kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sandviks socken

Sandviks socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden och är sedan 1974 en del av Gislaveds kommun, från 2016 inom Burseryds distrikt i Jönköpings län.

Socknens areal var den 1 januari 1961 27,56 kvadratkilometer, varav 21,69 km² land. År 1952 fanns här 96 invånare, då den socken i Småland med lägst folkmängd. Kyrkbyn Sandvik med sockenkyrkan Sandviks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sandviks socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sandviks församling och för de borgerliga frågorna till Sandviks landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Burseryds landskommun, som sedan 1974 uppgick i Gislaveds kommun. Församlingen uppgick 1995 i Burseryds församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Burseryd, med samma omfattning som Burseryds församling fick 1995, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Södra Västbo kompani.

Geografi
Sandviks socken ligger vid Hallands och Västgötagränsen öster om insjön Fegen. Socknen är en småkuperad skogsbygd. Fegen delas med Gunnarps socken i Falkenbergs kommun, Kalvs socken i Svenljunga kommun och Burseryds socken i Gislaveds kommun. Den andra betydande insjön är Hurven som delas med Gryteryds socken i Gislaveds kommun.

En sätesgård var Sandviks herrgård.

Fornminnen
Stenåldersboplatser och en hällkista har återfunnits vid stranden av Fegen. Några gravrösen från bronsåldern finns här också.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 190 1810 till 271 1880 varefter den minskade stadigt till 36 1990.

Namnet
Namnet (1268 Sandwik), taget från kyrkbyn, syftar till en sandig vik av sjön Fegen.

Se även
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Sandvik

Referenser

Vidare läsning
Sandvik - en socken i Småland. Utgiven av Burseryd-Sandviks Hembygdsförening 1987. libris
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Sandviks församling

Sandviks församling var en församling i Västbo kontrakt, Växjö stift och Gislaveds kommun. Församlingen uppgick 1995 i Burseryds församling. 

Församlingskyrka var Sandviks kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen uppgick 1 januari 1995 i Burseryds församling.

Församlingskod var 066211.

Pastorat
Till 1 maj 1921: Annexförsamling i pastoratet Burseryd, Bosebo och Sandvik.
1 maj 1921 till 1 januari 1962: Annexförsamling i pastoratet Burseryd och Sandvik.
1 januari 1962 till 1 januari 1995: Annexförsamling i pastoratet Burseryd, Gryteryd, Södra Hestra och Sandvik.

Se även
Sandviks socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Gislaveds kommun
Johannes Olderman

Johannes Olderman, född 3 oktober 1660 i Stockholm, död  22 juli 1697, var en svensk teolog.

Johannes Olderman var son till handelsmannen Anders Olderman från Rostock och handelsmandottern Anna Gerdes, släkt med ätten Gerdesköld och Depken. Magister i Uppsala 1675, anträdde Cronstedt en resa till åtskilliga högskolor på kontinenten varunder han uteslutande ägnade sig åt teologiska studier och förklarades för teologie licentiat i Tübingen 1688. Han utnämndes 1692 till extra ordinarie teologie professor vid Uppsala universitet samt prost och kyrkoherde i Börje och adlades följande året jämte sina syskon med namnet Cronstedt. Själv bar han inte detta namn, som övergick till hans barn, utan bibehöll såsom präst fortfarande sitt ofrälse namn Olderman. 

Såväl inom den vetenskapliga världen som bland sina talrika lärjungar åtnjöt han ett högt anseende för lärdom. Cronstedt avled redan 1697, sedan han kort förut undfått fullmakt som ordinarie teologie professor samt prost och kyrkoherde i Danmarks prebendepastorat. 

Cronstedt gifte sig 1694 med Anna Maria Adlerberg, dotter till ärkebiskopen Olaus Svebilius och Elisabeth Gyllenadler.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Svenskt biografiskt handlexikon

Noter

Svenska professorer i teologi
Präster från Stockholm
Födda 1660
Avlidna 1697
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Män
Svenskt adlade
Sandviks landskommun

Sandviks landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Sandviks socken i Västbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Burseryds landskommun som sedan i sin tur 1974 uppgick i Gislaveds kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Gislaveds kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Södra Hestra socken

Södra Hestra socken i Småland ingick i Västbo härad, ingår sedan 1971 i Gislaveds kommun och motsvarar från 2016 Södra Hestra distrikt.

Socknens areal är 97,07 kvadratkilometer, varav land 92,82. År 2000 fanns här 812 invånare. Tätorten Broaryd med kyrkbyn Södra Hestra och sockenkyrkan Södra Hestra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Södra Hestra socken har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Hestra socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Södra Hestra församling och för de borgerliga frågorna till Södra Hestra landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Burseryds landskommun, som sedan 1974 uppgick i Gislaveds kommun. Församlingen uppgick 2014 i Burseryds församling.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Hestra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Södra Västbo kompani.

Geografi
Södra Hestra socken ligger nära Hallands och Västgötagränsen och genomflytes av biflödena till Nissan, Väster- och Österåarna. Socknen är en småkuperad sjö- och mossrik skogsbygd. De största insjöarna är Örsjön och Högshultasjön.

En sätesgård var Samseryds säteri.

Fornminnen
Åtta stenåldersboplatser och en hällkista, 25 gravrösen från bronsåldern finns här.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 857 1810 till 1 422 1880 varefter den minskade med någon variation till 867 1990.

Namnet
Namnet (1311 Esträ), taget från kyrkbyn, är bildat från ordet hester med omstridd innebörd, eventuellt lågskog.

Socknens namn var före 1 januari 1886 Hestra socken.

Se även
Södra Hestra församling
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Södra Hestra

Referenser

Vidare läsning
Södra Hestra hembygdsbok. Utgiven av Södra Hestra hembygdsbok hembygdsförening 1986 libris
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Hestra socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Märkplåt

En märkplåt är en plåtbit som fästs på bland annat elektriska apparater och motorer och som anger vissa egenskaper hos det föremål som den sitter på. För vissa produkter finns tvingande regler om vilken information som ska anges på märkplåten. 

 

Teknik
Södra Hestra landskommun

Södra Hestra landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Södra Hestra socken i Västbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Burseryds landskommun som sedan i sin tur 1974 uppgick i Gislaveds kommun.

Politik

Mandatfördelning i Södra Hestra landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Gislaveds kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Södra Hestra församling

Södra Hestra församling var en församling i Östbo-Västbo kontrakt, Växjö stift och Gislaveds kommun. Församlingen ingick i Burseryds pastorat. Församlingen uppgick 2014 i Burseryds församling. 

Församlingskyrka var Södra Hestra kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Hestra församling.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet (Södra) Hestra och Gryteryd. Från 1962 till 2014 var församlingen annexförsamling i pastoratet Burseryd, Sandvik (uppgick 1995 i Burseryds församling), Södra Hestra och Gryteryd. 

Församlingen uppgick 2014 i Burseryds församling.

Församlingshemmet
I församlingshemmet 1970 bygger Västbo Orgelbyggeri, Långaryd en mekanisk orgel.

Se även
Södra Hestra socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Gislaveds kommun
Claus Christoffersen Lyschander

Claus Christoffersen Lyschander, född 1558 i Norra Vram (Skåne), död vid nyårstiden 1624, var en dansk skald och historiker. 

Lyschander studerade 1581-87 vid Rostocks och andra tyska universitet samt blev magister. Kort efter hemkomsten blev Lyschander genom kungligt maktspråk kyrkoherde i Herfölge vid Kjöge och 1616 kunglig historiograf. I yngre år skrev han latinska dikter med fosterländska ämnen och senare i fyndig rimkrönikestil samt på god danska en serie rimverk: Grönländsk chronica (1608), om Grönlands första upptäckande och bebyggande samt om försöken 1605-07 att återfinna landet, Calmarske triumph (1611), om Kalmarkriget, och Billeættens krönike (författad 1598, tryckt i förvanskad form 1722 och återigen utgiven av H.F. Rördam 1888), där han låter släktens stamfäder och stammödrar berätta sina egna och sina närmastes levnadsöden. 

Som historiker gjorde han flitiga studier och uppgjorde planen till en fullständig Danmarks historia, ett jätteverk i 116
böcker, även behandlande landets inre förhållanden, de enskilda ståndens utveckling med mera. Han förspillde emellertid sitt lärda rykte genom att - som "en lykkelig indgang" - utge De danske kongers slectebog (1622), ett digert folioband, där han till danska folkets ära ville påvisa konungaättens härstamning från Adam och dess senare förgreningar i de andra europeiska furstehusen. Lyschander baserade nämligen äldsta delen av sitt verk på prästen N. Pedersens av denne själv hopstuvade så kallade "gullandske dokumenter", och han förvärrade falsariet genom att återge dem med runor ur egen fatabur. Sannolikt är Lyschander den ursprunglige författaren till den Frederik den andens krönike, som utgavs 1680 och på titelbladet bär namnet P. Resen, och han har vidare gjort den första förteckning i alfabetisk ordning över danska författare, Scriptores danici (tryckt i Westphalens "Monumenta rerum german.", III, 1743: utgiven 1868 med utförliga lärda anmärkningar av H.F. Rördam, jämte Lyschanders biografi).

Fotnoter

Källor 
 

Födda 1558
Avlidna 1624

Danska präster
Danska poeter
Danska historiker
Danskspråkiga författare
Latinskspråkiga författare
Män
Personer från Norra Vrams socken
Ås församling, Östbo-Västbo kontrakt

Ås församling var en församling inom Svenska kyrkan i Östbo-Västbo kontrakt av Växjö stift i sydöstra Gislaveds kommun. Församlingen ingick i Reftele pastorat. Församlingen uppgick 2014 i Västbo S:t Sigfrids församling.

Församlingskyrka var Ås kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Fastlandsdelen väster om Bolmen i Bolmsö församling överfördes hit 1 januari 1974. Det överförda området omfattade en areal av 29,3 kvadratkilometer, varav 21,2 km² land, och hade 163 invånare.

Församlingen uppgick 2014 i Västbo S:t Sigfrids församling.

Pastorat
Från medeltiden till 1 januari 1962: Moderförsamling i pastoratet Ås och Kållerstad.
Från 1 januari 1962 till 1 januari 2014: Annexförsamling i pastoratet Reftele, Ås och Kållerstad.

Se även
 Ås socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Gislaveds kommun
Vitsvansad åsnehare

Vitsvansad åsnehare eller vitsvanshare (Lepus townsendii) är ett däggdjur i familjen harar (Leporidae). Utbredningsområdet sträcker sig främst över Nordamerikas stora prärie i södra Kanada och USA:s Mellanvästern, men arten förekommer även i Klippiga bergen.

Pälsen har hela året en gulgrå till gråbrun färg på ovansidan och en vitaktig färg på buken. Som namnet antyder är den största skillnaden till svartsvansad åsnehare (Lepus californicus) den vita svansen. Arten når en längd mellan 57 och 66 centimeter (med svans).

Liksom flera andra harar är vitsvansad åsnehare aktiv mellan skymningen och gryningen. På dagen vilar de i fördjupningar i marken eller gömd bland vegetationen. De skapar flyktvägar genom att trampa ned växtligheten eller gräver under vintern tunnlar i snön. Hastigheten under flykten går upp till 55 km/h. Dessutom kan arten göra 5 meter långa hopp. Utanför parningstiden lever individerna ensamma.

Födan utgörs av olika växtdelar som gräs, örter, kvistar och bark.

Parningen sker mellan februari och juli. I kallare regioner har de bara en kull per år och i varma regioner upp till fyra. Dräktigheten varar ungefär 43 dagar och per kull föds en till elva (vanligen fyra eller fem) ungar. Ungarna är typiska borymmare och honan diar de cirka en månad. Hanar och honor blir könsmogna efter 7 till 8 månader men den första parningen sker under följande vår.

Arten har många naturliga fiender som prärievarg, rävar och rovfåglar. Den jagas även av människan för pälsens och köttets skull. Vitsvansad åsnehare finns därför inte längre i sydöstra delen av det ursprungliga utbredningsområdet (Wisconsin, Iowa, Missouri, Kansas och Nebraska) och även i det stora ekosystemet kring Yellowstone nationalpark har arten försvunnit. I andra regioner är den inte sällsynt och arten listas av IUCN som livskraftig (least concern).

Referenser

Noter

Externa länkar 

Harar (släkte)
Däggdjur i nearktiska regionen
Åsnehare

Åsnehare och präriehare kan syfta på två nordamerikanska arter i släktet harar:

 Vitsvansad åsnehare (Lepus townsendii)
 Svartsvansad åsnehare (Lepus californicus)

Det första namnet syftar på deras långa öron och det andra namnet på förekomsten i prärien.
Simpnäsleden

Simpnäsleden är farleden in till Stockholms hamnar för sjötrafik från Norrlandskusten. Leden har fått sitt namn efter småorten Simpnäs på Väddö.

Leden börjar vid fyren Simpnäsklubb och fortsätter genom sundet mellan Väddö och Arholma, förbi Idö, mellan Lidö och Tyvö och förbi Tjockö för att förenas med Furusundsleden vid Kapellskär. Leddjupet är 7 meter.

Källor
INMISJÖ Sjöfartsverket

Farleder i Stockholms skärgård
Södra Unnaryds socken

Södra Unnaryds socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden och i Jönköpings län, ingår sedan 1974 i Hylte kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Södra Unnaryds distrikt.

Socknens areal är 213,93 kvadratkilometer, varav land 167,04. År 2000 fanns här 1 202 invånare. Tätorten Unnaryd med sockenkyrkan Södra Unnaryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Södra Unnaryds socken har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Unnaryds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Unnaryds församling och för de borgerliga frågorna till Södra Unnaryds landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Unnaryds landskommun, som sedan 1974 uppgick i Hylte kommun och samtidigt ändrade länstillhörighet till Hallands län. I församlingen uppgick 2010 Jälluntofta församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Unnaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Norra Västbo kompani.

Geografi och natur
Södra Unnaryds socken ligger vid norra Unnen som delas med Odensjö socken i Ljungby kommun och väster om den stora sjön Bolmen som sträcker sig genom flera socknar. Socknen är en sjö  och mossrik skogsbygd.Utöver Unnen och Bolmen är de största insjöarna Yasjön som delas med Långaryds och Femsjö socknar i Hylte kommun, en annan Yasjön som delas med Lidhults socken i Ljungby kommun samt Nejsjön, Rangen, Fjällen och Stora Slätten.

Det finns fyra naturreservat i socknen. Lunnamossen, Tira öar och Ödegärdet ingår alla i EU-nätverket Natura 2000 medan Sjö som delas med Odensjö socken i Ljungby kommun är ett kommunalt naturreservat.

Fornminnen
Några stenåldersboplatser, flera gravrösen från bronsåldern samt tre järnåldersgravfältar och tre gravfält, däribland Bedja rör vid Nöttja öster om Unnen är kända. Två runristningar är kända från kyrkan, varav en nu är borta.

Namnet
Namnet (1300 Undariuth), taget från kyrkbyn, har förledet sjönamnet Unden och efterledet  ryd, röjning.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 250 1810 till 2 215 1880 varefter den minskade stadigt till 1 238 1990.

Se även
Södra Unnaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Hylte kommun#Södra Unnaryd

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 Libris

Externa länkar

Unnaryds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Hylte kommun
Unnaryds församling

Unnaryds församling är en församling i Hyltebruks pastorat, Östbo-Västbo kontrakt, Växjö stift och Hylte kommun. 

Församlingskyrkor är Södra Unnaryds kyrka och Jälluntofta kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Från 1 januari 1886 till 2010 var namnet Södra Unnaryds församling

Församlingen var från medeltiden till 1962 moderförsamling i pastoratet Unnaryd, Jälluntofta och Femsjö, där Femsjö bildade eget pastorat från 1550 till 1579 och från 1587. Från 1962 till 1995 var församlingen moderförsamling i pastoratet Södra Unnaryd, Jälluntofta och Bolmsö, där Bolmsö överfördes till annat pastorat 1974. Jälluntofta församling uppgick 2010 i Södra Unnaryds församling vilket samtidigt namnändrades till det nuvarande. 1995 överfördes församlingen till Långaryds pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Hyltebruks pastorat.

Församlingshemmet

Orgel
I Södra Unnaryds församlingshem finns en orgel byggd på 1880-talet av Johannes Andersson i Långaryd. Den renoverades 1983 av Sven Larsson i Södra Unnaryd. Orgeln flyttades hit 1983 och var tidigare i privat ägo. Den har en manual med två stämmor. Den har även subkoppel och superoktavkoppel. Orgeln är mekanisk.

Se även
Södra Unnaryds socken

Källor

Externa länkar
Unnaryds församling på Kyrktorget

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Hylte kommun
Södra Unnaryds landskommun

Södra Unnaryds landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Södra Unnaryds socken i Västbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Unnaryds landskommun där sedan denna del 1974 uppgick i Hylte kommun och samtidigt bytte länstillhörighet till Hallands län.

Politik

Mandatfördelning i Södra Unnaryds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Hylte kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Torskinge landskommun

Torskinge landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Torskinge socken i Västbo härad i Småland denna kommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Forsheda landskommun som sedan 1971 uppgick i Värnamo kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Värnamo kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Honka

Honka kan syfta på:

Finland 

 Honka, Paldamo, Kajanaland, 
 Honka, Siilinjärvi, Norra Savolax, 
 Honka, Kuopio, Norra Savolax, 
 Honka, Sagu, Egentliga Finland,

Se även
FC Honka – en fotbollsklubb från stadsdelen Hagalund i Esbo.
Villstads socken

Villstads socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden, ingår sedan 1974 i Gislaveds kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Villstads distrikt.

Socknens areal är 163,97 kvadratkilometer, varav land 158,16. År 2000 fanns här 6 031 invånare. Tätorterna Smålandsstenar och Skeppshult samt kyrkbyn Villstad med sockenkyrkan Villstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Villstads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Villstads församling och för de borgerliga frågorna till Villstads landskommun. Landskommunen fortlevde oförändrad till 1974 då den uppgick i Gislaveds kommun. 

Den 1 januari 1909 (enligt beslut den 21 augusti 1908) överfördes Kruvebo by, omfattande 1 mantal Kruvebo nr:1 Norra och ½ mantal Kruvebo nr:2 Södra, till Burseryds socken.

1 januari 2016 inrättades distriktet Villstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Norra och Södra Västbo kompani, och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi och natur
Villstads socken genomkorsas av Nissan och Nissastigen. Socknen är en småkuperad mossrik skogsbygd. De största insjöarna är Söingen och Borlången.

Villstad kyrkbys naturreservat ingår i EU-nätverket Natura 2000.

Sätesgårdar var Arnåsholms säteri och Isberga säteri.

Fornminnen
Några boplatser och en hällkista från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern och flera järnåldersgravfält finns här. Mest känt är de så kallade Smålands stenar som består av fem domarringar med omkring 60 stenar. Offerkällor finns vid Horsamo och på klockargårdens skog.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade med någon enstaka variation stadigt från 1 378 år 1810 till 5 761 år  1990.

Namnet
Namnet (1268 Wiuilstadum), taget från kyrkbyn, har förledet ett troligt mansnamn Vivel och efterledet stad, ställe.

Se även
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Villstad

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Willstads socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
karta över Villstads socken (pdf)
Villstads hembygdsförening 

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Behmer

Behmer var en svensk adelsätt som tidigare hette Behm och med samma ursprung som De Behm.

Släktens stamfader Jonas Michaelsson var justitieborgmästare i Gävle 1611. Hans hustru Anna Kröger tillhörde en välbekant Gävlesläkt, hennes far Daniel Kröger uppges ha varit stadens rikaste man och hans svärmor tillhörde släkten Grubb från Grubbe i Umeå och med rötter i Bureätten. Deras barn kallade sig Behm. Sonen Albrecht blev stamfader för ätten De Behm och hans bror hovrådet Daniel adlades Behmer 1650 samt introducerades på nummer 486. Daniel Behmers första hustru var syster till biskop Henning Schütte och hennes bröder adlades med namnet Skyttenhielm. Den andra hustrun Margareta Lindegren tillhörde den adliga ätten nr 338 och hennes mor var en Siöblad. Döttrar i första äktenskapet gifte sig Appelbom och Eketrä, och från andra äktenskapet Falkenhielm. Ätten fortlevde på svärdssidan med överstelöjtnant Jonas Henning Behmer, gift med friherrinnan Örneklou vars mor var en Printz nr 304. En av deras döttrar gifte sig med inspektoren Göran Arfvidsson i Avesta och en annan med majoren Georg Ruvius. Äldste sonen Peter Daniel Behmer var guvernementssekreterare i Riga där han dog i pesten 1710 och därmed slöt ätten på svärdssidan.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Bengt Utterström, Genos 39 (1968), s. 18-22

Svenska adelsätter
Bureätten
Anders Wiklöf Arena

Anders Wiklöf Arena är en skridskobana i Bennäs, Pedersöre, Finland. Bland annat klubben IFK Lepplax spelar här.

Se även 
 Anders Wiklöf

Externa länkar 
 Galleri på IFK Lepplax webbplats

Sportanläggningar i Finland
Byggnader och anläggningar i Pedersöre