kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rumar

Rumar är en by på ön Korpo i den finska kommunen Pargas stad i landskapet Egentliga Finland. Rumar ligger på öns södra sida.

Marinan 
I Rumar finns även en gästhamn med en större huvudbyggnad från 1902. Byggnaden var en skola fram till år 1963.

Utkikstornet
Utsiktstornet på Rumar berg byggdes 1997. I tornet finns Meteorologiska institutets väderradar, vars utslag kan ses på en radarskärm på markplanet. Dessutom kan man bekanta sig med lokal kultur och besöka utekafeet. 2001 introducerades en natur/kulturstig i närheten av tornet.

Referenser 

Korpo
Ruotsalainen

 
Ruotsalainen kan syfta på:

 Ruotsalainen (efternamn) – finskt efternamn och personer med namnet

Geografi

Finland
Ruotsalainen (sjö) – insjö i landskapet Päijänne-Tavastland,  (74,13 km²)
Ruotsalainen (ö) – en ö i Nådendal,  (3,42 km²)
Errol Morris

Errol Mark Morris, född 5 februari 1948 i Hewlett, New York, är en amerikansk dokumentärfilmare, som är mest känd för dokumentärerna På en skör tråd (1988) och den Oscarsvinnande dokumentären Fog of War (2003). 

Werner Herzog åt upp en sko efter att ha slagit vad om att det inte gick att göra en bra dokumentärfilm om husdjursbegravningar, vilket Morris lyckades med i och med Gates of Heaven (1980). På en skör tråd (1988) handlar om en morddömd. Filmen lyckades få den felaktigt dömde frisläppt efter att ha uppmärksammat fel i brottsutredningen. A Brief History of Time (1991) handlar om Stephen Hawkings liv. Dödens ingenjör (1999) var tänkt att handla om en ingenjör som bygger dödskammare i USA (till användning att verkställa dödsstraff), men kom istället att handla om huvudpersonen, Fred Leuchters, förintelseförnekelse. Fog of War (2003) utgår från intervjuer med USA:s före detta försvarsminister, med mera, Robert McNamaras liv. Standard Operating Procedure (2008) handlar om USA:s behandling av misstänkta terrorister i kriget mot terrorismen.

Filmografi i urval 

 (spelfilm)

Referenser

Noter

Externa länkar 

Amerikanska dokumentärfilmare
Män
Födda 1948
Levande personer
Alumner från University of Wisconsin–Madison
Alumner från San Francisco Art Institute
Ruskola

Ruskola är en by vid Torne älv i Övertorneå kommun. Norra delen av byn är sammanväxt med Övertorneå tätort.

Norra delen av byn har berget Isovaara i väster. Södra delen av byn har berget Käyrävaara i väster. På Käyrävaara finns en skidanläggning med två slalombackar och en barnbacke.

I Ruskola ligger den så kallade Ekobyn. Befolkningen i Ruskola ökade markant i början av 1990-talet till följd av utbyggnaden av Ekobyn och det nya bostadsområdet i norra delen.

Orter i Övertorneå kommun
Gränsorter i Europa
Wilmington, North Carolina

Wilmington är en stad i New Hanover County i delstaten North Carolina i USA och har ett invånarantal på 75 838 personer. Här spelades TV-serierna One Tree Hill och Dawsons Creek in. Wilmington är administrativ huvudort (county seat) i New Hanover County. Staden ligger nära Cape Fear Rivers mynning. Floden upptäcktes av den italienske upptäcktsresanden Verrazzano 1524 på uppdrag av den franske kungen. Först 200 år senare blev det en permanent bosättning och Wilmington grundades 1739.

Referenser

Externa länkar 

 
Orter i North Carolina
Rutiån

Rutiån [ruti-] () är en å i städerna Helsingfors och Vanda i landskapet Nyland i Finland. 

Rutiån är en så kallad stadsbäck som har ett avrinningsområde på 24,4 km². På det området bor 72 000 personer. Bäcken börjar vid ett kärr i stadsdelen Gruvsta i Vanda och mynnar ut i Stora Hoplaxviken. Rutiån var tidigare huvudfåra för Vanda å tills den nuvarande huvudfåran för Vanda å bildades för cirka 3 000 år sedan. Rutiån reagerar lätt på regn på grund av sitt stora avrinningsområde och den svämmar över under häftiga regnoväder.

Rutiån har iståndsatts vid Gamlas och där har bland annat ordnats utställningar och Rutiåfestivaler. I övrigt är Rutiåns stränder täckta av buskage, vilka lockar bland annat näktergal. Också flera arter av änder trivs vid bäcken.

Då Vandaforsbanan byggdes på 1970-talet byggdes en lång bro över ådalen. Samtidigt med banan byggdes nya bostadsområden och man funderade på att byta bäckens illa klingande namn. På banans planeringskartor hittar man det nya finska namnet Piijoki, men Rutiån och Mätäjoki är fortfarande bäckens officiella namn. På gamla kartor har namnet stavats Ruttin ån. Också Kustbanan Åbo-Helsingfors går över Rutiån vid Sockenbacka.

Vanda
Helsingfors natur
Vattendrag i Nyland
Finska vikens avrinningsområde
Eilerts jul

Eilerts jul är ett julalbum från 2001 av Eilert Pilarm. Albumet innehåller julsånger.

Låtlista
Blue Christmas
There Goes My Everything
Take My Hand
In My Fathers House
Detroit City
How Great Thou Art
Stilla natt
Han är min sång och min glädje
Barnatro
Jag har hört om en stad ovan molnen
När ljusen tändas därhemma ("When It's Lamp Lighting Time in the Valley")
Nu tändas tusen juleljus
Luciasången
Pärleporten
O store Gud
Vi ska gå hand i hand
Ovan där
Blott en dag ett ögonblick i sänder

Källor

Fotnoter

Julmusikalbum 2001
Svenska julmusikalbum
Flerspråkiga julmusikalbum
Skuruhäll

Skuruhäll är ett stort gränsröse i skogarna mellan Falun och Hofors. Det ligger på gränsen mellan Dalarnas och Gävleborgs län.

Vid Skuruhäll möts Vika, Sundborns, Stora Skedvi, Husby och Hofors socknar, och följaktligen även Falu, Säters, Hedemora och Hofors kommuner.

Se även
 OK Skuruhäll
 Falu domsagas norra tingslag
 Hedemora tingslag
 Gästriklands västra tingslag

Externa länkar
 i Fornminnesregistret (FMIS)

Gränsmärken
Falu kommuns historia
Säters kommuns historia
Hedemora kommuns historia
Hofors kommuns historia
Rådsböle

Rådsböle är en by på Torsö i Snappertuna i Ekenäs stad. Byn har sedan gammalt haft ett tegelbruk. När gruvdriften inleddes på Jussarö kring 1960 anlades en bro i Rådsböle, över Råströmmen, som då utgjorde gräns mellan Snappertuna kommun och Ekenäs landskommun. Genom denna bro och färjan över Boxströmmen och Baggöhamnen skapades kontakt mellan gruvan och fastlandet. 

Ekenäs
Byar i Raseborg
Snappertuna
Sudband

Sudband förekommer på öppna träbåtar och är en längsgående förstärkning från för till akter på bordläggningens insida för att fästa årtullar. Sudbandet kan även vara en halvrund list fäst mot den övre kanten av översta bordet för att fungera som avbärar- eller avvisarlist som skydd för bordläggningen.   
 Avvisarlist kan finnas på en del båtar fäst på bordläggningen för att skydda den, dessa sitter monterade akteröver ovanför vattenlinjen. Avvisarlisten kan vara klädd med en skena av metall.
 Berghult är en förstärkning i träfartygs vattenlinje, den består av att bordläggningen är grövre dimensionerad.

Se även
 Skarndäck, som kan fungera som ett sudband.
 Slagvägare, en invändig längsgående förstärkning på träbåtar.
 

Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Sjötermer
Ruissaari

Ruissaari kan syfta på:

Finland 

1. Ruissaari (ö i Kymmenedalen),  (74 ha)
2. Ruissaari (ö i Birkaland, Södra Birkaland),  (1 ha)
3. Ruissaari (ö i Mellersta Finland, Joutsa),  (7 ha)
4. Ruissaari (ö i Satakunta),  (1 ha)
5. Ruissaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 62,15, long 28,38),  (18 ha)
6. Ruissaari (ö i Norra Savolax, Varkaus),  (3 ha)
7. Ruissaari (ö i Norra Karelen, Pielisen Karjala),  (1 ha)
8. Ruissaari (ö i Birkaland, Övre Birkaland, lat 62,02, long 24,37),  (15 ha)
9. Ruissaari (ö i Birkaland, Övre Birkaland, lat 62,05, long 24,65),  (3 ha)
10. Ruissaari (ö i Södra Karelen, Villmanstrand),  (2 ha)
11. Ruissaari (ö i Lappland), 
12. Ruissaari (ö i Norra Savolax, Kuopio),  (41 ha)
13. Ruissaari (ö i Norra Karelen, Joensuu, lat 62,79, long 29,21),  (6 ha)
14. Ruissaari (ö i Norra Karelen, Joensuu, lat 62,31, long 30,95),  (1 ha)
15. Ruissaari (ö i Norra Karelen, Joensuu, lat 62,70, long 30,34),  (4 ha)
16. Ruissaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 61,91, long 28,80), 
17. Ruissaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 62,09, long 28,74),  (1 ha)
18. Ruissaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 61,97, long 28,90),  (0 ha)
19. Ruissaari (ö i Södra Karelen, Imatra, lat 61,53, long 29,40),  (7 ha)
20. Ruissaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,51, long 27,47),  (1 ha)
21. Ruissaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,48, long 27,65),  (1 ha)
22. Ruissaari (ö i Södra Karelen, Imatra, lat 61,21, long 28,63),  (10 ha)
23. Ruissaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,56, long 27,82),  (0 ha)
24. Ruissaari (ö i Egentliga Finland),  (8 ha)
25. Ruissaari (ö i Norra Savolax, Inre Savolax),  (26 ha)
26. Ruissaari (ö i Södra Österbotten), 
28. Ruissaari (ö i Norra Savolax, Norra Savolax),  (7 ha)
29. Ruissaari (ö i Norra Karelen, Mellersta Karelen),  (1 ha)
30. Ruissaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,94, long 27,02),  (4 ha)
31. Ruissaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 61,80, long 28,45),  (1 ha)
32. Ruissaari (ö i Mellersta Finland, Jyväskylä),  (1 ha)
Broken Arrow (film, 1996)

Broken Arrow är en amerikansk film från 1996 regisserad av John Woo.

Handling 
En bombplanspilot i USA:s flygvapen (John Travolta) stjäl kärnvapen i utpressningssyfte. Hans andrepilot (Christian Slater) försöker tillsammans med en parkvakt (Samantha Mathis) sätta stopp för honom. Namnet "broken arrow" betyder just "förlorat kärnvapen".

Rollista (i urval) 
 John Travolta - Major Vic 'Deak' Deakins
 Christian Slater - Kapten Riley Hale
 Samantha Mathis - Terry Carmichael
 Delroy Lindo - Överste Max Wilkins
 Kurtwood Smith - USA:s försvarsminister Baird
 Chris Mulkey - Major Hunt

Externa länkar 
 

Filmer 1996
Amerikanska actionfilmer
Utah på film
Terrorism på film
Filmer i regi av John Woo
Filmmusik av Hans Zimmer
Järnväg på film
Filmer från Twentieth Century Fox
Råströmmen

Råströmmen är ett sund i Finland .Det ligger i kommunden Raseborg i landskapet Nyland.

Råströmmen ligger mellan Skärlandet i väster och Torsö i öster. Den sammanbinder Grobbfjärden i norr med Gammelbyfjärden i söder.

Sundet utgjorde fram till 1977 gräns mellan kommunerna Snappertuna och Ekenäs. När gruvdrift inleddes på Jussarö kring 1960 anlades en bro över Råströmmen för att förbinda gruvan via Baggöhamnen och färjan över Boxströmmen med fastlandet. 

Sund i Nyland
Snappertuna
Räckhals

Räckhals (fi. Rekola) är en stadsdel med järnvägsstation i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Räckhals, med en järnvägsstation med samma namn, ligger vid Stambanan och stationen trafikeras av pendeltåg. Räckhals bebyggelse domineras av småhus.

Historia

Enligt sägnen fick Räckhals sitt namn då tre bönder från trakten donerade mark åt Helsinge kyrka år 1401. En av bönderna hette Andreas Rächals, döpt efter Sankt Andreas. År 1988 invigdes den i rödtegel byggda Sankt Andreas kyrka i Räckhals.

Källor

Noter

Stadsdelar i Vanda
Leopard (bil)

Leopard är ett polskt sportbilsmärke. Den första och hittills enda modellen 6 Litre Roadster lanserades i Paris i april 2005. Bilen drivs av en Chevrolet LS-2 V8 på 6 liters cylindervolym som utvecklar 405 hästkrafter. Denna driver bilen via en sexväxlad manuell växellåda, och den starka motorn och bilens låga vikt på 1150 kg ger goda prestanda; 0–100 km/h tar 4,0 sekunder och toppfarten har begränsats till 250 km/h. Priset vid introduktionen var ungefär €125000.

Bland ägarna till denna exklusiva bil finns filmbolaget 20th Century Fox samt Carl XVI Gustaf.

Externa länkar

Leopard Automobile

Polska biltillverkare

Polska fordonstillverkare
Pihlajasaari

Pihlajasaari kan syfta på följande platser:

Finland 

 Pihlajasaari (ö i Lappland, Norra Lappland), Lappland, 
 Pihlajasaari (ö i Norra Österbotten), Norra Österbotten, 
 Pihlajasaari (ö i Kutujoki), Kajanaland, 
 Pihlajasaari (ö i Ule träsk), Kajanaland, 
 Pihlajasaari (ö i Södra Österbotten, Järviseutu, lat 63,41, long 23,52), Österbotten, 
 Pihlajasaari (ö i Södra Österbotten, Järviseutu, lat 63,09, long 23,67), Södra Österbotten, 
 Pihlajasaari (ö i Norra Savolax, Norra Savolax), Norra Savolax, 
 Pihlajasaari (ö i Norra Savolax, Kuopio), Norra Savolax, 
 Pihlajasaari (ö i Birkaland, Tammerfors, lat 61,43, long 24,04), Birkaland, 
 Pihlajasaari (ö i Birkaland, Tammerfors, lat 61,25, long 24,39), Birkaland, 
 Pihlajasaari (ö i Södra Savolax, Pieksämäki), Södra Savolax, 
 Pihlajasaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel), Södra Savolax, 
 Pihlajasaari (ö i Norra Karelen, Joensuu), Norra Karelen, 
 Pihlajasaari (ö i Norra Karelen, Mellersta Karelen), Norra Karelen,

Se även
Rönnskär
Rönnäs

Rönnäs kan syfta på:

 Rönnäs, Pernå kommun – en by i Pernå kommun, Nyland
 Rönnäs, Ljungby kommun – herrgård i Småland
 Rönnäs skärgårdsmuseum –  ett lokalt kulturhistoriskt museum
 Västra Rönnäs – en by i Leksands kommun, Dalarna
 Östra Rönnäs – en by i Leksands kommun, Dalarna
 Rönnäs (norra delen) – ett fritidsområde på Asby udde i Ydre kommun, Östergötland
 Rönnäs (södra delen) – ett fritidsområde på Asby udde i Ydre kommun, Östergötland
Rösund

Rösund kan syfta på olika orter:
Rösund, Pernå – en by i Pernå kommun, Nyland 
Rösund, Snappertuna –  en by i Snappertuna i Ekenäs stad
Uddnäs ö

Uddnäs ö är en ö i sjön Runn, Falu kommun. Namnet till trots ligger ön snarare utanför Staberg än Uddnäs, medan det utanför Uddnäs ligger en ö med namnet Stabergs ö. Den skogbevuxna ön har en del fritidsbebyggelse.

Dalarnas öar
Öar i Falu kommun
Öar i insjöar i Sverige
Dalälvens avrinningsområde
Stabergs ö

Stabergs ö är en ö i sjön Runn, Falu kommun. Namnet till trots ligger ön snarare utanför Uddnäs än utanför Staberg, medan det utanför Staberg ligger en ö med namnet Uddnäs ö. Den skogbevuxna ön har en del fritidsbebyggelse.

Dalarnas öar
Öar i insjöar i Sverige
Öar i Falu kommun
Dalälvens avrinningsområde
Lagen om lika möjligheter

Lagen om lika möjligheter (franska loi pour l'égalité des chances) är en fransk lag som trädde i kraft 31 mars 2006. Lagen hade föreslagits av Jean-Louis Borloo, minister med ansvar för bostadsfrågor, social sammanhållning och arbetsmarknadsfrågor, som ett svar på upploppen i Paris förorter under hösten 2005.

Den mest omstridda punkten i lagen har varit artikel 8, som handlar om förstaanställningskontraktet. Den artikeln ingick inte i Jean-Louis Borloos originalförslag utan lades till av nationalförsamlingen 9 februari. Arbetsrättsprotesterna i Frankrike 2006 riktades i första hand mot förstaanställningskontraktet men i andra hand även mot Lagen om lika möjligheter i sin helhet

10 april 2006 meddelade president Jacques Chirac att förstaanställningskontraktet skulle strykas ur lagen och ersättas med arbetsmarknadspolitiska åtgärder som syftade till att få in fler ungdomar på arbetsmarknaden.

Lagens innehåll
 Möjlighet till undantag från skolplikten för att påbörja lärlingsskap redan vid 14 års ålder.
 Skapandet av fler ZFU-områden.
 Åtgärder för att bekämpa diskriminering: skapandet av en nationell myndighet för social sammanhållning och lika möjligheter.
 Upprättandet av ett föräldraansvarskontrakt som innebär att de bidrag som utgår till barnfamiljer dras in om barnen har för hög frånvaro i skolan. .
 Nattarbete tillåts redan från 15 års ålder..
 Upprättandet av en frivillig civilplikt..

Se även
 Arbetsrätt
 Frankrikes politik

Referenser

2006 i Frankrike
Frankrikes lagar
Politikåret 2006
Juridikåret 2006
Palatsrätter

Palatsrätter (宮廷菜, gōngtíngcài), är ett av Kinas mer berömda kök. Rätterna, som hämtades från alla delar av landet, lagades ursprungligen enbart för det kejserliga hovet under Qingdynastin men kom efter dynastins fall 1911 att spridas i Peking av många av de nyligen uppsagda kejserliga kockarna.
härstammar från en mängd olika matlagningstraditioner i de kinesiska regionerna, främst från köken i Shandong- och Jiangsu-provinserna. Traditionerna härstammar från olika kejsarnas kök, och det liknar Pekingköket, som det starkt påverkade. Det kejserliga köket serverades främst till kejsarna, deras kejsarinnan och konkubiner och den kejserliga familjen. Egenskaperna hos det kinesiska kejserliga köket är de utarbetade matlagningsmetoderna och det stränga urvalet av råvaror, som ofta är extremt dyra, sällsynta eller komplicerade under beredning. Visuell presentation är också mycket viktig, så färgen och formen på skålen måste anordnas noggrant. De mest berömda restaurangerna som serverar palatsrätter finns båda i Peking: Fang Shan (仿膳; fǎngshàn) i Beihai Park och Ting Li Ting (听 鹂 厅; 聽 鸝 廳; tīng lí tīng) i Sommarpalatset.

Det kinesiska kejserliga kökets traditioner och smaker varierar från dynasti till dynasti. Varje dynasti hade sina egna kännetecken. De två berömda traditionerna i det kinesiska kejserliga köket är från Ming- och Qing-dynastierna. Många kända rätter dök upp med dessa dynastier, till exempel wensi tofu och pekinganka.<ref

Referenser

Se även 
 Det kinesiska köket
 Kinarestaurang

Mat och dryck i Kina
WP:Projekt Kina
Shanghaiköket

Shanghaiköket (上海菜, shànghǎicài), är ett av Kinas tio stora kök, berömt för att till skillnad från de flesta andra kinesiska kök inte använda sig av någon form av lök.

Shanghaikökets rätter

Fisk och skaldjur 
Fast Shanghai är en hamnstad, åt de flesta familjer inte dagligen fisk under 1900-talet. Att äta kött ansågs vara en lyx, och den typiska måltiden bestod av grönsaker, bönor och ris. Under loppet av en månad åt de flesta familjer kött eller fisk under fyra måltider: den andra, åttonde, sextonde och tjugotredje dagen i varje månad. De dagarna blev kända som dang hun.

 Kinesisk ullhandskrabba () – Krabban ångas vanligen med ingefära som smaksättning, och den äts med dippsås av risvinäger, socker och ingefära. Man blandar krabbkött med isterflott för att göra Xiefen, och att äta den i xiaolongbao eller med tofu är en annan höjdpunkt under säsongen för ullhandskrabba.

Kött och fjäderfä 
 Beggar's chicken () – Beggar's Chicken är en kyckling insvept i lotusblad, inpackad i lera, och rostad över eld, vilket gör köttet mört och välsmakande. Enligt en legend från Qingdynastins tid stal en tiggare en kyckling och gömde den under lera.
 Lion's head () – Namnet kommer från en köttbulles utseende, som anses likna ett lejonhuvud, och kålen (eller andra grönsaker), som ska likna lejonets man. Rätten finns i två varianter: den vita (eller plain), och den röda (tillagad med sojasås), och serveras vanligtvis i en vit gryta.
 Rödkokt sidfläsk () – Rätten tillagas under ganska lång tid i sojasås från Shanghai. Detta gör köttet mört och saftigt.

Snacks 
 Shengjian mantou () or Shengjianbao () – Det är en rund bulle, som liknar xiaolongbao, fast den är tjockare, på grund av att jäst har tillsatts, och den är fylld med fläsk. Den steks och smaksätts med sesamfrön och hackad schalottenlök.

Referenser

Noter

Se även
Det kinesiska köket
Kinarestaurang

Mat och dryck i Kina
WP:Projekt Kina
Pekingköket

Pekingköket (京菜, jīngcài), är ett av Kinas tio stora kök. Maten från staden har influerats av bland annat mongoler och manchuer, och också tagit upp rätter från det kejserliga köket.

Historia 
Många rätter i Pekingköket som serveras som huvudrätter härrör från olika kinesiska halalrätter, särskilt lamm- och nötköttsrätter, samt från Huaiyangköket.

En annan tradition som påverkade Pekingköket (liksom den påverkas av det senare) är det kinesiska kejserliga köket som härstammar från "Emperor's Kitchen" (御膳 房; yùshànfáng), som hänvisade till matlagningsmöjligheterna i den förbjudna staden. Där visade tusentals kockar från olika delar av Kina sina bästa kulinariska färdigheter för att behaga den kejserliga familjen och tjänstemännen. Därför är det ibland svårt att bestämma det faktiska ursprunget till en maträtt, eftersom termen "Mandarin" är generaliserad och hänvisar inte bara till Peking, utan även andra provinser. En viss generalisering av Pekingköket kan emellertid karakteriseras på följande sätt: Mat som har sitt ursprung i Peking är ofta snacks snarare än huvudrätter, och de säljs vanligtvis av små butiker eller av gatuförsäljare. Det läggs tonvikt på mörk sojapasta, sesampasta, sesamolja och schalottenlök, och jäst tofu serveras ofta som en smaktillsats. När det gäller tillagningstekniker används ofta metoder som handlar om olika sätt att steka. Det är mindre betoning på ris som tillbehör än det är i många andra regioner i Kina, eftersom lokal risproduktion i Peking begränsas av det relativt torra klimatet.

Lista på typiska rätter
Pekinganka

Referenser

Noter

Se även
Det kinesiska köket
Kinarestaurang

Mat och dryck i Kina
WP:Projekt Kina
Zhejiangköket

Zhejiangköket (浙菜, zhècài), alternativt kallat Zheköket, är ett av Kinas åtta stora kök. Maten från provinsen med samma namn är själva riktmärket, och speciellt den från huvudstaden Hangzhou. Jinhuaskinkan är en berömd produkt i Zhejiangköket.

Det härstammar från den traditionella matlagningen i  Zhejiangprovinsen, som ligger söder om Shanghai och är centrerat runt Hangzhou, en av Kinas historiska huvudstäder. I allmänhet är inte Zhejiangköket oljigt, utan har en frisk och mjuk smak och mild doft.

Stilar 
Zhejiangköket består av minst tre stilar, som var och en härstammar från en stor stad i provinsen:

 Hangzhou-stil: Denna stil karakteriseras av rika variationer och användning av bambuskott. Den serveras på restauranger som Dragon Well Manor.
 Shaoxing-stilen: Specialiserad på fjäderfä och sötvattenfisk.
 Ningbo-stilen: Specialiserad på skaldjur, med tonvikt på färska och salta rätter.

Hangzhou-stilen har delvis påverkats av Wenzhou-stilen, som en underavdelning, genom sin närhet till Fujianprovinsen. Wenzhou-stilen karakteriseras av stor användning av skaldjur liksom fjäderfä och nötkött.

Övrigt
Köket ståtar också med det mest berömda gröna teet, Drakkällans te (龙井茶 lóngjǐng chá).

Referenser

Noter

Se även
Huangjiu

Mat och dryck i Kina
WP:Projekt Kina
Zhejiang
Anhuiköket

Anhuiköket (徽菜, huīcài), är ett av Kinas åtta stora kök. Maten från provinsen med samma namn är själva riktmärket, men köket förekommer också i andra delar av Kina med viss variation som följd.

Metoder och ingredienser 
Anhuiköket är känt för sin användning av vilda växter, både från land och från havet, liksom för sina enkla metoder för matlagning. Bräsering och stuvning är vanliga metoder. Stekning och snabbstekning är mycket mindre vanligt i Anhuiköket än i andra kinesiska matlagningstraditioner. Anhuiköket består av tre stilar: Yangtzeflodens region, Huaiflodens region, och södra Anhui-regionen. Anhui har vidsträckta gräsmarker och skogar, så de vilda växter som används i regionens matlagning är lätt tillgängliga. Anhuiköket associeras starkt med tofu. Enligt kinesisk folklore är upphovsmannen till tofu prinsen Liu An under Handynastin. Prinsen kom från Shou (kallat "tofuns hemstad"). Enligt en kinesisk legend skapades stinky tofu av studenten Wang Zhihe, som för sitt uppehälles skull sålde tofu i Peking sedan han misslyckats med att ta en kejserlig examinamen. Anhui är hem för hairy tofu, ett populärt mellanmål.

Äggknyten, Jiaozi 
Äggknyten || 農家蛋餃 || 农家蛋饺 || nóngjiā dàn jiǎo ||
Som förberedelse beläggs en slev lätt med olja och upphettas, ett välkokt ägg skedas in i sleven och kokas tills blandningen bildar en klimp. Fläskfyllningen skedas sedan in i äggomslaget och hela klimpen ångas. Den serveras ofta med sojasås.  Dessa äggknyten associeras vanligen med lanthushåll. Man använder äggvita istället för mjöl till att linda in fyllningen.  I äggknyten används traditionellt fläsk som fyllning.

Referenser 

Mat och dryck i Kina
WP:Projekt Kina
Anhui
Fujianköket

Fujianköket (閩菜, mǐncài), är ett av Kinas åtta stora kök. Maten från provinsen med samma namn är själva riktmärket, men köket är idag inte bara spritt i stora delar av Kina utan också utomlands med viss variation som följd. Köket kännetecknas av sin lätthet och betoning av umami-smaken, som kallas xiānwèi (鮮味) på kinesiska. Fujianköket är också grunden för den mat som är vanlig på Taiwan.

Buddha hoppar över muren
Buddha Jumps Over the Wall (佛跳牆, 佛跳墙, fó tiào qiáng, hu̍t-thiàu-chhiûⁿ)

Rätten innehåller över 30 ingredienser, som hajfena, havssnigel, torkad schalottenlök, anka, kycklingbröst, grisfötter, svamp, duvägg och andra ingredienser. En legend säger att sedan rätten är lagad dröjer aromen kvar och när han kände doften, glömde en buddhistmunk sitt munklöfte att vara vegetarian och hoppade över muren för att smaka på rätten.

Referenser

Noter

Lista på typiska rätter
Hajfenssoppa
Svalbon

Mat och dryck i Kina
WP:Projekt Kina
Fujian