kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stadsnotarie

En stadsnotarie var tidigare i Sverige en vid åtskilliga rådhusrätter anställd lagfaren tjänsteman. 

Stadsnotarierna tillsattes av vederbörande magistrat, och deras åligganden var bestämda genom den i vederbörlig ordning tillkomna, för rådhusrätten i staden gällande arbetsordningen. Det i Rättegångsbalkens första kapitels fjärde paragraf givna stadgandet, att i rådhusrätt ”ega stadens borgmästare och rådmän döma”, ansågs inte utgöra hinder för, att stadsnotarie tjänstgjorde som domare i rätten.

Källor

Se även 

Svensk rättshistoria
Sveriges kommunalhistoria
Titlar i kommunalförvaltning
Källunge landskommun

Källunge landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Källunge socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Gothems landskommun

Dalhems landskommun var en tidigare kommun på östra delen av Gotland. Landarealen var 261 km².

Administrativ historik
I Gothems socken i Gotlands norra härad bildades denna landskommun när de svenska kommunalförordningarna trädde i kraft 1863. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i storkommunen Dalhems landskommun. Denna uppgick sedan 1971 i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Norrlanda landskommun

Norrlanda landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Norrlanda socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Vallstena landskommun

Vallstena landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Vallstena socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Malma, Bondkyrka

Malma är en by i Bondkyrka socken, Uppsala kommun. Byns marker är i dag till stora delar upptagna av bebyggelse tillhörig stadsdelarna Valsätra och Rosendal.

Byläget har mycket gamla anor. En stenåldersboplats på byns marker undersöktes 1988-1989. Ett gravfält i höjdläge intill byn undersöktes 1982 och visade sig härröra från övergången mellan bronsåldern och järnåldern, cirka 500-300 f.Kr. Det framkom även flera stensträngar och andra boplatslämningar från samma tid. Malma bys ägor innehåller även en mängd andra lämningar från samma tid, bland annat flera skärvstenshögar. Gravfältet RAÄ 343 Uppsala, som består av ungefär 15 högar och 45 runda stensättningar är förmodligen Malmas bygravfält från äldre järnålder.

I skriftliga källor omtalas byn första gången 1221, då Sankta Maria kyrka i Östra Aros innehade jord i byn ('in villa de Malinum'). En Björn i Malma ('de Malmum') var faste vid ting i Uppsala 1299. 

År 1346 bytte en man vid namn Könik Skarlakan bort sin arvejord i Malma mot ett hemman i Kåddis i Västerbotten, som genom donation kommit att tillhöra ärkebiskopen i Uppsala. Därigenom blev ärkebiskopen innehavare av mark i Malma.

1540 bestod byn av ett kyrkohemman och 3 Sankt Erikshemman, som fram till 1536 tillhörde Uppsala domkyrka, därefter drogs in som Gustav Vasas privata egendom, och 1624 donerades till Uppsala universitet. Den äldsta kartan av byn härrör från 1690. Då fanns här fyra gårdar och två torp. Gårdsantalet förblev tämligen oförändrat under den närmaste tiden. Laga skifte förrättades 1850-1852. 1860 fanns fyra gårdar kvar på bytomten, och ytterligare två på utflyttade lägen. Dessutom inte mindre än elva backstugor på byns ägor.

Efter 1950 började det expanderande Uppsalas förorter att växa över byns ägor. Den gamla bytomten och delar av dess bebyggelse finns dock fortfarande kvar.

Källor 
 Det medeltida Sverige 1:2, Dahlbäck, Ferm & Rahmqvist
 Malma by och Valsätra. Bebyggelse i södra Bondkyrko socken från bronsålder till 1900-tal, Eva Hjärtner-Holdar och Inga Ullén.

Noter 

Orter i Uppsala kommun
Dalhems socken, Gotland

Dalhems socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Dalhems distrikt.

Socknens areal är 29,84 kvadratkilometer, varav 29,81 land. År 2020 fanns här 493 invånare. Kyrkbyn Dalhem med sockenkyrkan Dalhems kyrka ligger i socknen. 

I socknen finns Gotlands enda fungerande järnväg, Gotlands Hesselby Jernväg.

Administrativ historik
Dalhems socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Halla ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Dalhems församling och för de borgerliga frågorna bildades Dalhems landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Dalhem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Dalhems socken ligger i inlandet på östra delen av Gotland. Socknen är en slättbygd med Roma myr i väster och Holm- och Tallmyrarna i öster.

Två medeltida minneskors finns uppsatta i socknen. Det ena nära kyrkan och det andra vid skolan. Korset vid kyrkan ska ha blivit rest där prästen Hans Krook år 1430 skulle stiga över en tun (stengärdes-gård) och då ramlade och bröt nacken. Korset är rest till minne av hans tragiska död.

Korset vid skolan: Att ett brudfölje som skulle till kyrkan körde av vägen och bruden omkom eller att två personer red i kapp och en trillade av hästen och dog. Enligt uppgift  skulle det ha funnits ett 3:e kors. Båda korsen har rundade förbindningar mellan korsarmarna påminnande om ringkors.

Gårdsnamn
Anderbåtels, Binge, Björkhage, Burge, Busarve, Dune, Dunegårde, Gandarve, Granskogs, Grinder, Hallfose, Hallvide, Harstäde, Hässelby, Kaungs, Malms, Munkebos, Nygårds, Nykvie, Näsungs, Prästgården, Räkarve, Siggur, Slitegårds, Suderbys, Suderbys-Stenstugu, Vidunge, Vidunge-Stenstugu, Åkre.

Fornlämningar
Kända från socknen är från järnåldern gravfält, stensättningar, stensträngar och sliprännestenar. Två medeltida stenkors finns här och man har påträffat en vikingatida silverskatt samt Duneskatten från medeltiden.

Namnet
Namnet (1300-talet Dalem) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller dal, 'dalgång'. Efterleden är hem, 'boplats, gård' eller 'bygd'.

Befolkningsutveckling

Se även
Dalhems församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Carol Edouard Daniels

Carol Edouard Daniels, född 1839, död 1921, var en nederländsk medicinsk historiker.

Daniels upprättade ett känt medicinskt-farmaceutiskt museum i Amsterdam.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Samlare
Medicinhistoriker
Personer i Nederländerna under 1800-talet
Personer i Nederländerna under 1900-talet
Födda 1839
Avlidna 1921
Män
Ganthems socken

Ganthems socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Ganthems distrikt.

Socknens areal är 23,32 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 98 invånare. Sockenkyrkan Ganthems kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ganthems socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Halla ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ganthems församling och för de borgerliga frågorna bildades Ganthems landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Dalhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ganthem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Ganthems socken ligger inre delen av östra Gotland. Socknen består mest av skogs- och myrmark.

Söder om kyrkan ligger Ganthems källmyr och här växer en rad ovanliga blommor, bl.a. kärrlilja, flugblomster, sumpnycklar, gräsull, storsilkeshår och majviva. En dominerande art i området är axag. Källmyren är en sluttande myr där vatten tränger upp ur marken i källor.

Gårdsnamn
Annexen, Båtels, Ekebys, Gardese, Godrings, Hartviks, Kumble, Norrbys, Smiss, Tomase, Tule.

Fornlämningar
En sliprännesten finns vid Godrings. Kända från socknen är från järnåldern gravfält, stensättningar, stensträngar och en fornborg.

Namnet
Namnet (1300-talet Gantheym) kommer från en gård eller bygd. Förleden innehåller gant(er), gante, 'tok, narr'. Efterleden är hem, 'boplats, gård' eller 'bygd'.

Befolkningsutveckling

Se även
Ganthems församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Ekeby socken, Gotland

Ekeby socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Ekeby distrikt.

Socknens areal är 16,77 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 299 invånare. Sockenkyrkan Ekeby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ekeby socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Endre ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ekeby församling och för de borgerliga frågorna bildades Ekeby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Dalhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ekeby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Ekeby socken ligger i Gotlands norra inland. Socknen är öppen slättbygd med skog i väster.

Gårdsnamn
Annexen, Ardags, Godrings, Hägelsarve, Kvie, Lindarve, Mangsarve, Medebys, Röstäde Lilla, Röstäde Stora, Sande, Smide, Stenstugårds, Öjars, Österby.

Ortnamn
Enängen, Lindströms Torp, Malmen.

Fornlämningar
Kända från socknen är  gravfält, stensträngar, skeppssättningar, och stenar med sliprännor från järnåldern.

Namnet
Namnet (1304 Ekiby) kommer från en gård, är sammansatt av eke, 'ekdunge' och by, 'gård; by'.

Befolkningsutveckling

Se även
Ekeby församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Hörsne

Hörsne är en småort i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Hörsne socken. Småorten omfattar 10 hektar och här redovisade SCB 55 invånare vid avstämningen år 2010.

I Hörsne ligger Hörsne kyrka.

Referenser

Externa länkar

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Tapetmal

Tapetmal (Trichophaga tapetzella) är en liten fjäril som hör till familjen äkta malar. Den har en vingbredd på upp till 22 millimeter. Till utseendet är framvingarna vitaktiga med ett svartbrunt avgränsat fält närmast kroppen och några små mörka fläckar på den yttersta delen. Det finns även några svagare gråaktiga fläckar mellan det mörka fältet närmast vingens bas och de små mörka fläckarna nära vingens spets. Bakvingarna är vitaktiga.

Levnadssätt 
Larver av tapetmal har observerats leva i ull och pälsverk, men även i fågelbon. Artens svenska trivialnamn kommer av att larverna förr troddes leva av tapeter, och de kan ha angripit textilier som väggbonader i ull. Flygtiden för de fullbildade fjärilarna är maj till augusti.

Utbredning 
Tapetmalen finns över nästan hela världen, men den har gått starkt tillbaka i vissa delar av utbredningsområdet, däribland i Sverige där den är rödlistad som nationellt utdöd, på grund av att inga observationer av arten har gjorts på lång tid. I kallare klimat klarar sig den troligen inte annat än inomhus och en förändring till mindre lämpliga levnadsbetingelser, såsom tätare och renare hus och att syntetiska material alltmer har ersatt naturliga material som ull i kläder är bland orsakerna till dess tillbakagång.

Källor 
Artdatabankens faktablad om tapetmal
Naturhistoriska riksmuseet om tapetmal

Externa länkar 

Fjärilar
Bara socken, Gotland

Bara socken ingick i Gotlands norra härad, uppgick 1884 i Hörsne med Bara socken och är sedan 1971 en del av Gotlands kommun, från 2016 inom Hörsne-Bara distrikt.

Sockenkyrkan Bara kyrka, nu ödekyrka, låg i socknen. Nuvarande sockenkyrkan är Hörsne kyrka som delas med Hörsne socken och ligger i den socknen.

Administrativ historik
Bara socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Lina ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bara församling och för de borgerliga frågorna bildades Bara landskommun. Landskommunen och församlingen uppgick 1884 i Hörsne med Bara landskommun respektive Hörsne med Bara församling. Den sammanslagna landskommunen uppgick 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Den sammanslagna församlingen uppgick 2006 i Dalhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hörsne-Bara, med samma omfattning som Hörsne med Bara församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Bara socken ligger i inlandet på östra delen av Gotland. Socknen består av skogs- och myrmark avvattnad av Gothemsån.

Gårdsnamn
Anderse, Hallgårds, Hommunds (Hoffmans), Nedbjärs, Simunde, Sudergårde.

Ortnamn
Trekanten.

Fornlämningar
Kända från socknen är boplatser från stenåldern, gravrösen med skeppssättningar från bronsåldern samt gravfält och sliprännestenar från järnåldern. En skatt med 30 romerska denarer har påträffats. När en bonde skulle ta upp ett stenrör vid en åker nära ödekyrkan påträffade han en intressant grav, innehållande såväl yxor och liknande maskulina föremål som smycken och ovala spännbucklor.

Namnet
Namnet (1300-talet Barum) kan hänga samman med bar, 'naken, skoglös'.

Befolkningsutveckling 
Befolkningsstatistiken för Bara socken har varit gemensam med Hörsne socken.

Se även
Hörsne med Bara församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Lyåsa

Lyåasa är en by i Slätthögs socken, Alvesta kommun. Högt belägen vid sjön Lyen.

Ingår i Natura 2000 skyddsvärda områden på grund av slåtterängar med fina gamla blommor, som klarat sig då jordbruket inte bedrivits med moderna bekämpningsmedel. Handslåtter med lie förekommer på tre gårdar. I betraktelse i Året Runt har Christian Braw prisat byn för dess skönhet. Det finns en utsiktsplats där man kan se långt över nejden på det ställe där "Trollröret i Lyåsa" finns, se https://web.archive.org/web/20100821060649/http://www.sagobygden.se/karta.html.

Orter i Alvesta kommun
Bara församling, Visby stift

Bara församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 1884 i Hörsne med Bara församling.

Församlingskyrka var Bara kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1884 annexförsamling i pastoratet Hörsne och Bara för 1884 uppgå i Hörsne med Bara församling.

Se även
Bara socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Ganthems landskommun

Ganthems landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Ganthems socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hörsne med Bara landskommun

Hörsne med Bara landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1884 genom sammanslagning av Bara landskommun och Hörsne landskommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hörsne med Bara landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hörsne landskommun

Hörsne landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Hörsne socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

1884 slog landskommunen samman med Bara landskommun och bildade Hörsne med Bara landskommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Bara landskommun, Gotland

Se även Bara landskommun.

Bara landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Bara socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

1884 slog landskommunen samman med Hörsne landskommun och bildade Hörsne med Bara landskommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Dalhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Världsmästerskapen i skidflygning

Världsmästerskapen i skidflygning hålls vartannat år. I motsats till världsmästerskapen i nordisk skidsport hålls de vid jämna årtal. Första världsmästerskapen i skidflygning avgjordes i Planica 1972 och sedan 2004 finns dessutom en lagtävling.

Backar för skidflygning 

Det finns bara fem hoppbackar som är i tillräcklig bra skick för världsmästerskapstävlingar.

Sedan 1983 hålls världsmästerskapen enligt ett fast schema på dessa fem backar. I början var ytterligare en backe i USA godkänd av FIS men den var redan 1972 i så dålig skick att den aldrig blev värd för ett VM. 

Hoppbacken i Vikersund blev inte godkänd för VM 2010, som i stället hölls i Planica. Den norska backen har renoverats och var värd för VM 2012.

Regler 

Varje nation får delta med fyra backhoppare vid tävlingen. Dessutom får den senaste världsmästaren delta utöver det egna landets fyra startplatser. I motsats till andra tävlingar har varje deltagare fyra hopp under singeltävlingen. (40 utövare kvalificerar sig till tävlingen och får hoppa i första omgången. 10 deltagare elimineras och 30 utövare tävlar i de sista tre omgångarna.) Under lagtävlingen förekommer två hopp per utövare som vanligt.

Medaljörer

Singeltävling

Lagtävling

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 FIS - Webbsida
 Skispringen.com
Josephus Daniels

Josephus Daniels, född 18 maj 1862, död 15 januari 1921, var en amerikansk politiker.

Daniels var journalist i North Carolina, och en av ledarna för det demokratiska partiet där. Han var marinminister (1913-1921) under president Woodrow Wilson och en av dennes trognaste anhängare. Daniels har bland annat utgett Life of W. Wilson (1924).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

USA:s ambassadörer i Mexiko
USA:s marinministrar
Födda 1862
Avlidna 1921
Män
Buttle

Buttle är kyrkby i Buttle socken i Gotlands kommun. Fram till och med 1995 klassades Buttle som en småort. I Buttle ligger Buttle kyrka. Författaren Sonja Åkesson är född i Buttle.

Orter i Gotlands kommun
Tidigare småorter i Sverige
Björke socken

Björke socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Björke distrikt.

Socknens areal är 12,14 kvadratkilometer, varav 12,13 land. År 2020 fanns här 502 invånare. Sockenkyrkan Björke kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Björke socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Dede ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Björke  församling och för de borgerliga frågorna bildades Björke  landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Romaklosters landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Björke, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Björke socken ligger ungefär mitt på Gotland, sydost om Visby sydväst om Roma. Socknen är en uppodlad skogfattig slättbygd.

Gårdsnamn
Annexen, Björksarve, Hakuse, Harkvie, Likmide, Norrgårde, Odvalds, Smidgårde, Stenstugu, Tynne, Varplöse.

Fornlämningar
Kända från socknen är några få gravar från järnåldern. Två runristningar är funna i kyrkan.

Namnet 
Namnet (1523 Byrcke) kommer från en gård och innehåller birke, 'björkbestånd'.

Befolkningsutveckling

Se även
Björke församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad