Svensk vetenskapshistoria

Svensk vetenskapshistoria beskriver den svenska vetenskapshistoriska utvecklingen samt svenska forskare och uppfinnare.

Botanikern Carl von Linné är den kanske mest kände svenske vetenskapsmannen i historien. Han är fader till den moderna systematiken för växter och djur. Bland övriga framstående svenska vetenskapsmän genom historien kan nämnas Olof Rudbeck d.ä., Carl Wilhelm Scheele, Emmanuel Swedenborg, Jacob Berzelius, Anders Jonas Ångström, Anders Celsius, Svante Arrhenius och Hannes Alfvén. Några samhällsvetare som har gjort särskilda insatser är ekonomhistorikern Eli Heckscher och ekonomen Bertil Ohlin som utvecklat modern handelsteori, liksom ekonomen Gunnar Myrdal. Flera svenskar har verkat som framstående ingenjörer eller uppfinnare; bland dessa märks Alfred Nobel - dynamitens uppfinnare och grundare av Nobelpriset - liksom Christopher Polhem, John Ericsson, Gustaf Erik Pasch, Carl Edvard Johansson, Sven Wingquist, Gustav de Laval och Carl Munters. Sammanlagt har 28 nobelpris tilldelats svenskar, varav 17 för vetenskapliga insatser.

Historik

1700-talet 
Den Kungliga Vetenskapsakademien bildas 1739 efter västeuropeisk modell. Dess mål var att "i Sverige upparbeta och kringsprida kunskaper i matematik, naturkunnighet, ekonomi, handel och nyttiga konster och manufakturer." Bland akademiens första ledamöter fanns Carl von Linné, Anders Celsius, Anders Johan von Höpken och Christopher Polhem. Den nuvarande strukturen hos akademin skapades på 1820-talet av kemisten Jöns Jakob Berzelius.

1900-talet

Matematik och naturvetenskap 
År 1902 publicerar oceanografen Vagn Walfrid Ekman en viktig avhandling om den inverkan som friktion från vindar har på ytliga havsströmmar, tillsammans med Corioliseffekten. Den spiral som kan uppstå som resultat, kallas för Ekmanspiral. Ekmanspiralen har stor betydelse för förståelsen av vindens inverkan på uppvällningar och strömmar. Vid sekelskiftet verkar även matematikern Ivar Fredholm. Fredholm grundade den moderna teorin bakom integralekvationer. Hans artikel från 1903 i Acta Mathematica anses vara en av de stora landmärkena vid utvecklandet av operatorteori inom funktionsanalysen. Två ekvationer och en månkrater är uppkallade efter Fredholm. Något senare var Bertil Lindblad (1895-1965), en framstående svensk astronom. Lindblad var den som först föreslog att Vintergatan roterar på så vis att de mest perifera stjärnorna roterar snabbare än stjärnorna i centrum. Teorin att rotationshastigheten beror på avståndet till galaxens centrum kallas för differentialrotationsteorin.

Filosofi och samhällsvetenskap 
De senaste hundra årens filosofi har haft fyra filosofiska huvudriktningar: marxism, nythomism, kontinental filosofi och analytisk filosofi. Bland de mest betydande filosoferna från 1900-talets traditioner är Ludwig Wittgenstein från den analytiska traditionen och Martin Heidegger från den kontinentala. Filosofiskt har påverkan på svensk filosofi under modern tid varit större från analytisk filosofi än från kontinental filosofi. Av svenskspråkiga filosofer är kanske Georg Henrik von Wright, Axel Hägerström och Ingemar Hedenius de för allmänheten mest kända. Det finns dock ett flertal som gjort sig kända internationellt inom respektive specialområden.

Svensk forskning idag
Sverige spenderar den högsta andelen av BNP på forskning och utveckling av alla stater. Tidningen Economist har till och med kallat Sveriges forskningsutgifter för excessivt höga. Från och med slutet av 1900-talet har Sverige även utfärdat ett av världens högsta antal patent per capita. Sverige har även mycket högt satta mål för andelen av en årskull som förväntas erövra en högskoleexamen. Äldre svenska universitet som Karolinska Institutet, Uppsala Universitet, Lunds Universitet och Handelshögskolan i Stockholm placerar sig ofta högt på internationella rankinglistor över världens främsta universitet. Kritiker menar dock att utbyggnaden av universitetsväsendet har gått för snabbt och har genomförts utan motsvarande tillskott av pengar.

Tidslinje
Främst baserad på Bunch & Hellemans (2004), The History of Science and Technology, samtliga svenskar och svenska företeelser som tas upp i boken listas nedan. 

 1201: Kalmar slott, en ö-fästning började byggas ungefär då
 1652: Olof Rudbeck d.ä. demonstrerar upptäckten av lymfkärlen
 1661: Johan Palmstruch på Palmstruchska banken börjar tillverka den första papperssedeln i Europa
 1697: Christoffer Polhem bygger ett laboratorium för att studera enkla maskiner
 1700: Christoffer Polhem förbättrar valsverket, inklusive en vals som producera metalldelar med profiler
 1716: Emanuel Swedenborg låter trycka den första artikeln som beskriver en flygande farkost tyngre än luft
 1730: Georg Brandt upptäcker grundämnet Kobolt
 1733: Anders Celsius publicerar sina observationer om polarskenet
 1734: Emanuel Swedenborg publicerar verket Opera philosophica et mineralia i tre delar
 1735: Carl von Linné publicerar Systema naturae och skapar ett klassificeringssystem för alla levande ting
 1738: Peter Artedi grundar postumt iktyologin med en systematisk klassifikation
 1739: Carl von Linné med flera skapar det som skall bli Kungliga Vetenskapsakademien
 1742: Anders Celsius uppfinner Celsius-skalan
 1751: Axel Fredrik Cronstedt upptäcker grundämnet Nickel
 1762: Samuel Klingenstierna prisas av Ryska vetenskapsakademin för den bästa metoden att undvika kromaberrationer i optik
 1770: Anders Johan Lexell blir den förste att beskriva en kort-periodisk komet
 1770: Johan Gottlieb Gahn och Carl Wilhelm Scheele upptäcker att fosfor är en central komponent i skelett
 1774: Johan Gottlieb Gahn upptäcker grundämnet Mangan
 1774: Carl Wilhelm Scheele upptäcker grundämnena Syre, Barium och flera andra ämnen
 1774: Torbern Bergman publicerar Essay of Electric Attractions
 1778: Petter Jakob Hjelm isolerar först grundämnet Molybden
 1778: Torbern Bergman gör den första ingående analysen av mineralvatten, samt etablerar kvantitativ analys
 1794: Johan Gadolin upptäcker grundämnet Yttrium
 1802: Anders Gustaf Ekeberg upptäcker grundämnet Tantalum
 1803: Wilhelm Hisinger och Jöns Jakob Berzelius upptäcker grundämnet Cesium
 1817: Johan August Arfwedson upptäcker grundämnet Litium, men lyckas inte isolera det
 1820: Jöns Jakob Berzelius var världens dominerande kemist under stora delar av sin livstid, han introducerade många av dagens kemiska begrepp
 1821: Elias Magnus Fries publicerar Systemia mycologicum, vilken blir ett standardverk om svampar
 1831: Nils Gabriel Sefström återupptäcker grundämnet Vanadin
 1833: John Ericsson bygger en luftdriven motor som genererar fem hästkrafter
 1836: John Ericsson uppfinner och patenterar en skruvdriven propeller
 1839: Carl Gustaf Mosander upptäcker grundämnena Lantan, Erbium och Terbium
 1842: Anders Retzius introducerar en teori om huvudformer för att skilja på olika folkgrupper
 1853: Säkerhetständstickan uppfinns av Gustaf Erik Pasch i Sverige
 1862: Anders Jonas Ångström upptäcker grundämnet Väte i solens spektrum
 1862: Alfred Nobel börjar experimentera med nitroglycerin och patenterar en detonator
 1874: Martin Wiberg bygger en förbättrad version av Charles Babbages differensmaskin
 1878: Nils Adolf Erik Nordenskiöld påbörjar resan som upptäcker nordostpassagen och blir den första människan att segla runt hela Asien
 1879: Lars Fredrik Nilsson upptäcker grundämnet Scandium
 1879: Per Teodor Cleve visar att Scandium är ett av elementen som försägs av Mendelevs periodiska system
 1879: Gustav de Laval patenterar en separator för mejeriproduktion
 1882: Lars Magnus Ericsson introducerar den första telefonen med mikrofon och högtalare i samma del
 1884: Svante Arrhenius lägger fram disassociationsteorin om positiva och negativa poler
 1890: Johannes Rydberg utvecklar en empirisk ekvation för att beskriva positionerna av linjerna i spektrum, oberoende av Balmerekvationen
 1899: Allvar Gullstrand påbörjar sin forskning om astigmatism och utvecklar glasögon för att bota det
 1900: Johan August Brinell utvecklar ett test för att bestämma metallers hårdhet
 1901: Gustaf Dalén påbörjar uppfinningen av solventilen, som möjliggör automatiska fyrar
 1903: Svante Arrhenius vinner Nobelpriset för disassociationsteorin
 1904: Hans von Euler-Chelpin studerar enzymer i relation till katalys
 1907: Ernst Alexanderson uppfinner en högfrekvent elektrisk generator som möjliggör radiofrekvenser av 100 kHz
 1911: Robert Bárány undersöker innerörat och utvecklar metod att diagnostisera yrsel
 1911: Allvar Gullstrand vinner Nobelpris i medicin för forskning om ögats dioptrik
 1923: Theodor Svedberg utvecklar ultracentrifugen för mätning av molekylers vikt
 1924: Manne Siegbahn blir den förste att bryta röntgenstrålar med prisma, får Nobelpris
 1926: Bertil Lindblad utvecklar en dynamisk modell av Vintergatan
 1929: Hans von Euler-Chelpin vinner Nobelpris för enzymer verksamma vid jäsning av sockerarter
 1930: Arne Tiselius introducerar elektrofores, en metod för att separera proteiner med elektrisk ström
 1931: Ulf von Euler upptäcker substans P, en neurotransmittor
 1932: Hugo Theorell lyckas isolera myoglobinkristaller
 1932: Carl-Gustav Rossby introducerar Rossbydiagrammet
 1939: Hannes Alfvén publicerar teorin som korrekt relaterar polarsken till jordens magnetfält
 1941: Bengt Edlén visar att corona-linjer på solen orsakas av joniserade metaller
 1948: Arne Tiselius vinner Nobelpris i kemi för serumproteiner
 1953: Baltzar von Platen och Anders Kämpe framställer världens första syntetiska diamanter
 1955: Hugo Theorell vinner Nobelpris i medicin för studier av oxideringsenzym
 1957: Sune Bergström isolerar prostaglandiner från får
 1958: Åke Senning opererar in historiens första pacemaker för hjärtat, lycklig patient är Arne Larsson
 1958: Kai Siegbahn utvecklar elektronspektroskopi för kemisk analys
 1965: Bengt Samuelsson upptäcker betydelsen av endoperoxider
 1968: Thorsten Wiesel avslutar tio års forskning om visuella receptorer i hjärnan
 1970: Hannes Alfvén får delat Nobelpris för arbete i plasmafysik
 1970: Ulf von Euler vinner delat Nobelpris för upptäckter rörande de humorala neurotransmittorerna
 1972: Sverker Åström organiserar världens första FN-sanktionerade miljökonferens i Stockholm
 1975: Lars Terenius och Agneta Wahlström upptäcker peptider som påverkar opiatreceptorer i hjärnan
 1977: Thomas Hökfelt finner att de flesta neuroner innehåller flera olika neurotransmittorer
 1981: Kai Siegbahn vinner delat Nobelpris
 1982: Bengt Samuelsson och Sune Bergström vinner delat Nobelpris för prostaglandiner
 1985: Svante Pääbo extraherar DNA från en mumie som dog 6 000 år tidigare
 1992: Satelliten Freja skjuts upp för att studera jordens magnetosfär
 2000: Arvid Carlsson vinner delat Nobelpris för upptäckten av hur hjärnceller signalerar
 2015: Tomas Lindahl vinner delat Nobelpris i kemi för mekanistiska studier av DNA-reparation

Se även
Sveriges historia
Kultur i Sverige
Vetenskapshistoria
Teknikhistoria
Sveriges järnvägshistoria

Referenser

Externa länkar
 Centrum för vetenskapshistoria vid Kungl. Vetenskapsakademin
 Kungliga Vetenskapsakademien
 Svensk historisk bibliografi - digital (SHBd)
 Uppsala Universitet: Avdelningen för vetenskapshistoria.

Litteratur 
 Friborg, Göran (2002). Svenska tekniker 1620-1920: Om utbildning, yrken och internationell orientering. Working paper 2002·14. Stockholm: Institutet för studier av utbildning och forskning. full-text pdf
 Frängsmyr, Tore (2004). Svensk idéhistoria: bildning och vetenskap under tusen år. 1000-1809. Stockholm: Natur och kultur. 

Vetenskapshistoria
Sveriges historia
Kultur i Sverige
Vetenskap i Sverige