Fårösunds landskommun

Fårösunds landskommun var en tidigare kommun på norra delen av Gotland.

Administrativ historik
Vid kommunreformen 1952 gjordes en sammanläggning av kommunerna Bunge, Fleringe, Fårö och Rute, och utgjorde därmed en så kallad storkommun. Den 1 januari 1964 överfördes till Fårösunds landskommun och Rute församling från Lärbro landskommun och Hellvi församling ett obebott område omfattande en areal av 0,01 kvadratkilometer land.

1 januari 1971 bildades enhetskommunen Gotlands kommun, varvid de gamla kommunerna och Gotlands läns landsting upplöstes. När Fårösunds landskommun upplöstes hade den 2 513 invånare.

Judiciell tillhörighet
I judiciellt hänseende tillhörde landskommunen Gotlands domsaga och Gotlands domsagas tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen församlingarna Bunge, Fleringe, Fårö och Rute.

Heraldiskt vapen
Landskommunen saknade vapen.

Geografi
Fårösunds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 318,32 km², varav 301,44 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Fårösunds landskommun fanns tätorten Fårösund, som hade 1 210 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 40,7 procent.

Näringsliv

Vid folkräkningen den 31 december 1950 var landskommunens (med 1952 års gränser) förvärvsarbetande befolkning (1 513 personer, varav 1 256 män och 257 kvinnor) uppdelad på följande sätt:

513 personer (33,9 procent) jobbade med industri och hantverk, varav 471 män och 42 kvinnor.
365 personer (24,1 procent) med jordbruk med binäringar, varav 338 män och 27 kvinnor.
364 personer (24,1 procent) med offentliga tjänster m.m., varav 288 män och 76 kvinnor.
113 personer (7,5 procent) med samfärdsel, varav 99 män och 14 kvinnor.
107 personer (7,1 procent) med handel, varav 58 män och 49 kvinnor.
49 personer (3,2 procent) med husligt arbete, varav 1 man och 48 kvinnor.
2 personer (0,1 procent) med ospecificerad verksamhet, varav 1 man och 1 kvinna.

56 av förvärvsarbetarna (3,7 procent) hade sin arbetsplats utanför landskommunen.

Den detaljerade fördelningen av yrken för förvärvsarbetarna såg ut på följande sätt:

327 personer (21,6 procent) jobbade med övriga inom offentliga tjänster m.m.
326 personer (21,5 procent) med jordbruk och boskapsskötsel.
271 personer (17,9 procent) med jord- och stenindustri.
113 personer (7,5 procent) med samfärdsel.
107 personer (7,1 procent) med byggnadsverksamhet.
87 personer (5,8 procent) med varuhandel.
40 personer (3,2 procent) med husligt arbete.
49 personer (3,2 procent) med metallindustri.
38 personer (2,5 procent) med fiske.
37 personer (2,4 procent) med textil- och sömnadsindustri.
23 personer (1,5 procent) med livsmedelsindustri m.m.
22 personer (1,5 procent) med undervisning och vetenskaplig verksamhet.
20 personer (1,3 procent) med övriga inom handel.
15 personer (1,0 procent) med hälso- och sjukvård samt personlig hygien.
12 personer (0,8 procent) med läder-, hår- och gummivaruindustri.
11 personer (0,7 procent) med träindustri m.m.
2 personer (0,1 procent) med el-, gas-, vattenverk m. m.
2 personer (0,1 procent) med ospecificerad verksamhet.
1 person (0,1 procent) med pappers- och grafisk industri.
1 person (0,1 procent) med skogsbruk.

Befolkningsutveckling

Politik

Andrakammarval 1952-1968 
Siffrorna är avrundade så summan kan vara en annan än 100.

Mandatfördelning i valen 1950–66

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Fårö