kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Germund Cederhielm den äldre

Germund Cederhielm, ursprungligen Palm, född 1635 i Sala stad, död 1719, var en svensk friherre och ämbetsman.

Biografi
Germund Cederhielm föddes 1635 i Sala stad. Han var son till borgmästaren Johan Olofsson i Sala och Elisabet Palma, dotter till Jonas Palma. Efter studier vid Uppsala universitet, blev han 1653 auskultant vid Svea hovrätt. Han arbetade sedan som fiskal och rådman vid Salberget och vice häradshövding. Cederhielm arbetade 1658 och 1659 som fältkommissarie i Skåne. Han blev 1661 mönsterskrivare vid Västmanlands regemente och 1662 regementsskrivare vid regementet. Han blev sedan auditör vid livgardet och vice lagman i Södermanland. Den 29 juli 1665 blev han justitieborgmästare i Halmstad och 21 december 1668 landssekreterare i Hallands län. Cederhielm blev 16 juli 1670 häradshövding i Allbo härad, Småland och 8 april 1675 assessor i Göta hovrätt. Han adlades 10 april 1686 till Cederhielm och introducerades i Sveriges Riddarhus mellan nummer 1703 och 1704. Cederhielm blev 12 april 1686 lagman i Blekinge lagsaga och 4 juli 1690 lagman i Västergötlands och Dals lagsaga. Han blev20 mars 1711 vice landshövding i Älvsborgs län och 18 december samma år i Skaraborgs län. Cederhielm blev 30 mars 1712 landshövding i Skaraborgs län och tog avsked från tjänsten 14 oktober 1716. Han upphöjdes 4 januari 1718 till friherren Cederhielm och introducerades 1719 i Sveriges Riddarhus som nummer 134. Han avled 1719.

Cederhielm gjorde sig först känd genom att som häradshövding i Allbo härad delta i gränsfejderna mot snapphanarna. Han användes senare av Karl XI i en mångfald olika uppdrag, särskilt i olika räfster och kommissioner.

Egendom
Cederhielm ägde Möckelsnäs i Stenbrohults socken.

Familj
Cederhielm gifte sig 27 juni 1658 på Eskilstuna slott med Maria Christoffersdotter Stenqvist (1631–1712), dotter av kyrkoherden Christophorus Siggonis och Elisabet Kula eller Lod. Stenqvist  var faster till Anders Siggesson, adlad Falkengréen. De fick tillsammans barnen Christoffer Johannes Cederhielm (född 1660), presidenten Germund Cederhielm (1661–1741), Anna Elisabet Cederhielm (född 1662) som var gift med kyrkoherden Abrahamus Andreæ Brinck i Varnhems pastorat, Maria Cederhielm (1663–1731) som var gift med hovrättsrådet Gudmund Löwenhielm, studenten Carl Gustaf Cederhielm (1664–1680) vid Uppsala universitet, Ebba Catharina Cederhielm (1665–1754) som var gift med majoren Abraham Falkengréen, ryttmästaren Abraham Cederhielm, Brita Christina Cederhielm (1669–1754) som var gift med lagmannen Benjamin Dannerhielm och riksrådet Josias Cederhielm (född 1673).

Referenser
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.
 Adelsvapen

Noter 

Landshövdingar i Skaraborgs län
Lagmän i Blekingska lagsagan
Lagmän i Västergötland
Svenskt adlade
Svenska friherrar
Svenska häradshövdingar
Halmstads borgmästare
Svenska assessorer
Födda 1635
Avlidna 1719
Män
Bringetofta socken

Bringetofta socken i Småland ingick i Västra härad i Njudung, ingår sedan 1971 i Nässjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Bringetofta distrikt.

Socknens areal är 117,51 kvadratkilometer, varav land 115,42. Om gränsjusteringen 1974 räknas med är arean dock 86,1 kvadratkilometer.. År 2000 fanns i här 290 invånare baserat på 1974 års gränsändringar. Kyrkbyn Bringetofta med sockenkyrkan Bringetofta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bringetofta socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bringetofta församling och för de borgerliga frågorna till Bringetofta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norra Sandsjö landskommun och uppgick sedan 1971 i Nässjö kommun. I samband med en gränsjustering 1974 av kommungränsen mellan Nässjö kommun och Sävsjö kommun överfördes cirka en fjärdedel av församlingens yta, innehållande 138 invånare, till Sävsjö församling och församlingens nya area blev då 86,1 kvadratkilometer. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Bringetofta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000 och fick 1974 i samband med gränsjusteringen av kommungränsen.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västra härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Västra härads kompani och Smålands grenadjärkår, Livkompaniet.

Geografi
Bringetofta socken ligger norr om Sävsjö kring Vrigstadsån. Socken är i norra delen kuperad skogig och höglänt med höjder som når 365 meter över havet, södra delen mer jämn och med sandiga hedmarker och flera torvmossar.

Fornlämningar
Några gravrösen från bronsåldern samt ett tiotal järnåldersgravfält finns här, liksom en runristning vid Hjärtsöla.

Namnet
Namnet (1287 Bringatoptom), taget från kyrkbyn, innehåller som förled möjligen ett äldre namn på Lillån, efterleden tofta, hustomter.

Se även
Bringetofta församling
Lista över fasta fornminnen i Nässjö kommun#Bringetofta

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 2 Hermes 1955 libris

Externa länkar

Bringetofta samhällsförening

Indelningar i Nässjö kommun
Socknar i Västra härad
Bringetofta församling

Bringetofta församling är en församling i Nässjö pastorat i Södra Vätterbygdens kontrakt i Växjö stift. Församlingen ligger i Nässjö kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att sedan till 1940 vara moderförsamling i pastoratet Bringetofta, Norra Ljunga och Hylletofta, för att från 1940 till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Bringetofta och Hylletofta. Församlingen ingick från 1962 till 2014 i Norra Sandsjö pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Nässjö pastorat.

Fram till 1974 var församlingens area 117,5 kvadratkilometer, men i samband med en gränsjustering av kommungränsen mellan Nässjö kommun och Sävsjö kommun överfördes cirka en fjärdedel av församlingens yta, innehållande 138 invånare, till Sävsjö församling och den nya arean blev då 86,1 kvadratkilometer.

Klockare, kantor och organister

Kyrkor 
 Bringetofta kyrka

Se även 
 Bringetofta socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Nässjö kommun
Bringetofta landskommun

Bringetofta landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar. Då inrättades i Bringetofta socken i Västra härad i Småland denna kommun. 

Vid den riksomfattande kommunreformen 1952, då antalet kommuner minskade från 2 498 till 1037, uppgick denna landskommun i den nybildade storkommunen Norra Sandsjö landskommun som senare 1971 uppgick i Nässjö kommun.

Politik

Mandatfördelning i Bringetofta landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Nässjö kommun
C.S.A.: The Confederate States of America

C.S.A.: The Confederate States of America är en amerikansk fiktiv dokumentärfilm (även kallat mockumentär) från 2004 som visar, på ett satiriskt, humoristisk och ibland skrämmande sätt, hur samhällsutvecklingen skulle kunna ha sett ut i Nordamerika om konfederationen av de södra slavstaterna hade vunnit det amerikanska inbördeskriget 1861-65 och slaveriet hade fått fortgå.

Källor

Externa länkar

Alternativ historia på film
Amerikanska filmer 2004
Amerikanska inbördeskriget på film
Amerikanska fiktiva dokumentärfilmer
Slaveri på film
CIM-10 Bomarc

CIM-10 Bomarc var en luftvärnsrobot som användes av USA:s flygvapen 1957 till 1972. Bomarc var världens första luftvärnsrobot med lång räckvidd och den enda luftvärnsrobot som använts av USA:s flygvapen.

Namnet Bomarc är en förkortning av Boeing and Michigan Aeronautical Research Center.

Historia
Inspirerad av de tyska raketvapnen under andra världskrigets slutskede började Boeing 1946 att studera och experimentera med luftvärnsrobotar. 1950 hade man provskjutit över 100 robotar i olika former och resultaten verkade lovande. 1951 fick man ett kontrakt på en ”pilotlös interceptor” till USA:s flygvapen. Flygvapnet betonade att det var frågan om ett förarlöst flygplan och projektet fick därför namnet XF-99 (eXperimental Fighter).

Prototypen YF-99 provflögs första gången i september 1952 och i oktober 1955 gjordes den första skarpa provskjutningen. 1957 var Bomarc klar för leverans, men nu hade flygvapnet ändrat sig och det förarlösa flygplanet var nu en robot och fick beteckningen IM-99 (Intercept Missile). I januari 1959 togs det första batteriet i tjänst vid flygbasen McGuire utanför Philadelphia i Pennsylvania. Nu hade beteckningen återigen ändrats till CIM-10.

7 juni 1960 fattade en Bomarc-robot vid McGuire eld. Även om kärnladdningen inte detonerade så smälte skalet och plutonium läckte ut. Atomenergikommissionen sanerade området och täckte det sedan med cement.

1965 började varianten Bomarc-A att ersättas med Bomarc-B. Den största skillnaden var att Bomarc-B hade en startraket med fast bränsle och inte som tidigare flytande bränsle som måste tankas i roboten innan den kunde avfyras.

Allt eftersom hotet från långsamma kärnvapenbärande bombplan minskade blev Bomarc allt mer omodern och systemet började avvecklas. I april 1972 stängde det sista batteriet vid McGuire. På grund av plutoniumutsläppet 1960 kunde anläggningen inte säljas utan ägs fortfarande av USA:s flygvapen och står kvar i så gott som orört skick.

Utplacering
Bomarc-robotarna placerades i batterier längs USA:s väst- och östkust för att kunna bekämpa fientliga bombplan innan de nådde USA:s territorium. Ursprungligen planerades 52 batterier med 120 robotar vardera, men besparingar gjorde att endast 16 batterier med 56 robotar vardera togs i tjänst.

The Bomarc Missile Crisis
56 Bomarc-robotar såldes också till Kanada och placerades ut i två batterier, ett i North Bay i Ontario och ett i La Macaza i Québec. Robotarna vållade het debatt om huruvida även de robotarna skulle bestyckas med kärnladdningar. Debatten utmynnade i "The Bomarc Missile Crisis" och regeringen Diefenbakers fall 1963. Den nya liberala regeringen under Lester B. Pearson godkände kärnvapnen och 31 december 1963 försågs även de kanadensiska robotarna med kärnladdningar. Robotarna stod under kontroll av NORAD.

Bilder

Källor
Bomarc Missile Crisis The Canadian Encyclopedia
Boeing CIM-10 Bomarc Andreas Parsch

Amerikanska luftvärnsrobotar
Kärnvapenbärande robotar
Amerikansk krigsmateriel under kalla kriget
Storhushåll

Storhushåll är en anläggning, till exempel en sjukhus-, skol-, militär-, personal- eller lunchrestaurang, som ska tillgodose personers ätande utanför hemmet. Storhushåll finns både i offentlig och i privat sektor och kan variera i fråga om omfattning, målsättning och utrustning.

Referenser

Se även
Storkök

Restauranger
Mathantering
Sparbanken Öresund

Sparbanken Öresund var en självständig bank med verksamhet i sydvästra Sverige med fokus på Öresundsregionen. Banken var ett resultat av en sammanslagning av Sparbanken Finn och Sparbanken Gripen. Huvudkontoret låg i Malmö.

Bildandet 
16 september 2009 meddelade Sparbanken Finn tillsammans med Sparbanken Gripen att man hade planer på att gå samman och bilda en ny regional bank för Öresundsregionen  med tänkt huvudkontor i Malmö. Namnet Sparbanken Öresund meddelades i juni 2010. Den 1 november 2010 sammanslogs Sparbanken Finn och Sparbanken Gripen till Sparbanken Öresund.

Vid bildandet hade banken 34 kontor. Under följande år skulle några kontor avvecklas, bland annat i Västra Karup 2012, Hörby och Dalby 2013. Under 2013 sammanfördes även de två kontoren i centrala Lund och den gamla Tornabankens byggnad lämnades.

Uppdelning 
Våren 2014 köpte Swedbank banken och den 20 maj 2014 genomfördes en omfattande omorganisation av sparbankerna i Skåne. Färs och Frosta sparbank, Sparbanken 1826 och delar av Sparbanken Öresund bildade Sparbanken Skåne. Kvarvarande kontor blev kvar hos Sparbanken Öresund för att senare övergå till Swedbank.

De kontor med kunder som övergick till Sparbanken Skåne var de i Eslöv, Kävlinge, Lund, Löddeköpinge, Södra Sandby, Staffanstorp och Veberöd, medan kontoren i Bjärred, Båstad, Förslöv, Helsingborg, Höganäs, Landskrona, Lomma, Malmö, Munka-Ljungby, Trelleborg, Åstorp, Ängelholm och Örkelljunga övergick till Swedbank.

Huvudsakligen var det gamla Sparbanken Finns kontor som överfördes till Sparbanken Skåne, medan f.d. Sparbanken Gripens kontor blev Swedbank-kontor. Undantaget var kontoren i Malmö, Lomma och Trelleborgs kommuner som tidigare tillhört Finn, men trots det överfördes till Swedbank.

Swedbank lade efter några år ner kontor i kommuner med fler än ett bankkontor. Kontoret i Bjärred stängdes 1 september 2016. Den 30 juni 2017 stängde kontoren i Förslöv och Munka-Ljungby.

Källor 

Ej längre existerande svenska banker
Banker bildade 2010
Banker upplösta 2014
Skåne
Företag i Malmö
Norra Ljunga församling

Norra Ljunga församling var en församling i Växjö stift och nuvarande Sävsjö kommun. Församlingen införlivade 1947 Vallsjö församling och bildade Sävsjö församling. 

Församlingskyrka var Norra Ljunga kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, för att därefter till 1940 vara annexförsamling i pastoratet Bringetofta, Norra Ljunga och Hylletofta. Från 1940 var den annexförsamling i pastoratet Vallsjö och Norra Ljunga för att sedan 1947 utökas och namnändras till Sävsjö församling.

Se även
Norra Ljunga socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Sävsjö kommun
Sveriges skolledarförbund

Sveriges skolledarförund var ett fackförbund inom Saco som organiserade ledare inom skol- och utbildningsväsendet, både det offentliga och det privata. Den 1 januari 2023 gick Sveriges Skolledarförbund samman med Lärarförbundet Skolledare och bildade Sveriges Skolledare. 
Sveriges Skolledarförbund grundades 1966 genom en sammanslagning av:
 Sveriges Skolledarförbund (anslutet till TCO fram till 21 oktober 1965 och från 22 oktober 1965 till Saco).
 Sveriges Skoldirektörsförening (Saco)
 Föreningen GCI.
 Yrkesskolerektorernas Förening (ingick i Svenska Facklärarförbundet, TCO)
 Rektorernas Riksförening (ingick i Lärarnas Riksförbund, Saco)
 Högre Tekniska Läroverkens Rektorsförening (ingick i Tekniska Läroverkens Lärarförbund, TLL, Saco)

Referenser 
 Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2019). Lund: Department of Sociology, Lund University (om organisationshistoria, medlemsutveckling mm hos bland annat Sveriges skolledarförbund och dess föregångare)

Externa länkar 
 Sveriges Skolledarförbunds webbplats

Saco-förbund
PTK-förbund
Fackliga organisationer bildade 1966
CCCF-mästerskapet

CCCF-mästerskapet (engelska: CCCF Championship) var en fotbollsturning för Centralamerika och Karibien. Turneringen spelades mellan 1941 och 1961.

Vinnare

Turneringens resultat

Källor

Referenser 

 http://www.world-results.net
 https://web.archive.org/web/20091027031714/http://us.geocities.com/clasglenning/Concacaf/GOLDCUP.html

Fotboll i Nordamerika
 
Återkommande sportevenemang med premiär 1941
Vallsjö församling

Vallsjö församling var en församling i Växjö stift och nuvarande Sävsjö kommun. Församlingen införlivades 1947 i Norra Ljunga församling som samtidigt namnändrades till Sävsjö församling. 

Församlingskyrka var Vallsjö gamla kyrka och Vallsjö nya kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var fram till 1940 annexförsamling i pastoratet (norra) Sandsjö och Vallsjö där dock församlingen mellan 1633 och 1640 var utbruten och utgjorde ett eget pastorat.  Från 1940 var församlingen moderförsamling i pastoratet Vallsjö och Norra Ljunga för att sedan 1947 uppgå i Sävsjö församling.

Se även
Vallsjö socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Sävsjö kommun
Stiftelsen Musikkulturens Främjande

Stiftelsen Musikkulturens Främjande bildades 1920 av kapten Rudolf Nydahl för att förvalta de samlingar av musikinstrument, manuskript och andra föremål med musikalisk anknytning som han byggt upp under sin levnad. 

Samlingarna visas i museilokaler på Riddargatan 37 i Stockholm och omfattar omkring 2 000 originalkompositioner i autograf av de flesta betydande tonsättare, som till exempel Mozart, Beethoven, Schubert, Schumann och Chopin med flera, samt cirka 6 000 originalbrev och dokument. Dessutom finns omkring 550 äldre musikinstrument från skilda länder och epoker samt ett bibliotek av musiklitteratur och tryckta noter och ett bildarkiv. Samlingen omfattar också tavlor och skulpturer med musiken som motiv och även föremål som tillhört kända musikpersonligheter.

Externa länkar
Museets webbplats

Museer i Stockholm
Stiftelser i Sverige
Vallsjö socken

Vallsjö socken ingick i Västra härad, ombildades 1947 till Sävsjö stad och området är sedan 1971 en del av Sävsjö kommun, från 2016 inom Sävsjö distrikt i Jönköpings län.

Socknens areal är 40,96 kvadratkilometer land 62,25. År 1930 fanns här 1 070 invånare. En del av tätorten Sävsjö och sockenkyrkorna Vallsjö gamla kyrka i Vallsjö och Vallsjö nya kyrka strax öster om Sävsjö ligger i socknen.

Administrativ historik
Vallsjö socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vallsjö församling och för de borgerliga frågorna till Vallsjö landskommun. Landskommunen slogs 1947 samman med Norra Ljunga landskommun och bildade Sävsjö stad som 1971 blev en del av Sävsjö kommun. Församlingen slogs samtidigt (1947) ihop med Norra Ljunga församling och bildade Sävsjö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sävsjö, med samma omfattning som Sävsjö församling hade 1999/2000 och fick 1947, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västra härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente och Smålands grenadjärkår, Livkompaniet.

Geografi
Vallsjö socken ligger öster om Sävsjö och är en skogsbygd.

Fornlämningar
Gravrösen från bronsåldern och järnåldersgravfält finns här, liksom en offerkälla, sankt Sigfrids källa, vid gamla kyrkan. Sjöstorp. Fem runristningar är kända varav tre vid kyrkan (en nu borta). Ruinen efter Eksjöhovgård finns i denna socken.

Namnet
Namnet (1196 Walsyo), taget från den tidigare kyrkbyn, kommer från den intilliggande sjön och betyder sjön på slätten.

Se även
Vallsjö församling
Lista över fasta fornminnen i Sävsjö kommun#Sävsjö

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 2 Hermes 1955 libris

Externa länkar

Sävsjö hembygdsförening

Indelningar i Sävsjö kommun
Socknar i Västra härad
Kyrkans Akademikerförbund

Kyrkans Akademikerförbund (KyrkA) är ett svenskt fackförbund som organiserar akademiker inom Svenska kyrkan. De största yrkesgrupperna är präster, diakoner och församlingspedagoger. Förbundet är anslutet till Saco. 

Förbundet bildades 1954 efter en sammanslagning av Allmänna svenska prästföreningen (1903) med Sveriges yngre prästers förbund (1944). Ursprungligen hette förbundet Svenska prästförbundet, därefter bytte man 1979 namn till Svenska Kyrkans Personalförbund och 1998 fick förbundet sitt nuvarande namn.

Förbundet ger ut tidningen Kyrkfack som utkommer med fyra nummer årligen.

Ordförande
1954–1955 Torsten Ysander
1961–1972 Ove Hassler
2006– Bror Holm

Vidare läsning
Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2021). Lund: Department of Sociology, Lund University. (om medlemsutvecklingen i bland annat KyrkA och dess föregångare)

Källor

Externa länkar
Kyrka.se

Saco-förbund
Fackliga organisationer bildade 1954
Svenska kyrkan
Religiösa organisationer bildade 1954
Organisationer i Stockholm
Kristna organisationer i Sverige
Kristendom i Stockholm
Skepperstads socken

Skepperstads socken i Småland ingick i Västra härad, ingår sedan 1971 i Sävsjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Skepperstads distrikt.

Socknens areal är 52,35 kvadratkilometer, varav land 47,40. År 2000 fanns här 278 invånare. Kyrkbyn Skepperstad med sockenkyrkan Skepperstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Skepperstads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skepperstads församling och för de borgerliga frågorna till Skepperstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bäckaby landskommun och uppgick sedan 1971 i Sävsjö kommun. Församlingen uppgick 2010 i Sävsjö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skepperstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västra härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Västra härads kompani, och Smålands grenadjärkår, Livkompaniet.

Geografi
Skepperstads socken ligger kring Skepperstadsån sydost om Sävsjö och begränsas i sydväst av Linnösjön. Socknen består av kuperad skogsbygd med mossar och småsjöar.

Fornlämningar
Några gravrösen från bronsåldern och fyra järnåldersgravfält finns här, liksom två runristningar.

Namnet
Namnet (1310 Skiparstad), taget från kyrkbyn, har föreslagits innehålla ett förledet mansnamnet Skipar och efterledet stad, ställe.

Se även
Skepperstads församling
Lista över fasta fornminnen i Sävsjö kommun#Skepperstad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 2 Hermes 1955 libris

Externa länkar

Indelningar i Sävsjö kommun
Socknar i Västra härad
Dialogpolis

Dialogpolis är polispersonal som genomför dialoguppgifter i samband med demonstrationer och andra opinionsyttringar. Dialoguppgifterna består bland annat av informationsförmedling mellan polisen och arrangörer av demonstrationer samt medling. Dessa uppgifter genomförs före, under och efter själva demonstrationerna av särskilt utbildade poliser. Utnyttjande av dialogpoliser är en särskild polistaktik som syftar till att bibehålla ordningen i samband med demonstrationer, och bygger på konfliktreducerande principer.

Dialogpolisen inom polisen i Sverige 
Polisen i Sverige började bygga upp sin dialogpolisverksamhet till följd av Göteborgskravallerna 2001 och den kritik mot polisen som 2002-2003 framfördes av Göteborgskommittén. Ett av inslagen i den kritiken var att polisen behövde bli bättre på att föra dialog med politiska partier och organisationer som genomför opinionsyttringar.

Dialogpolisen består av ett 40-tal poliser vid polisregionerna Stockholm, Väst och Syd. Ett fåtal av dessa arbetar heltid med att vara dialogpoliser, medan de övriga ägnar cirka 20 procent av sin arbetstid åt detta och resten åt annan polisverksamhet. Den särskilda utbildningen till dialogpolis genomförs av Polishögskolan.

Källor 

Polisväsendet i Sverige
Demonstrationer i Sverige
Kommunikation
Västertryserum

Västertryserum är en tidigare småort i Tryserums socken i Valdemarsviks kommun. Här låg Tryserums kyrka som senare övergavs för den nya kyrkan i Tryserum. 2015 hade folkmängden minskat och småorten upplöstes.

Noter

Orter i Valdemarsviks kommun
Tidigare småorter i Sverige