kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mary Jane Rathbun

Mary Jane Rathbun, född 22 december 1922 i Minneapolis, Minnesota, död 10 april 1999, mer känd som Brownie Mary var en amerikansk sjukhusvolontär som blev internationellt känd som en aktivist för medicinsk cannabis. Hon var känd för att baka och dela ut så kallade "Alice B. Toklas brownies" samt volontära på AIDS-avdelningen på San Francisco General Hospital. 

Hon var aktiv i försöken att göra cannabisanvändning lagligt för personer med AIDS, cancer, glaukom och andra sjukdomar, och hjälpte till med att arbeta på proposition P och en folkomröstning rörande användningen av drogen år 1996. Hon hjälpte även Dennis Peron att etablera Cannabis Buyers Club i San Fransico, ett medicinskt cannabisapotek.

1986 hedrade SFGH:s avdelning 86 Brownie Mary med en "Volunteer of the Year"-utmärkelse (årets volontär). 1992 förklarade San Francisco Board of Supervisors den 25 augusti som "Brownie Mary Day".

Hon kallades ett "levande helgon" 1994 vid "San Francisco Saints Alive Benefit". 1997 dubbade Sisters of Perpetual Indulgence henne "Saint Brownie Fucking Mary" efter hennes önskan då hon hade varit ateist hela livet. Brownie Mary dog av en hjärtattack i Laguna Hondas vårdboende i San Francisco vid en ålder av 77.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 (1996). Brownie Mary's Marijuana Cookbook, Dennis Peron's Recipe for Social Change . Trail of Smoke Publishing Co.

Vidare läsning 

Födda 1922
Avlidna 1999
Personer från Minneapolis
Cannabis i USA
Kvinnor
Östra Rönnäs

Östra Rönnäs är en småort och by i Leksands kommun vid Österdalälven tio kilometer ostsydost om Leksand i Leksands socken, Rönnäs fjärding mellan Västra Rönnäs och gränsen mot Ål socken. Byn ligger på norra (östra) sidan av älven.

Byn är klassad som ett Riksintresse för kulturmiljövård.

Historia
Byns ålder är oklar, men byn ligger i ett område som koloniserades redan under järnåldern. På flera platser finns järnslag och rester efter primitiva järnframställningsugnar i byn. Ursprungligen ingick Östra Rönnäs tillsammans med Västra Rönnäs i en gemensam by. Äldsta skriftliga belägg är 'rønes' från 1440 och 'rønaesi' från 1468.

I äldsta skattelängden 1539 upptas för Rönnäs 5 skattebönder, 4 skattebönder i "Quernåkra" och 2 skattebönder i Holen. Från 1549 redovisas bönderna från Kvarnåkra under Rönnäs. Under år 1552 redovisas även bönderna i Holen under Rönnäs. Därav kan man se att bebyggelsen redan på 1500-talet var uppdelad i byklungor, dels vid själva Rönnäs söder om dagens Västra Rönnäs, i "Hola" vid båthusen också i dagens Västra Rönnäs, och på Kvarnåkern i dagens Östra Rönnäs.

Älvsborgs lösen år 1571 redovisar hela 17 gårdar i Rönnäs. Mantalslängden 1668 upptar 20 hushåll och Holstenssons karta från samma år visar 18 gårdstecken. I samband med fäbodinventeringen 1663–1664 uppges Rännesbönder vara delägare i Middagsbodarna, Kyrkbol, Brändor och Kångla. 1766 fanns det 60 hushåll i Rönnäs, som är det sista året som de båda bydelarna redovisas tillsammans.

1830 anger mantalslängden 45 hushåll i Östra Rönnäs. Storskifteskartan från 1820-talet visar 50 gårdar. Mantalslängden 1896 upptar 60 hushåll i Östra Rönnäs.

1900-talets avfolkning av landsbygden drabbade byn hårt, men läget är sedan 1980-talet stabiliserat och ökar sakta.

År 1865 byggdes det första skolhuset i byn vid Östbytorg. En senare skola låg vid Sandåkern, och där fanns även fram till 1950-talet en handelsbod. Vid bäckgålan, nära gränsen mot Västra Rönnäs, uppfördes på 1890-talet ett bönhus.

I byn efter Rönnäsån har även tidigare funnits flera skvaltkvarnar. Fäbodinventeringen 1663–1664 redovisar 3 kvarnar. Ännu på 1880-talet fanns tre kvarnar kvar här. En av dessa flyttades till byn Lerberg och finns fortfarande kvar, men fungerar nu som härbre.

Referenser 
 Andersson, Roland; Byar och Fäbodar i Leksands kommun - Kulturhistorisk analys, Falun, 1983

Noter

Orter i Leksands kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län
Småorter i Sverige
Bergsadel

Bergsadel kallas inofficiellt den svenska adel som härstammar från bergsmän och medeltida bergsfrälset, vilka erhållit adelsbrev och vapen, samt upptagits på Sveriges riddarhus.

Med hänvisning till det medeltida bergsfrälset som vissa bergsmän erhållit, adlades en del släkter. Andra härstammade från dessa bergsmän och kom sedan att adlas, möjligen utan sådan hänvisning. Endast ett adelsbrev är bevarat där ordet bergsadel förekommer, när Gyldenknoster adlades, men ätten ifråga tog aldrig introduktion. Många släkter inkallades till Sverige för att förbättra det svenska bergsbruket, av vilka en del släkter adlats. Likartat ursprung hade de som inkallades till Sverige för att bedriva järnbruk och framställa stångjärn, bruksherrarna, av vilka många också adlades.

Trots att släkterna hade bergsmannaursprung förekom det ofta att medlemmar av släkten sedan de adlats sysslade med helt andra saker än bergs- och järnbruk, vilka var verksamma i synnerhet inom militären. Omvänt var det många släkter som inte förr sysslat med gruv- eller metallindustri, som sedan de adlats i synnerhet ägnade sig åt detta.

 Adlerheim, Vikmanshyttan
 Adlerstråle, Noors socken, Värmland
 Anckarström, adopterade grenen, Falun

 Bergenstjerna

 Cederberg, Falun
 Cronström

 Dreffling, Stora Kopparberget

 Ehrencrona, Malingsbro bruk
 Ekestubbe (Våla-Vikersgårdssläkten), Noraskog
 Ericson, Nordmark

 Funck

 Grissbach

 Hammarström, Linde
 Hedenstjerna, Hedemora
 Hjort af Ornäs, Falun

 Ikornsköld, Lerberg

 Jerlström, Malingsbro bruk

 Lilljenberg
 Lybecker, Stora Kopparberget

 Schönström, Falun
 Silfverström, Stora Kopparberget
 Simzon, Uppland och Västernorrland
 Stiernvall, Stora Kopperberget
 Stjernberg, Salberget
 Stjernhjelm, Stora Kopparberget
 Stjernhöök, Vikmanshyttan
 Svedenheim, Noraskog
 Svedenstjerna, Noraskog
 Svinhufvud i Westergötland, Stora Kopparberget
 Svinhufvud af Qvalstad, Stora Kopparberg
 Swab, Falun
 von Swab, Falun
 Swedenborg, Falun

 af Tuneld, Olshyttan, Stora Tuna, Dalarna
 Törnrose, Västmanland

 af Ugglas, Falun

 von Wallwijk, Stora Kopparberget

 Ädelberg, Falun

Källor 
 Framför allt från Nordisk familjebok, bergsadel och bergsfrälse
 Listan kommer från Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor, volym 1-4,  Noraskogs arkiv: Berghistoriska samlingar och anteckningar, volym 3

Svensk adel
Karl Gottlieb Bretschneider

Karl Gottlieb Bretschneider, född den 11 februari 1776, död den 22 januari 1848, var en tysk protestantisk teolog.

Bretschneider, som var generalsuperintendent i Gotha sedan 1816, var den mest betydande representanten för den något modererade rationalism, som gärna ville betraktas såsom den högre enheten av supranaturalism och rationalism (så kallad "rational supranaturalism"). Inflytelserikast var han genom sina dogmatiska arbeten, särskilt: Handbuch der Dogmatik der evangelisch-lutherischen Kirche (1814; 4:e upplagan 1838) och Systematische Entwicklung aller in der Dogmatik vorkommenden Begriffe (1805; svensk översättning 1834 med företal av Esaias Tegnér). Men även som exeget både på gamla och nya testamentets område gjorde han sig bemärkt.

Stort uppseende väckte på sin tid hans angrepp på de johanneiska skrifternas äkthet. Som predikant var han av sin samtid högt skattad. Hans teologiska ståndpunkt är väsentligen upplysningstidens; efter det "sunda människoförståndets norm" prövar han, utan egentligt inre deltagande, alla kristendomens läror, och mot alla djupare religiösa eller spekulativa åskådningar står han alltigenom oförstående. Men han visar också några av den gamla rationalismens bästa drag: ärlighet, klarhet, tydligt ställningstagande mot allahanda missförhållanden. Av intresse som tidsdokument är hans självbiografi, Aus meinem Leben, utgiven av hans son (1851).

Källor

Noter

Tyska teologer
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1776
Avlidna 1848
Män
Heinrich W. Schwab

Heinrich W. Schwab, född 8 maj 1938 i Ludwigshafen am Rhein är en tysk musikolog.

Schwab disputerade vid universitetet i Saarbrücken 1964 på en avhandling om företeelser under 1700-talet som hade inflytande på musiken under 1800-talet. Från 1966 var han knuten till universitetet i Kiel där han ledde en forskargrupp inriktad på skandinavisk och baltisk musik. 1998 blev han professor i musikvetenskap vid Köpenhamns universitet.

Bibliografi i urval

Källor
 

Tyska musikologer
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Födda 1938
Män
Levande personer
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Professorer i musikvetenskap
Personer verksamma vid Kiels universitet
Palle Mikkelborg

Palle Mikkelborg, född 6 mars 1941, är en dansk jazztrumpetare. Hans mest kända verk är Miles Davis-albumet Aura och Hommage / Once Upon a Time, som är inspelat tillsammans med basisten Niels-Henning Ørsted Pedersen. Mikkelborgs Aura, som spelades in 1985, är upptagen i Danmarks kulturkanon.

Priser och utmärkelser
2001 – Nordiska rådets musikpris
2009 – Utländsk ledamot av Kungliga Musikaliska Akademien

Diskografi

I eget namn
1986 – Imagine med Kenneth Knudsen och Niels-Henning Ørsted Pedersen (Storyville)
1986 – Heart to Heart med Kenneth Knudsen och Niels-Henning Ørsted Pedersen (Storyville)
1990 – Hommage / Once Upon a Time med Niels-Henning Ørsted Pedersen (Emarcy)
1992 – Anything but Grey (Columbia)
1996 – The Garden Is A Woman (Columbia)
1999 – A Noone of Night – My God and My All (Replay Records)
2000 – Song… Tread Lightly (Columbia)
2001 – The Voice of Silience med Danmarks Radios Jazzorkester (Stunt Records)

Samarbeten
Med gruppen Entrance
1977 – Entrance (Metronome)
1978 – Live as Well (Metronome)
1984 – Palle Mikkelborgs Journey to … (Metronome)
Med Miles Davis
1989 – Aura (Columbia)
Med George Gruntz
1984 – Theatre (ECM)
Med Gary Peacock
1987 – Guamba (ECM)
Med Terje Rypdal
1978 – Waves (ECM)
1980 – Descendre (ECM)
1997 – Skywards (ECM)
2002 – Lux Aeterna (ECM)
2006 – Vossabrygg (ECM)
Med Dino Saluzzi
1986 – Once Upon a Time – Far Away in the South (ECM)
Med Edward Vesala
1977 – Satu (ECM)

Danska jazzmusiker
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Födda 1941
Levande personer
Män
Camp Jussi

Camp Jussi var en finsk förläggning i Doboj, Bosnien och Hercegovina under tiden som Finland medverkade i SFOR:s fredsbevarande insats. På Camp Jussi grupperade vid några tillfällen även svensk personal, bland annat CIMIC-personalen ur DB09.

Militära anläggningar i Bosnien och Hercegovina
Finlands militär
Jordberg

Jordberg är en fäbod i Leksands kommun, Siljansnäs socken och Näsbygge fjärding.

Fäboden ligger relativt högt 365 meter över havet, i svag sydsluttning.

Jordberg omtalades första gången i en osäker källa 1715, med säkerhet först 1731, och är därmed relativt sen. Den har i första hand varit långfäbod för Lundbjörkens by, och saknar åkermark. 

Efter storskiftet på 1820-talet fanns nio stugor, sammanlagt 24 byggnader fördelade på 16 delägare. I Jordberg upphörde fäboddriften 1923. Långfäbodarna var oftast de första att överges när fäbodbruket upphörde. Idag finns sex stugor, tre fjös och ett härbre kvar på platsen.

Välbevarade långfäbodar är ovanliga, och Jordberg är därför klassificerad som ett Riksintresse för kulturmiljövård.

Källor
 Andersson, Roland; Byar och Fäbodar i Leksands kommun - Kulturhistorisk analys, Falun, 1983

Byggnader och anläggningar i Leksands kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län
Fäbodar i Dalarna
Nötning

Med nötning menas förlust av material från en yta som är resultatet av friktion. Tillsammans med friktion och smörjning ingår nötning i vetenskapen tribologi.

Några typer av nötning 
Abrasiv nötning (av latinska abrado, "skrapa av") sker mellan två ytor av fasta material som glider mot varandra och betyder att aspiriteter (väldigt små upphöjningar) i den ena ytan gräver ner sig i den andra och drar loss delar därifrån. Det kan närmast beskrivas som att de slipar mot varandra.

Adhesiv nötning (av latinska adhaesio, "vidhäfta", "fasthängande") betyder huvudsakligen att atomära eller molekylära krafter i den ena ytan efter en tid rycker bort delar ur den andra ytan.

Se även
Reologi
Slitage
Tribologi
Tribometer
Kavitation

Materialteknik
Materialvetenskap
Hållfasthetslära
Lakun

Lakun kan syfta på:

Lakun (psykolog) – inom psykologin en minneslucka
Lakun (medicin) – inom medicinen, en mikroskopiskt liten, ibland vätskefylld urgröpning i vävnad
Lakun (lexikologi) – inom lexikologi en lucka i en text

Se även
Howships lakuner – mikroskopiska gropigheter i benvävnad som hyser osteoklaster
Memo: den enklaste vägen till bättre minne

Memo: den enklaste vägen till bättre minne är en bok skriven av norrmannen Oddbjørn By. Den handlar om hur man skall träna sitt minne och lär sig att memorera geografi, anatomi, språk, siffror och mycket mer.

Facklitteratur 2007
Tidshantering

Tidshantering åsyftar färdigheter, hjälpmedel, tekniker och processer för att slutföra aktiviteter, uppgifter och projekt och uppnå mål. Detta inbegriper planering, prioritering, schemaläggning, resursallokering, målformulering, delegering, tidsstudier, övervakning, ledarskap och organisationsteori. Ursprungligen åsyftade tidshantering enbart näringsliv och yrkesarbete, men med tiden har begreppet även kommit att tillämpas på personlig tidshantering inom studier och privatliv. de flesta människor som hjälper med tidshantering kan inte själv heller mycket om ämnet.

Tillämpningar 
Tidshantering studeras inom följande områden:

 Projektledning, särskilt projektplanering och projektschemaläggning.
 Kvalitetsteknik, exempelvis tidsstudier
 Ledarskap
 Studieteknik
 Kognitiv beteendeterapi (KBT) som omfattar metoder för färdighetsträning i tidshantering vid patologisk prokrastinering, det vill säga dysfunktionellt uppskjutarbeteende.
 Uppmärksamhetshantering

Personlig tidshantering 
Författaren Stephen R. Covey kategoriserar de hundratals metoder för personlig tidshantering som att ha utvecklats enligt följande: 

 Första generationen: klockor, tidur och datorprogram används för påminnelser om tidsgräns. Under en tid kan man även föra journal över sin tidsanvändning.
 Andra generationen: dela upp aktiviteter i små delaktiviteter och planera in aktiviteterna i en kalender eller i ett Gantt-schema. Även förberedelsetid till möten, egna studier, osv, bör planeras in i kalendern.
 Tredje generationen: identifiera och prioritera mål och aktiviteter i att-göra-listor (aktivitetslistor) och handlingsplaner med hjälp av en personlig planerare (pappersbaserad eller elektronisk). Aktiviteter kan rangordnas genom sortering, numrering eller kategorisering i A, B och C beroende på hur viktiga eller brådskande de är. Aktivitetslistor kan skapas för dagar, veckor, månader, osv. Vissa författare betonar även utvärdering av planernas uppfyllande.
 Fjärde generationen: att vara proaktiv, roll- och målstyrd, och välja viktiga saker framför brådskande saker, med hjälp av valfria av ovanstående verktyg.

Vissa författare betonar att man inte bör växla för snabbt mellan alltför många aktiviteter, för att undvika ställtid och informationsöverflöd. Av samma skäl är det viktigt att slutföra en påbörjad aktivitet och undvika att återkomma till samma delaktivitet, till exempel samma dokument, många gånger. Inom kognitiv beteendeterapi (KBT) förekommer tvärtom uppfattningen att växling mellan aktiviteter är ett sätt att träna sina färdigheter i tids- och uppmärksamhetshantering.

Se även 
 Just in time
 Parkinsons lag
 Prokrastinering (uppskjutandebeteende)
 Tankekarta
 Taylorism

Pedagogik
Verksamhetsstyrning
Royal Flying Doctor Service of Australia

Royal Flying Doctor Service of Australia, till vardags även kallat The Flying Doctors, är en tjänst för akutsjukvård i Australien, där sjukvårdspersonal med flygplan och helikoptrar besöker patienter i ödemarken. Verksamheten har funnits sedan 1920-talet.

Verksamheten har inspirerat till den dramatiserade TV-serien Doktorn kan komma.

Källor

Fotnoter

Sjukvård i Australien
Sixten Stenudd

Sixten Gustav Niklas Stenudd, född 13 juli 1910 i Töre socken i Norrbottens län, död 11 september 1993 i Strömstad, var en svensk företagsledare.

Stenudd avslutade yrkesteknisk utbildning vid LKAB 1928, slöjdseminarium 1929, teknisk fackskola i Stockholm 1932, erhöll kompetens som besiktningsman för motorfordon 1939 och pedagogisk utbildning 1946. 

Stenudd blev verkstadschef vid Stjärnsunds bruk 1934, anställdes vid AB Svenska maskinverken i Söderhamn 1936 och var lärare och rektor för Söderhamns yrkesskola 1941-49. Han blev verkställande direktör för Företagareföreningen för Göteborgs och Bohus län i Uddevalla 1950 och för Västsvenska försäljnings- och konsult AB 1960. 

Stenudd var ordförande för brandstyrelsen och ledamot av polisnämnden i Söderhamn, revisor för Gävleborgs läns landstings centrala verkstadsskola i Sandarne, ledamot av Hemvärnets förtroendenämnd 1936-50 samt sektorschef i länsstyrelsens krigsorganisation. Han var huvudombud för Städernas allmänna brandstodsbolag i Söderhamn 1942-50, sekreterare i Företagareföreningens förtroenderåd 1952-57 och ledamot av 1960 års företagskreditutredning. 

Stenudd var tillsammans med Sven Schånberg redaktör för En bok om Bohuslän (1963).
Sixten Stenudd utnämndes den 6 juni 1969 till riddare av Kungliga Vasaorden, första klassen.

Källor
Faxe-Boken. Allt om Söderhamn (red. Per-Ivan Erixon - Bertil Johansson - Sture Sjöström), Söderhamn 1945, sid. 25-37.

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska skolledare under 1900-talet
Personer i Söderhamns historia
Personer från Töre socken
Födda 1910
Avlidna 1993
Män
Superstar (sång)

{{Infobox singel
|Namn          = Superstar
|Typ           = Singel
|Artist/grupp  = The Ark
|Släppt        = 2010
|Inspelad      = 
|Format        = Nerladdning
|Genre         = Glamrock
|Längd         = 
|Skiva         = 
|Skivbolag     = 
|Låtskrivare   = Ola Salo
|Producent     = 
|Listposition  = 
|B-sida        = 
|Övriga spår   = 
|Musikvideo    = 
|Singel artist/grupp = The Ark
|Förra singel  = "Little Dysfunk You" (2007)
|Denna singel  = "Superstar"  (2010)
|Nästa singel  = "Stay with Me" (2010)
|Album         = In Full Regalia
|Förra         = 
|Denna         = 
|Nästa         = 
|Album2        = 
|Förra2        = 
|Denna2        = 
|Nästa2        = 
|Album3        = 
|Förra3        = 
|Denna3        = 
|Nästa3        = 
|Album4        = 
|Förra4        = 
|Denna4        = 
|Nästa4        = 
}}Superstar, skriven av Ola Salo, är en låt med den svenska rockgruppen The Ark från 2010.

Låten släpptes som singel den 26 mars 2010, samma dag som The Ark uppträdde med denna låten i talkshowen Skavlan. Låten finns även med på albumet In Full Regalia, den släpptes 26 april samma år, alltså exakt en månad efter singeln släppts.

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Låtar av Ola Salo
Musiksinglar 2010
Svenska musiksinglar
Engelskspråkiga sånger
Torrsim

Torrsim eller torrsimning är förberedande simundervisning som utförs på torra land i stående, sittande, gående eller liggande ställning. För liggande torrsim har det funnits speciella ställningar, men även en vanlig stol kan användas. Torrsim, liksom simundervisning i allmänhet, fick sitt uppsving under andra hälften av 1800-talet och användes allmänt under första halvan av 1900-talet, men har senare hamnat i vanrykte såsom varande alltför teoretisk och verklighetsfrämmande. Torrsim har rentav blivit ett skällsord för alla slags aktiviteter som är alltför teoretiska.

Källor

Nordisk familjebok (4:e upplagan, 1958)

Simning
Träning
Osteocyt

Osteocyt är den typ av celler som bygger upp benvävnad i skelettbenen hos däggdjur. Osteocyten bildas först ur en osteoblast som bäddats in i lakuner i benvävnaden och mognar därefter genom att den tillsluts. Osteocyternas förmåga att bilda proteiner minskar i samband med deras ombildning, men de kan trots detta bilda ny benvävnad.

Osteocytcellerna står i förbindelse med varandra genom utskott, och kan genom dessa uppfatta belastningar på benvävnaden och därigenom stimulera bentillväxt.

Källor 
 Nationalencyklopedin multimedia plus, 2000 (uppslagsord Osteocyter)

Bindvävsceller
Skelettet
Kalciumomsättning
Lars Norberg (konstnär)

Lars Helge Wenzel Norberg, född 1921 i Göteborg, död 1995, var en svensk målare. 

Lars Norbergs far, Sven Norberg (1885-1938), var fostersonson till missionsföreståndaren Johan Petrus Norberg. 

Lars Norberg studerade på Académie Moulache i Paris samt under resor i Europa och Nordafrika. Han har målat svenska och franska gatumotiv samt framför allt livfulla caféinteriörer med färgade i kraftig, effektfull belysning och livlig kolorit.
 
Vid 18 års ålder kom han i kontakt med clownen Charlie Rivel och förenade sig med hans trupp. Under nio år turnerade han med cirkusen i andra världskrigets Europa och han fick bland annat uppleva bombningar i Berlin och tillsammans med de andra i clowntruppen deltog han i den franska motståndsrörelsen. Karriären fortsatte med resor i Europa och Nordafrika och utbildning på konstakademien i Paris. Senare bodde han i Provence i Sydfrankrike, varifrån han hämtade inspiration till sitt måleri. Han målade framför allt landskapsmåleri i impressionistisk och naturalistisk stil med motiv främst från Rhône-dalen. 

Utöver konstnärskapet engagerade han sig särskilt för Vinga fyrplats där han var verksam under 25 år.

Källor 
 Göteborgs-Posten, nekrolog 1995
konstnärslexikonett Amanda

Noter

Externa länkar 
 

Män
Födda 1921
Avlidna 1995
Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Göteborg
John Douglas

John Douglas kan syfta på bland andra:

 John Douglas (adelsman)
 John Douglas (arkitekt) 
 John Douglas (australisk fotboll och cricket)
 John Douglas (australisk politiker) (1828–1904)
 John Douglas (baseballspelare) 
 John Douglas (biskop)
 John Douglas (författare)
 John Douglas (politiker)
 John Douglas (skotsk soldat) (död 1463)
 John Douglas (ärkebiskop)
 John Douglas, 9:e markis av Queensberry
 John D. Douglas (basketspelare)
 John E. Douglas (FBI-agent), före detta
 John Erskine Douglas (amiral), (1758–1847) 
 John Sholto Douglas (adelsman)

 John Douglas Sutherland Campbell, 9:e hertig av Argyll
 John Montagu-Douglas-Scott, 7:e hertig av Buccleuch
 Johnny Douglas, boxare och cricketspelare
Julius Bahnsen

Julius Friedrich August Bahnsen, född 30 mars 1830 och död 7 december 1881, var en tysk filosof.

Bahnsen sammansmälte tankar från Schopenhauers viljefilosofi och Hegels dialektik till en egenartad, tragisk "realdialektik", som finner söndring och motsägelse djupast i världens och varelsernas väsen. E. Horneffer har jämställt honom med tragedidiktaren Friedrich Hebbel, och hans märgfulla filosofiska prosa bjuder likheter med både Schopenhauser och Nietzsches. Hans mest kända verk är Beiträga zur Charakterologie (1867), Das Tragische als Weltgesetz (1877) och främst Der Widerspruch im Wissen und Wesen der Welt (2 band, 1880-82).

Källor
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Födda 1830
Avlidna 1881
Män
Tyska filosofer