kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ungerns Grand Prix 2007

Ungerns Grand Prix 2007 var det elfte av 17 lopp ingående i formel 1-VM 2007.

Rapport
I första startledet stod Lewis Hamilton i McLaren och Nick Heidfeld i BMW och bakom dem Kimi Räikkönen i Ferrari och Nico Rosberg i Williams. 

Fernando Alonso i McLaren hade den snabbaste kvaltiden men fråntogs sin pole position efteråt på grund av att han bedömdes ha hindrat sin stallkamrat i depån under kvalificeringen. Alonso fick i stället starta från den sjätte rutan och McLaren, som ansågs delaktiga i händelsen, undantogs från konstruktörspoäng i tävlingen. Felipe Massa, som fick problem med sin Ferrari under den andra kvalificeringsomgången, startade som nummer fjorton.

Hamilton tog starten och Räikkönen passerade Heidfeld direkt. Loppet blev sedan en duell mellan Hamilton och Räikkönen som Hamilton vann, bland annat genom en smartare däckbytesstrategi. Den tredje pallplatsen togs av Heidfeld som höll undan från Alonso. Massa, som blev varvad av toppduon, slutade på trettonde plats.

Resultat
 Lewis Hamilton, McLaren-Mercedes, 10 poäng
 Kimi Räikkönen, Ferrari, 8
 Nick Heidfeld, BMW, 6
 Fernando Alonso, McLaren-Mercedes, 5
 Robert Kubica, BMW, 4
 Ralf Schumacher, Toyota, 3
 Nico Rosberg, Williams-Toyota, 2
 Heikki Kovalainen, Renault, 1
 Mark Webber, Red Bull-Renault
 Jarno Trulli, Toyota
 David Coulthard, Red Bull-Renault 
 Giancarlo Fisichella, Renault
 Felipe Massa, Ferrari 
 Alexander Wurz, Williams-Toyota
 Takuma Sato, Super Aguri-Honda
 Sebastian Vettel, Toro Rosso-Ferrari 
 Adrian Sutil, Spyker-Ferrari
 Rubens Barrichello, Honda

Förare som bröt loppet 
 Vitantonio Liuzzi, Toro Rosso-Ferrari (varv 42, elsystem)
 Anthony Davidson, Super Aguri-Honda (41, olycka)
 Jenson Button, Honda (35, gasspjäll)
 Sakon Yamamoto, Spyker-Ferrari (4, olycka)

Noteringar 
 Sebastian Vettel ersatte Scott Speed i Toro Rosso från och med detta lopp.

VM-ställning

 

2007 i Ungern
Ungerns Grand Prix
Expedition 15

Expedition 15 var den 15:e expeditionen till den Internationella rymdstationen (ISS).
Två besättningsmedlemmar (Fjodor Jurtjichin och Oleg Kotov) skickades upp från Kosmodromen i Bajkonur, den 7 april 2007 ombord Sojuz TMA-10. De anslöt då till Sunita Williams som anlänt i december 2006 med STS-116, då tillhörande Expedition 14. I juni 2007 ersatte Clayton Anderson Williams som den tredje besättningsmedlemmen. Williams återvände till jorden med STS-117.

Besättningen

(#) antal rymdfärder som varje besättningsmedlem avklarat, inklusive detta uppdrag.

Rekord för kvinnliga astronauter 
När Sunita Williams landade med STS-117 blev hon den kvinna som dittills varit längst i rymden. Med 195 dagar i rymden passerade hon därmed Shannon Lucids tidigare rekord på 188 dagar från 1996. Williams innehade även rekordet för rymdpromenader utförda av en kvinna, med 4 rymdpromenader på sammanlagt 29 timmar och 17 minuter.

Internationella rymdstationen
Solesmes, Sarthe

Solesmes är en kommun i departementet Sarthe i regionen Pays de la Loire i nordvästra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Sablé-sur-Sarthe som tillhör arrondissementet La Flèche. År  hade Solesmes  invånare.

Solesmes är känd för sitt benediktinkloster (l’Abbaye Saint-Pierre de Solesmes, Solesmes’ Petruskloster). Klostret grundades ursprungligen 1010; det återgrundades 1833 av Dom Prosper Guéranger. Klostret är känt för sin gregorianska sång och liturgi.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Solesmes

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Sarthe

Källor

Externa länkar 

Petrusklostrets officiella webbplats

Orter i Pays de la Loire
Kommuner i Sarthe
Kloster i Frankrike
Benediktinkloster
Mina drömmars stad (musikalbum)

Mina drömmars stad är ett album släppt av Fattaru 2006.

Låtlista
MDS Intro
Show Me Fan
Den Där Skiten
Fingret Åtom
Vän Till En Vän
SthlmsNatt
Hörde Jag Skål
Klassfoto
Snubbar Vet Inte
100:-
Stila Upp Din Skit
Ung Snubbe
Blod
Min Klocka Går Efter

Musikalbum 2006
Sante Mattson

Sante Emil Mattson, född 6 juli 1886 i Grevie församling, Kristianstads län, död 29 maj 1980 i Båstads församling, Kristianstads län, var en svensk markvetare och kemist. 

Han var professor i marklära vid Lantbrukshögskolan (numera Sveriges lantbruksuniversitet) 1935–51. 

Sante Mattsons forskarkarriär ägde till stora delar rum i Nordamerika, vid till exempel Rutgers University. Han kom till Sverige i början av 1930-talet för att bygga upp forskningsverksamheten vid Lantbrukshögskolan, tillsammans med bl.a. Sven Odén.

Mattsons forskning handlade om grundläggande kemiska processer i marken, om jordens minsta beståndsdelar och hur dessa påverkar mark- och grundvattnets kemiska sammansättning. Till exempel observerade han och hans medarbetare att jordens partiklar har en pH-beroende laddning på sina ytor. Han förutsade existensen av en isoelektrisk punkt där antalet positiva laddningar hos jordens partikelytor är lika stor som antalet negativa laddningar. Vid pH-värden under den isoelektriska punkten har partikelytorna övervägande positiv laddning, och vid högre pH-värden dominerar de negativa laddningarna. Mattson påvisade även att bl.a. fosfat adsorberades starkt till järnoxider i marken, något som har stor praktisk betydelse i samband med gödsling av jordbruksmark, och han utformade teorier om sambanden mellan joners adsorption och partikelytornas laddning.

Flera av Sante Mattsons upptäckter glömdes bort för att sedan återupptäckas och verifieras med moderna metoder på 1970- och 1980-talen. Idag räknas Sante Mattson som en av de verkligt banbrytande forskarna inom markvetenskapen.

Bibliografi

Anionic and cationic adsorption by soil colloidal materials of varying SiO2/(Al2O3+Fe2O3) ratio (1927, International Congress of Soil Science, Washington DC)
The laws of soil colloidal behavior (1929-35, serie av artiklar i tidskriften Soil Science)

Externa länkar

Donald L. Sparks i tidskriften Soil Science

Källor
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Svenska kemister under 1900-talet
Svenska professorer i marklära
Personer verksamma vid Sveriges lantbruksuniversitet
Födda 1886
Avlidna 1980
Män
Ledamöter av Lantbruksakademien
Personer från Grevie socken
Alumner från Rutgers University
Beräkningsfysik

Med beräkningsfysik avses vetenskaplig forskning som strävar efter att lösa problem i fysik med hjälp av datorer. Beräkning kan betyda helt enkelt numerisk lösning av matematiska ekvationer som inte går enkelt att lösas analytiskt. Men med den enorma datorkapacitet som finns tillgänglig nuförtiden används beräkningar ofta till att försöka efterlikna fysikaliska processer såsom de sker i verkligheten, och därmed uppnå bättre förståelse om dem.

Beräkningsfysik kan anses vara en del av den teoretiska fysiken i och med att den baserar sig på någon matematisk ekvation eller algoritm, och ger resultat som efter jämförelse med experiment leder (i bästa fall) till bättre insikt om ett fenomen i naturen. Men å andra sidan är beräkningsfysikens arbetsmetoder ofta mycket olika de i rent matematisk teori, och därmed anser en del forskare att beräkningsfysik kunde anses vara en tredje huvudsaklig arbetsmetod inom fysiken, vid sidan om teoretisk och experimentell fysik. Givetvis är dock frågan om denna klassificering huvudsakligen semantisk.

Beräkningsmetoder används nuförtiden i alla huvudgrenar av fysik, och i en del grenar som till exempel materialfysik görs största delen av den icke-experimentella forskningen med beräkningsmetoder. Trots att problemen som behandlas i beräkningsfysik därmed är så gott som lika varierande som själva fysiken, har området det gemensamt att algoritmer med samma grund används i en stor del av alla fysikområden. Till exempel används metoder baserade på Metropolis Monte Carlo-algoritmen förutom i en massa olika fysikområden, också inom kemin, matematiken, datavetenskap och t.om. ekonomi. Ursprungligen utvecklades algoritmen för att simulera hur ett system av hårda sfärer smälter.

På liknande sätt används ungefär samma grundalgoritm för att deterministiskt förutspå objekts rörelse under en känd växelverkningspotential inom astronomin för himlakroppar, och inom materialfysiken och kemin för atomer.

Se även
Lennard-Jones potential
Beräkningskemi
Täthetsfunktionalteori
Molekyldynamik
Monte Carlo-metod

Källor
Utegångsförbud

Utegångsförbud är ett förbud mot befinna sig utomhus, och ofta gäller förbudet nattetid (när det är mörkt ute). Utegångsförbud utfärdas ofta i samband med undantagstillstånd, när landets säkerhet hotas. Ordet finns i svensk skrift sedan 1942 (då andra världskriget pågick).

Utegångsförbud kan utfärdas av exempelvis myndigheter, vårdnadshavare och av arbetsgivare för inneboende anställda. Personer som trotsar utegångsförbudet kan bli frihetsberövade av polis, militär eller annan ordningsmakt. I vissa fall kan utegångsförbudet vara en permanent åtgärd. I exempelvis vissa amerikanska städer, däribland Washington D.C., råder permanent utegångsförbud för omyndiga efter midnatt. Utegångsförbudet kan också vara en tillfällig åtgärd som vidtas i samband med ett undantagstillstånd. Det kan exempelvis utfärdas i försök att återställa ordningen efter kravaller, upplopp, attentat eller andra oroligheter (som till exempel oroligheterna i Parisupploppen 2005), eller för att förtrycka vissa befolkningsgrupper (som till exempel utegångsförbuden som judar påbjöds under den nazityska regimen).

Om en vårdnadshavare beslutar att ett barn ska vara hemma före ett visst klockslag på kvällen kan det uttryckas som att barnet har utegångsförbud efter det klockslaget. I praktiken är dock det språkbruket relativt ovanligt. Om termen används inom barnuppfostran handlar det oftast om att ett barn inte tillåts lämna bostaden inom en av vårdnadshavaren förbestämd tid, exempelvis en helg. Strafftiden beror ofta på hur allvarligt barnets överträdelse varit. Strafftiden kan sedan kortas eller förlängas beroende på hur barnet skött sig efter att utegångsförbudet trätt i kraft. I praktiken har användande av denna bestraffningsform minskat i Sverige.

När personer arbetar i sin arbetsgivares hem kan arbetsgivaren besluta att den anställde ska återvända till hemmet före ett visst klockslag. Det är således ett exempel på utegångsförbud. Vanligen har en au pair eller nanny ett utegångsförbud att rätta sig efter.

Se även 
 Undantagstillstånd

Referenser 

Ordningsmakt
Kris- och katastrofberedskap
Bestraffningsformer
The Origins of Ruin

The Origins of Ruin är det amerikanska progressiv metal-bandet Redemptions tredje studioalbum. Albumet utkom 3 april 2007 och är bandets första med InsideOut Music.

Låtlista
"The Suffocating Silence" – 6:37
"Bleed Me Dry" – 6:55
"The Death of Faith and Reason" – 4:51
"Memory" – 9:30
"The Origins of Ruin" – 2:47
"Man of Glass" – 5:05
"Blind My Eyes" – 5:55
"Used To Be" – 6:08
"Fall on You" – 9:24

Text & musik: Redemption

Medverkande 
Redemption-medlemmar
Ray Alder – sång
Bernie Versailles – gitarr
Nick Van Dyk – gitarr, keyboard
Sean Andrews – basgitarr
Chris Quirarte – trummor

Produktion
Tommy Newton – producent, ljudtekniker, ljudmix, mastering
Nick Van Dyk – exekutiv producent, omslagsdesign
Travis Smith – omslagskonst

Referenser

Externa länkar 
Låttexter på DarkLyrics

Musikalbum 2007
Michael Ammermüller

Michael Ammermüller, född 14 februari 1986 i Passau, är en tysk racerförare.

Ammermüller körde i GP2 Series under . Han var då även testförare i formel 1-stallet Red Bull. 2008 körde han i International Formula Master.

Källor
 Driver Database.

Externa länkar

 Officiell webbsida

Tyska racerförare
GP2-förare
International Formula Master-förare
Födda 1986
Män
Levande personer
Personer från Passau
Red Bull Junior Team
Samuel Matete

Samuel Matete, född 27 juli 1968, är en före detta  friidrottare från Zambia som tävlade i häcklöpning.

Matete tävlade huvudsakligen på 400 meter häck och vann VM-guld på distansen vid VM i Tokyo 1991. Det var den första gången en friidrottare från Zambia vann VM-guld. Han blev silvermedaljör två gånger vid VM och vid OS 1996. Dessutom vann Matete vid Afrikanska mästerskapen 1998 och Samväldesspelen 1994.

Personliga rekord
400 m häck - 47,10 (1991)
400 m - 44,88 (1991)
200 m - 21,04 (1989)
100 m - 10,77 (1989)

Källor
 Fakta på IAAF:s webbplats

Noter

Födda 1968
Zambiska häcklöpare
Olympiska silvermedaljörer 1996
Zambiska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Zambia
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Zambia
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Zambia
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Zambia
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Världsmästare på 400 meter häck
Män
Levande personer
Tullen, Borås

Tullen är en stadsdel i Borås, strax norr om riksväg 27 och 40 och söder om sjön Kolbränningen. Den fungerade från början som en stadsgräns där man skulle tulla in de varor man hade köpt utanför staden. I området finns nu en blandning av villor och flerbostadshus, varav många är byggda på 1950-talet.

Källor 

Stadsdelar i Borås
Guövik, Guemåla och Rörvik

Guövik, Guemåla och Rörvik är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Karlshamns kommun i Blekinge län. Den omfattar bebyggelse i de tre sammanväxta byarna belägna i Åryds socken.

Guöviken utgör en gammal lastageplats, och i början av 1900-talet arbetade som mest 400 personer vid stenhuggeriet i Guövik. Ännu i slutet av 1930-talet var Guövik en betydande utförselhamn för gatsten. Fram till 1960-talet användes Guövik av Skogsägareföreningen som utförselhamn för timmer för vidarebefordran till Västervik.

Referenser

Noter 

Orter i Karlshamns kommun
Småorter i Sverige
Ute på vischan

Ute på vischan är en country-dansbandslåt, skriven av den svenske musikern och låtskrivaren Eddie Meduza och inspelad av honom på albumet Dårarnas julafton 1988. Texten är skriven i första person, pluralis, och handlar om julfirande ute på landsbygden.

Original och cover 
Låten finns inspelad i två versioner av upphovsmannen Eddie Meduza, den ena och den andra släppt 1997.
I originalversionen använder Eddie sin pseudonym Börje Lundin som sångare, även Sven Lundins röst förekommer i låten, dock inte sjungande.

Det svenska dansbandet Lasse Stefanz tolkade 2001 sången på bandets julalbum I tomteverkstan. Deras inspelning låg även på Svensktoppen i fyra veckor under perioden 8 december 2001-19 januari 2002, med femteplats som bästa placering på den listan innan den lämnade Svensktoppen.

Referenser

Noter 

Svenska julsånger
Sånger 1988
Svensktoppsmelodier 2001
Svensktoppsmelodier 2002
Låtar av Eddie Meduza
Svenskspråkiga sånger
Bertil Jansson

Bertil Jansson kan syfta på.

Bertil Jansson (kulstötare)
Bertil Jansson (skådespelare)
Bertil Jansson (1924-1988), sportjournalist
Vit elefant

Vit elefant är ett ekonomiskt begrepp för egendom som är kostsam utan att ge avkastning, och som är svår att göra sig av med.

Begreppet härstammar från Sydostasien, där monarker brukade ge vita elefanter som gåvor till sina ovänner. Eftersom de är heliga kan de inte komma till nytta som arbetsdjur, men ändå är de dyra i drift.

Projekt som anses vara vita elefanter
 Concorde, ett överljudsflygplan för passagerartrafik. Trots enorma utvecklingskostnader, sattes endast 14 flygplan i trafik.
 Millennium Dome, en arena i London.
 Ryugyong Hotel, ett hotell i Pyongyang i Nordkorea.
 Fågelboet, idrottsarena  i Peking, som byggdes för OS 2008, men som sällan använts efter det.

Se även
 Elefanten i rummet

Källhänvisningar 

Ekonomi
Idiom
Elefanter i kulturen

de:Weißer Elefant#Redewendung
FK Chazar Lenkoran

FK Chazar Lenkoran är en azerbajdzjansk fotbollsklubb från staden Lenkoran. Säsongen 2006/07 vann klubben både azerbajdzjanska ligan och cupen.

Spelartrupp 2012/2013 
Uppdaterad: 23 april 2013

 

Fotbollsklubbar i Azerbajdzjan
Sportklubbar bildade 1975
Forsbacka (olika betydelser)

Forsbacka kan syfta på:
Forsbacka – en tätort i Gävle kommun
 Forsbacka bruk –  ett gammalt järnbruk, beläget där orten Forsbacka nu ligger i Gävle kommun
 Forsbacka Jernverk – ett företag bildat 1870
 Forsbacka herrgård – huvudbyggnad för Forsbacka bruk
 Forsbacka kraftverk – det första kraftverket i Gavleån
 Forsbacka kyrka – en kyrkobyggnad i  Valbo församling invigd 1965
 Forsbacka Wärdshus – en restaurang och ett hotell i Forsbacka med anor från 1700-talet
Forsbacka, Karlshamns kommun – en småort i Karlshamns kommun
 Forsbacka, Skellefteå kommun – en by i Skellefteå kommun, se Krångfors 
Forsbacka, Söderhamns kommun – en småort i Söderhamns kommun
Forsbacka, Åmåls kommun – en bruksherrgård i Åmåls kommun
Forsbacka, Esbo stad – en by i Esbo stad i Finland
Forsbacka, Karlshamns kommun

Forsbacka är en småort i Elleholms socken i Karlshamns kommun i Blekinge län.

Noter

Orter i Karlshamns kommun
Småorter i Sverige
Japans självförsvarsstyrkor

Japans självförsvarsstyrkor (, internationellt: Japan Self-Defense Forces, kort JSDF) eller Japans försvarsmakt (förenklat) är den japanska motsvarigheten till det som i andra länder utgörs av väpnade styrkor. 

Enligt Japans konstitution som antogs 1946 är landet förbjudet att hålla sig med militära stridskrafter, och medlemmarna i självförsvarsstyrkorna är inte militärer eller soldater, utan en uniformerad kår av civila statstjänstemän. Sin civila status till trots har självförsvarsstyrkorna ändå en militär prägel och är indelad i tre grenar med inriktning på landbaserat, luftrums- och maritimt självförsvar vilket närmast motsvarar en indelning i armé, flygvapen och flotta.

Bakgrund 
Självförsvarsstyrkorna bildades 1954 med amerikanskt stöd i samband med den kris som utlösts av Koreakriget. Bildandet föranledde dock inte någon förändring av författningen utan baserades på en omtolkning av landets efterkrigskonstitution och en doktrin om upprättande av strikt defensiva civila självförsvarsstyrkor i motsats till en krigsmakt avsedd för offensiva operationer utomlands.

Internationella uppdrag 
Fram till 1992 innebar doktrinen även ett förbud mot att sätta in självförsvarsstyrkorna utanför Japan, men genom lagstiftning gavs ett mandat att kunna delta i Förenta nationernas fredsbevarande operationer. Lagen tillåter medlemmar ur självförsvarsstyrkorna att med arbeta med humanitärt bistånd vid fredsbevarande operationer utanför Japan, och eftersom de inte tillåts vara kombattanter klassificeras de istället som biståndsarbetare även när de bär uniform och vapen. De aktiviteter som lagen tillåter i relation till humanitärt bistånd omfattar:

Hälsovård samt sanitära förhållanden
Eftersöknings-, räddningsuppdrag och repatriering
Distribution av livsmedel, kläder, sjukvårdsutrustning och andra förnödenheter
Bygg- och anläggningsarbeten för drabbade
Återuppbyggnad av anläggningar som skadats under konflikt
Återställande av miljö och omgivningar som skadats under konflikt

Nyligen har spänningar, framförallt med Nordkorea och Kina, åter väckt debatten om självförsvarsstyrkornas status och dess förhållande till det japanska samhället i övrigt.

Personal och organisation 
De japanska självförsvarsstyrkorna bestod 2005 av 239 430 personer varav:

 147 737 i ,
 44 327 i ,
 45 517 i ,
 1 849 i stabsfunktioner, och 
 57 899 i reservstyrkorna.

Galleri

Se även 
 Alliansen mellan USA och Japan och United States Forces Japan

Referenser

Noter

Externa länkar 
Ministry of Defense
Joint Staff Office Website
Japan Ground Self-Defence Force Website
Japan Air Self-Defense Force Website
Japan Maritime Self-Defense Force Website
UN Peacekeeping Operations (PKO) and other International Peace Cooperation - Ministry of Foreign Affairs of Japan

Japans självförsvarsstyrkor
WP:Projekt Japan
Rochett

Rochett är ett inom romersk-katolska kyrkans latinska rit brukligt kyrkligt plagg som utmärker biskopar och abbotar, och som även bärs av korherrar (kaniker).

Rochetten tillverkas av vitt linne eller finaste bomull. Den liknar till utförandet ett röklin och är således knälång och tämligen vid, men uppvisar i motsats till röklinet trånga ärmar och en ansenlig mängd spets. När rochetten bärs till kordräkten, täcks det vanligtvis av mozettan, ett slags kort kappa i kordräktens färg som endast täcker axlarna. Historiskt sett är rochetten och röklinet vitt skilda företeelser; den förra kommer från ett antikt värdighetsplagg, medan det senare har utvecklats ur den liturgiska alban. De kan mycket väl kombineras, varvid rochetten bärs under röklinet.

Fram till Paulus VI:s reform av kordräkterna inom den latinska riten, hade rochetten alltid ansetts beteckna jurisdiktionsrätten, varför den inför en kyrklig överordnad täcktes medelst en mantelletta – ett ärmlöst, knälångt, framtill uppskuret kappliknande plagg i kordräktens färg. Då biskopar endast äger jurisdiktionsrätt över sitt eget stift, täckte biskopen sin rochett så snart han lämnade sitt stift. Biskopar utan ordinär jurisdiktion (vigbiskopar och hjälpbiskopar) täckte av samma skäl alltid rochetten med mantelettan. Inför påven täckte även kardinalerna rochetten.

Romersk-katolsk klädsel
Tostarp

Tostarp är en by i Asarums socken Karlshamns kommun i Blekinge län, belägen just norr om Asarum/Karlshamn. Den västra delen av Tostarp utgör en småort, Tostarp (västra delen).

I byns västra del återfinns Karlshamnstravet.

Noter

Orter i Karlshamns kommun
Småorter i Sverige
Konventualmässa

Konventualmässa, inom romersk-katolska kyrkan den mässa som i ett ordenskapell eller ordenskyrka högtidligt (och vanligtvis dagligen) firas för vederbörande kommunitet.

Källor

 

Katolsk liturgi
Kollegialkapitel

Kollegialkapitel kallar man inom romersk-katolsk kyrkorätt en sammanslutning av kaniker (korherrar) som inte är knuten till vare sig en domkyrka eller särskild orden av reguljärkaniker.

Se även 
 Kollegiatstift

Kanonisk rätt
Olof Bergström (predikant)

Olof Bergström, född 3 september 1841 i Bjuråker socken, Hälsingland, död 3 februari 1910 i Maryland, Tennessee, var en svensk baptistpredikant, som 5 november 1879 grundade Sveriges första godtemplarloge, Klippan i Göteborg. Året därpå valdes han till maliniternas svenske stormästare.

I födelse- och dopboken för Hassela socken 1775-1843 finns Bergström antecknad som född och senare döpt i socknens prästgård. Skrönor om familjen har gjort gällande att de var förmöget bondfolk, vilket husförslängderna står i bjärt kontrast till. I hemsocknen gick Bergström under namnet "Skamp-Olle" och han var en duktig fiolspelare. I Lennsjö i Bjuråkers socken finns en sten som rests till hans minne, vilken berättar att han föddes på just den platsen. Dock har det funnits en mängd förslag till födelsesocken för Olof Bergström. 

Bergström anslöt sig 1856 till baptismen och var under några år medlem i styrelsen för Norrlands missionsförening och aktiv som predikant i Norrland, men ibland även längre söderut. 1870 emigrerade Bergström till USA, där han var verksam som baptistpredikant fram till 1873, varpå han började arbeta med tomtspekulationer samtidigt som han var anställd av Union Pacific Railroad som invandraragent. 1877 återvände han till Sverige och Sundsvall där han sysslande med trävaruhandel, men ruinerades på grund av misslyckade spekulationer. Han återvände därefter till USA där han fortsatte arbeta som invandraragent. Efter att ha blivit övertygad absolutist återvände han till Sverige för att bilda nykterhetsloger för att sprida nykterheten. 1879 bildade han i Göteborg Sveriges första nykterhetsloge och 31 mars 1880 Sveriges första storloge, och var en tid dess ordförande. Han utgav även tidningen Nykterhetskämpen. 1882 lämnade han åter Sverige och återvände till USA där han kom drev invandraragentur och sysslade med jordaffärer. Han grundade även staden Gothenburg i Nebraska 1882, där han slagit sig ner på en gård. 

Bergström gjorde flera resor till Sverige för att rekrytera nybyggare till Gothenburg. Han sköt senare sin hustrus älskare och dog alkoholiserad 1910.

Källor

Vidare läsning

Personligheter inom svensk godtemplarrörelse
Personligheter inom svensk baptism
Personer från Bjuråkers socken
Födda 1841
Avlidna 1910
Män
Svenskamerikaner