Egyptens härskare

För lista över Egyptens presidenter (1953-framåt), se Egyptens president.
För lista över Egyptens monarker (1800-1953), se lista över Egyptens statsöverhuvuden.

Det forntida Egyptens härskare, ofta kallade för faraoner, regerade från omkring 3000 f.Kr. fram till Grekisk-romersk tid. Den flera tusen år långa perioden uppdelas av nutida egyptologer i "riken" och "mellantider" samt i dynastier efter den antika historikern Manethos förebild.

Kronologi och källor 

Huvudartikel: Främre Orientens kronologi
Årtalen i den egyptiska kronologin kan inte bestämmas med exakthet före år 664 f.Kr. då det finns en direkt länk till assyrisk kronologi. Tidiga historiker förlitade sig mycket på kopior av Manethos egyptiska historia, trots att denna ofta stod i konflikt med fornegyptiska kungalistor. Det har dock visat sig att många av härskarna var samtida med varandra, särskilt under mellantiderna, varefter dateringarna har förkortats. Ett annat problem är att regeringslängderna för vissa härskare, exempelvis Thutmosis II, Horemheb och Seti I, är omtvistade. Med hjälp av astronomiska uppgifter i fornegyptiska texter om stjärnan Sirius och månens uppgång kan vissa datum under det Mellersta och Nya riket rekonstrueras. Dessa möjliga astronomiska dateringar återkommer dock i tidsintervaller, varför det finns en "hög", "medel", och "låg" kronologi för det Nya riket. Alla årtal nedan är före Kristi födelse (f. Kr.).

Listor på faraoner 

Det finns flera kända källor som innehåller namnen på de egyptiska kungarna, men de viktigaste är:
 Turinpapyrusen – från omkring 1250 f. Kr. när Ramses II regerade.
 Abydoslistan – från omkring 1280 f. Kr. när Seti I var farao.
 Sakkaratabletten – från omkring 1250 f. Kr. när Ramses II var kung.
 Karnaklistan – från omkring 1450 f. Kr. när Thutmosis III var vid makten.
 Palermostenen – från omkring 2350 f. Kr. mot slutet på 5:e dynastin.

Namn och titulatur 
Traditionellt brukade faraos namn skrivas i så kallade kartuscher. I dessa brukade man skriva två av faraos namn, nämligen födelsenamnet ("dopnamnet") och regentnamnet. Sammanlagt hade farao emellertid fem namn. Dessa namn var födelsenamnet, regentnamnet, horusnamnet, nebtinamnet och guldhorusnamnet.

Historiskt sett är födelsenamnet, eller nomen och regentnamnet, också kallat praenomen, förhållandevis sent tillkomna. Namnen brukade anges i en viss ordning. Först angavs horusnamnet, därefter nebtinamnet, guldhorusnamnet och sist regentnamnet samt födelsenamnet. Tre av namnen betonar faraos roll som gud, medan de två återstående ledarskapet över Övre respektive Nedre Egypten. Horusnamnet bars av farao i egenskap av den förkroppsligade guden Horus. Nebtinamnet syftade på de båda gudinnorna Nekhbet och Wadjet som fungerade som faraos beskyddarinnor. Guldhorusnamnet syfte är oklart och omdebatterat. Faraos femfaldiga namn brukar kallas ren wer, vilket betyder "det stora namnet".

Förutom sina fem namn hade farao också titlar som Herren över tingens görare, vilket innebar att det var han som förverkligade saker och ting. En annan titel var sa Ra, vilket betyder "solens son" eller "son till Ra".

Regentnummer har tillagts faraonernas namn i efterhand av sentida historiker, för att lättare skilja olika faraoner med samma namn åt. Regentnummer användes inte under forntiden. Vissa faraoner är kända med sitt grekiska namn, medan andra med sitt födelsenamn, och ytterligare andra med sitt horusnamn. Av historiska skäl används till exempel det grekiska namnet Cheops istället för Khufu vilket var Cheops födelsenamn, och faraonerna under de första dynastierna använde bara horusnamn och deras födelsenamn är okända.

Mytisk tid 
 även kallad Mytologisk tid
I Turinpapyrusen, på Palermostenen och i Manethos kungslistor finner man olika följder och namn på de åtta gudakungar som regerade Egypten från början. De var inga verkliga härskare utan gudar, men bör inkluderas på grund av sin ställning i den egyptiska mytologin.

Dessa gudakungar följs av ett antal halvgudar.

Förhistorien (fördynastisk tid) 
 även kallad Protodynastisk tid

Tidig dynastisk tid 
även kallad Arkaisk tid eller Thinitisk tid

Gamla riket 
En period mest känd för de stora pyramidbyggena.

I slutet av perioden försvagades kungamakten och riket härjades av svält, vilket ledde till att det kollapsade.

Första mellantiden 
 även kallad Första intermediet

Mellersta riket

Andra mellantiden 
 även kallad Andra intermediet eller Hyksostiden

Ordningen och klassificeringen på härskare följer Turinpapyrusen. Efter mitten på trettonde dynastin och fram till slutet på sjuttonde är tolkningen av papyrusen mycket omtvistad och osäker eftersom den är i väldigt dåligt skick. Angivna regeringstider är även de mycket osäkra.

Nya riket

Tredje mellantiden 
 även kallad Tredje intermediet

Sentiden

Grekisk-romersk tid 

332 f.Kr.- 395 e.Kr.

Se även 
 Faraos fem namn
 Stor kunglig hustru

Referenser 

 Atlas of Ancient Egypt, av John Baines och Jaromir Málek, Oxford: Equinox (1984).
 (avsnittet namn och titualtur): Faraonernas Egypten, av Rolf Grönblom (2000)

 
 
Egyptologi
Listor över statschefer i icke längre existerande länder