kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Artilleri- och ingenjörhögskolan

Artilleri- och ingenjörhögskolan (AIHS) var en militärhögskola inom svenska armén som verkade i olika former åren 1878–1992. Förbandsledningen var förlagd i Stockholms garnison i Stockholm.

Historik
Artilleri- och ingenjörhögskolan räknar sina anor till det ursprungliga Högre artilleriläroverket från cirka 1818, som 1866 bildade Krigshögskolan. I en reform 1878 delades denna upp i "nya" Krigshögskolan för högre officersutbildning, och Artilleri- och ingenjörhögskolan för tekniskt orienterad officersutbildning.

Artilleri- och ingenjörhögskolan bedrev under lång tid dels en lägre kurs, som var en förutsättning för utnämning till löjtnant i de tekniskt orienterade truppslagen, dels en högre kurs. Den 1 december 1951 överfördes de högre kurserna till Krigshögskolan (KHS).

Samtidigt överfördes de lägre kurserna till den nybildade Artilleri- och Ingenjörofficersskolan (AIOS)  vars uppgift blev att vidareutbilda officerare på aktiv stat vid artilleriet, luftvärnet, ingenjörtrupperna och signaltrupperna. AIOS nedlades 1992.

Artilleri- och ingenjörhögskolan upplöstes och avvecklades den 31 augusti 1992, och verksamheten överfördes och fördelades på truppslagens officershögskolor samt Militärhögskolan, som senare blev Försvarshögskolan. Artilleri- och ingenjörhögskolans siste chef blev överste Lennart Uller.

Verksamhet
Artilleri- och ingenjörhögskolan var en skola för utbildning av officerare inom artilleriet, Fortifikationen, ingenjörtrupperna och övriga tekniskt orienterade truppslag inom Sveriges armé som existerade 1878 till 1951.

Förläggningar och övningsplatser
Artilleri- och ingenjörhögskolan fanns inledningsvis på Marieberg i Stockholm, men flyttade 1885 till Artillerigården på Östermalm, där Armémuseum idag är beläget, och blev kvar där till 1926. Från detta år fanns Artilleri- och ingenjörhögskolan samlokaliserad med Krigshögskolan (KHS) och Sjökrigshögskolan på Östermalmsgatan 87 i Stockholm i det så kallade "Grå huset".

Förbandschefer

1878–1883: Knut Henrik Posse
1883–1891: Carl Timar Nordström
1891–1898: Herman Holmberg
1898–1904: Rutger Wijkander
1904–1911: William Bergman
1911–1915: Sixten Schmidt
1915–1922: Per Sylvan
1922–1930: Axel Lagerfelt
1930–1934: Sune Bergelin
1934–1938: Ragnar Sjöberg
1938–1941: Hugo Stendahl
1941–1942: Carl Årmann
1942–1946: Ivan Thorson
1946–1950: Erik Kihlblom
1950–1950: Karl Ångström
1951–1956: Georg von Döbeln
1956–1959: Tore Deutgen
1959–1964: Sten-Olle Tegmo
1964–1966: Harald Smith
1966–1972: Sten Geijer
1972–1974: Åke Eriksson
1974–1978: Hans Richter
1978–1984: Ingvar Marklund 
1984–1990: Torsten Petré
1990–1992: Lennart Uller

Namn, beteckning och förläggningsort

Galleri

Se även

Flygkrigshögskolan
Försvarshögskolan
Krigshögskolan
Kungliga Sjökrigshögskolan
Militärhögskolan
Militärhögskolan Karlberg
Stockholms garnison

Referenser

Anmärkningar

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Ej längre existerande militära skolor i Sverige
Ej längre existerande skolor i Stockholm
Stockholms garnison
Svenska militära enheter bildade 1878
Svenska militära enheter upplösta 1992
British Board of Film Classification

British Board of Film Classification (BBFC) är organisationen som ligger bakom åldersklassificeringarna på filmer och vissa TV-spel i Storbritannien.

Symboler 
BBFC:s använder dessa märkningar.

Externa länkar 
 British Board of Film Classification

Källor 

Klassifikationssystem för media
Organisationer i Storbritannien
Cameri

Cameri är en stad och en kommun i provinsen Novara i regionen Piemonte i norra Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Bellinzago Novarese, Caltignaga, Castano Primo, Galliate, Nosate, Novara och Turbigo. Cameri ligger cirka 7 kilometer från staden Novara och 50 kilometer från Milano.

Cameri är vänort till Vännäs kommun i Västerbotten sedan 2003.

Referenser

Externa länkar 
 Cameris officiella webbplats 

Kommuner i provinsen Novara
Orter i Piemonte
Lonely Road

Lonely Road, det andra albumet från amerikanska alternative rock-bandet The Red Jumpsuit Apparatus, släpptes 3 februari 2009. Den första singeln var "You Better Pray." Låten "Pen & Paper" släpptes för gratis nedladdning på bandets egen webbplats. Tre veckor innan skivsläppet kunde man lyssna på "Represent", "Pull Me Back" och "Believe" gratis på bandets sajt. Mellan 24 och 27 januari fanns hela albumet uppe på bandets Myspacesida. Albumet debuterade på en fjortondeplacering på Billboard 200.

Låtlista
Alla spår skrivna av Ronnie Winter, Elias Reidy och Duke Kitchens.

"You Better Pray" - 3:35
"No Spell" - 3:03
"Pen & Paper" - 3:24
"Represent" - 3:24
"Pull Me Back" - 3:10
"Step Right Up" - 3:47
"Believe" - 4:14
"Pleads and Postcards" - 3:28
"Lonely Road" - 4:14
"Senioritis" - 120:20
"Godspeed" - 5:38

Referenser 

Musikalbum 2009
Album av The Red Jumpsuit Apparatus
Octave

Octave kan syfta på:
Octave bilmotor - En bilmotor
 Octave (musikalbum) – ett musikalbum av The Moody Blues
 GNU Octave – ett datorprogram
 Nicolas François Octave Tassaert (1800–1874), fransk konstnär
 Octave Aubry (1881–1946), fransk författare
 Octave Chanute (1832–1910), amerikansk tekniker
 Octave Féré (1815–1875), fransk författare
 Octave Mirbeau (1848–1917), fransk journalist

Se även 
 Oktav (olika betydelser)
Medborgardemokraterna

Medborgardemokraterna (tjeckiska: Občanská demokratická strana, ODS) är ett liberalkonservativt och lätt euroskeptiskt politiskt parti i Tjeckien. Partiet erhöll 34 mandat i deputeradekammaren i parlamentsvalet 2021 och är därmed det näst största partiet i landets parlament. Det är det enda partiet i Tjeckien som funnits representerat i parlamentet hela tiden sedan landets självständighet från Tjeckoslovakien år 1993.

Partiet grundades år 1991 som en marknadsliberal del inom den politiska rörelsen Medborgarforum, av Václav Klaus, och med det brittiska Konservativa partiet som förebild. Partiet vann parlamentsvalet 1992 och har innehaft regeringsperioder under den största delen av tiden efter Tjeckiens självständighet. I varje val (förutom parlamentsvalet 2013) blev partiet ett av de två största partierna. Václav Klaus var Tjeckiens förste premiärminister, efter självständigheten från Tjeckoslovakien, från 1993 till 1997. Mirek Topolánek efterträdde Klaus som partiledare år 2003 och var därefter premiärminister från 2006 till 2009. I parlamentsvalet 2010 blev partiet det näst största i parlamentet med kunde ändå bilda regering, nu med Petr Nečas som premiärminister. I parlamentsvalet 2013 marginaliserades partiet genom att vinna enbart 16 av 200 mandat i parlamentet. Som en följd av detta var partiet i opposition från juli 2013 till december 2021. I parlamentsvalet 2017 återhämtade partiet sig något och med 25 mandat blev partiet åter det näst största i parlamentet. Partiet leds sedan av 2014 av Petr Fiala, som också är premiärminister sedan december 2021.

Partiet är medlem av Internationella demokratiska unionen och var medgrundare, tillsammans med det brittiska Konservativa partiet, till både Europeiska konservativa och reformister (ECR) och Gruppen Europeiska konservativa och reformister i Europaparlamentet.

Partiledare 

Endast av partikongress valda partiledare finns med i listan.

Valresultat (deputeradekammaren)

Källor

Externa länkar 
 Partiets officiella webbplats

Konservativa partier i Europa
Politiska partier bildade 1991
Politiska partier i Tjeckien
Extrem fattigdom

Extrem fattigdom är ett fattigdomsmått introducerat av Världsbanken. Ursprungligen räknades en person som fattig om den konsumerade för mindre än en köpkraftsjusterad amerikansk dollar per dag i 1985 års penningvärde. Senare reviderades fattigdomsgränsen upp till 1,08 dollar i 1993 års penningvärde. I Världsbankens senaste beräkningar definieras extrem fattigdom som konsumtion på mindre än 1,25 dollar i 2005 års penningvärde. Världsbanken uppskattar att 1,4 miljarder människor för tillfället lever under den nivån.

Se även
Fattigdom
Fattigdomsgräns
Millenniemålen

Referenser

Fattigdom
Tjeckiens socialdemokratiska parti

Socialdemokrati (tjeckiska: Sociální demokracie, SOCDEM), känt under namnet Tjeckiens socialdemokratiska parti (tjeckiska: Česká strana sociálně demokratická, ČSSD) fram till 10 juni 2023, är ett socialdemokratiskt  politiskt parti i Tjeckien. Partiet är medlem i Europeiska socialdemokratiska partiet (PES), Socialistinternationalen och den Progressiva alliansen.

Partiet bildades den 7 april 1878 som Sociálně Demokratická strana Českoslovanská v Rakousku (tjeckoslovakiska socialdemokratiska partiet i Österrike). Efter Münchenöverenskommelsen 1938 upplöstes partiet officiellt, men återupprättades 1945 efter att de nazityska ockupanterna besegrats. Efter Pragkuppen 1948 tvångsinkorporerades det socialdemokratiska partiet i kommunistpartiet. År 1990, efter 1989 års sammetsrevolution, kunde ČSSD återigen bildas. Partiet bytte namn Sociální demokracie (Socialdemokrati) i juni 2023.

Partiet ledde landets regeringar 1998–2006 samt 2013–2017 och deltog som koalitionspartner 2018–2021 i en regering ledd av Andrej Babiš. Partiet förlorade sina samtliga mandat i deputeradekammaren i parlamentsvalet 2021.

Valresultat

Parlamentsval

Partiledare (från 1904)

Referenser

Externa länkar 
 Partiets officiella webbplats

Politiska partier i Tjeckien
Politiska partier bildade 1878
Socialdemokratiska partier i Europa
Tjeckoslovakiens historia
Begna

Begna är en 213 km lång norsk flod med en höjdskillnad på cirka 1 850 m.

Den rinner upp i Filefjell i södra Jotunheimen, genom Valdres och söderut till Nes i Ådal, där den rinner ut i Sperillen, därefter rinner den genom Ådal till Hønefoss, där den rinner ihop med Randselva och bildar Storelva.

Källor

Vattendrag i Norge
Innlandet fylke
Buskerud fylke
A90 (motorväg, Italien)

A90, GRA eller Grande Raccordo Anulare, är en 68,2 km lång motorväg i Italien som går runt Rom. Motorvägen kallas Il Raccordo och inga vägskyltar med A90 finns uppsatta.

A90 började byggas 1948 och planerades att ligga 11,4 km från Roms centrum, Campidoglio. Först 1970 var cirkeln helt sluten. Vägen har kontinuerligt breddats och 2009 blev den 6 filig. A90 är den viktigaste vägen i Rom och den trafikeras av 160 000 fordon per dag (2009). Den har 14 tunnlar, fem rastplatser och 42 avfarter vilka har namn efter den väg den korsar. Avfart nummer 1 är den som korsar Via Aurelia. Motorvägen är tullfri.

Andra ringledsmotorvägar 
 Boulevard Périphérique, Paris.
 M25, London.
 M-30, Madrid
 Moskvas ringled, Moskva.
 A10, Berlin
 M0, Budapest

Se även 
 Motorväg
 Lista över motorvägar i Italien

Externa länkar 

Motorvägar i Italien
Tour T1

Tour T1 är en skyskrapa i La Défense utanför Paris, Frankrike, belägen i kommunen Courbevoie. Skyskrapan är, med sina 185 meter och 36 våningar, den fjärde högsta skyskrapan i La Défense, efter Tour First, Tour Majunga och Tour Total.

Se även 
 Grande Arche
 Hermitage Plaza
 Tour Phare

Externa länkar 

 Officiell webbsida

Byggnader och anläggningar i Île-de-France

Byggnader och anläggningar i Paris
Skyskrapor i Paris
Hauts-de-Seine
Strana zelených

Strana zelených (SZ), "Gröna partiet", är ett grönt politiskt parti i Tjeckien, bildat i Tjeckoslovakien 1989. Partiet är medlem i Europeiska gröna partiet (EGP) men saknar representation i Europaparlamentet. Partiledare är Martin Bursík. Gröna partiet ingick i Mirek Topoláneks (ODS) regeringskoalition.

Externa länkar
 Partiets officiella webbplats

Politiska partier bildade 1989
Politiska partier i Tjeckien
Gröna partier
Aktinisk keratos

Aktinisk keratos (AK), även kallad solkeratos, är  en skada i hornhuden som orsakas av UV-strålning. Namnet aktinisk keratos kommer från grekiskans ακτίς (aktis) som betyder "stråle" och κέρας (kéras) som betyder "horn". De typiska symtomen är rodnade fjällande fläckar på hud som har utsatts för långvarig solstrålning, så som ansikte, bröst och underarmar. Det är en vanlig hudsjukdom och drabbar framför allt äldre, ljushyade människor. Prevalensen i Sverige är dock okänd. AK räknas som ett förstadium till skivepitelcancer och rekommendationen är därför idag att AK bör behandlas.

Etiologi
Riskfaktorerna för att utveckla aktinisk keratos är framför allt en lång tids solexponering. Aktinisk keratos uppkommer inte på grund av en eller ett par starka solbrännor utan genom hela livets samlade exponering av ultraviolett ljus (UV-ljus) varför även ålder är en riskfaktor. Män har ökad risk att drabbas, kanske p.g.a. tidigare arbetsmönster med mera utomhusarbete. En fjärde riskfaktor är immunosuppressiv behandling, till exempel i samband med organtransplantation.

Symtom
AK ses ofta som en eller flera rodnade, fjällande fläckar med en diameter på 3–10 mm. Utseendet varierar dock och vissa fläckar är mer rodnade med endast lätt fjällning, medan andra är hudfärgade och kraftigt fjällande. Även pigmenterade AK förekommer. Ett typiskt kännetecken är fläckar som känns ”raspiga” när man känner på dem med fingret. I enstaka fall kan AK ha en viss klåda, men vanligtvis är de asymtomatiska.

De vanligaste lokalisationerna är de som utsätts för mest sol, så som ansikte, handryggar, öron, läppar, skalp och bröst.

Komplikationer

AK kan antingen kvarstå, läka ut av sig själv eller övergå i invasiv skivepitelcancer. Den beräknade risken för en enskild AK att övergå i skivepitelcancer kan vara 10 procent på 10 år. Eftersom det idag inte finns någon metod för att på förhand avgöra vilka AK som övergår i cancer bör alla i möjligaste mån behandlas.

I vissa fall kan AK ha en sådan kraftig fjällning att ett utstående horn, så kallat cornu cutaneum, bildas över dem.

Behandling
 Aldara immunomodelerande läkemedel, 5 % kräm.
 Frysning med flytande kväve, så kallad kryobehandling.
 Diklofenak 3 % kräm, antiinflammatorisk kräm som även leder till att nybildningen av hornlagret balanseras

Referenser

Hudsjukdomar
Hudcancer
Värmerelaterade sjukdomstillstånd
SNK Evropští demokraté

SNK Evropští demokraté (SNK ED), "SNK Europeiska demokrater", är ett litet liberalkonservativt politiskt parti i Tjeckien, bildat 2006. Partiet är inte medlem i något europeiskt parti och saknar Europaparlamentariker sedan Europaparlamentsvalet 2009. Mellan år 2004 och 2009 hade partiet tre mandat i Europaparlamentet, tillhörande Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater (EPP-ED). Partiet uppkom genom sammanslagningen av SNK sdružení nezávislých och Evropští demokraté.

Externa länkar
 Partiets officiella webbplats

Politiska partier bildade 2006
Liberala partier i Tjeckien
Liberalkonservativa partier
Marcellinus (helgon)

Marcellinus, även benämnd Marcellinus av Karthago, död 413 i Karthago, var en afrikansk martyr. Marcellinus vördas som helgon inom Romersk-katolska kyrkan. Hans minnesdag firas den 6 april.

Källor
 The Book of Saints: A Dictionary of Servants of God. 6th ed. London: Cassell 1994. 

Avlidna 413
Män
Kristna martyrer
Afrikanska helgon
Födda 300-talet
Nezávislí demokraté

Nezávislí demokraté (NEZDEM), "Oberoende demokrater", är ett litet populistiskt politiskt parti i Tjeckien, bildat 2005. Partiet är inte medlem i något europeiskt parti. NEZDEM förespråkar en strikt invandringspolitik, avskaffandet av den tjeckiska senaten och en granskning av Tjeckiens relation med Europeiska unionen. I Europaparlamentsvalet 2009 förlorade partiet sina två mandat i parlamentet.

Externa länkar
 Partiets officiella webbplats

Politiska partier bildade 2005
Politiska partier i Tjeckien
Altaälven

Altaälven (norska: Altaelva, samiska: Álttáeatnu) är en 240 km lång flod i västra Finnmark fylke i Norge. Altaälven är känd för demonstrationerna mot dess utbyggnad 1979–82. 

Älven får sitt vatten från mindre vatten vid finska gränsen via Kautokeinoälven (samiska: Guovdageaineatnu), som byter namn till Altaälven vid Alta kraftverk. Den rinner genom Alta kommun och Sautso, Nordeuropas största kanjon, genom Storelvdalen och Altadalen till Altafjorden. Eibyelva
och Gargiaelva är större biflöden, som rinner ut i Altaälven.

Fiske 
Floden är känd för sin storvuxna lax och sitt exklusiva fiske, som även erbjuder havsöring, insjööring, fjällröding och harr. I den övre delen finns även ål, gädda och sik.

Byggande av kraftverksdamm 
1968 upprättades planer på att bygga vattenkraftverk och kraftverksdamm i Altaälven och 1974 lämnades en kraftigt reducerad koncession in. Den 30 november 1978 godkändes den av Stortinget med 90 röster mot 36. 1979 började "Folkeaksjonen mot utbygging av Alta-Kautokeinovassdraget" med passivt motstånd mot anläggningsarbetet. Motståndet väckte uppmärksamhet i hela Norge och blev så småningom en landsomfattande organisation. En första civil olydnadsaktion ägde rum den 5 juli 1979, då demonstranter satte sig ner för att hindra arbetsmaskinerna. Detta fortsatte till mitten av oktober, då folk från hela landet rest dit för att deltaga. Den lokala polisen klarade inte att få bort demonstranterna och Norges största polisaktion med 600 poliser var ett faktum. 10% av landets poliskår befann sig i Alta. Även civilförsvaret deltog i aktionen. Det hela utvecklade sig efter hand från att bevara laxen till att handla om samernas rättigheter. Den 24 januari 1982 insåg Folkeaksjonen att slaget var förlorat och aktionerna upphörde. I slutet av februari 1982 fastslog Høyesterett att Stortingets beslut var lagligt och i maj 1987 sattes kraftverket i drift.

Se även 
 Alta-konflikten

Källor

Referenser 

Vattendrag i Norge
Norska havets avrinningsområde
Alta kommun
Kautokeino kommun
Red Devils MC

Red Devils MC är en supporterklubb till motorcykelklubben Hells Angels som har funnits i Sverige sedan 2001 i form av Red Devils MC Sweden. I mars 2017 listade Red Devils MC åtta svenska klubbar på sin webbplats.

Red Devils Mc har fått stor internationell spridning.
Ett 50-tal avdelningar i Tyskland, ett 10-tal var i Holland, Belgien, Lettland, Finland, sex avdelningar i England, Sydafrika, ett 10-tal i Turkiet, tre avdelningar i Karibien, 20-tal i USA, Kina, Australien, Kanada, Ukraina, Luxemburg, Nya Zeeland.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats för Red Devils MC Sweden

Bikers
Organiserad brottslighet i Sverige
Internationell organiserad brottslighet
Organisationer bildade 2001
Grupper inom en organisation
Hells Angels
Järnvägsolyckan i Holmsveden

Järnvägsolyckan i Holmsveden avser två olika olyckor med dödlig utgång 1917 respektive 1966. Holmsveden ligger längs Norra stambanan mellan Ockelbo och Bollnäs.

1917 års olycka
Den 16 februari 1917 körde snälltåg 3048 in i ett pumphus på grund av att en växel lagts fel och tåget därför gick in på ett stickspår. 11 personer omkom och 40 skadades. Tågets passagerare var ryska krigsinvalider, vilka var på väg norrut.

1966 års olycka
Den 24 april 1966 kolliderade motorvagnståg 5106 (rälsbuss) med en så kallad vagnuttagning (ellok och revisionsvagn av trä), på linjen Holmsveden - Kilafors, strax norr om Holmsvedens station. Vid olyckan dödades sex personer och 12 skadades. Vagnuttagningen var, efter kontaktledningsarbete, på väg till Holmsveden. Olycksorsak var att rälsbusståget genom ett missförstånd avsändes från Holmsveden innan vagnuttagningen lämnat linjen.

Händelseförlopp 
Rälsbussen (motorvagnståget), som trafikerade linjen Krylbo - Ånge, skulle ha mött reparationståget på Holmsvedens station, men rälsbusståget körde i väg norrut från Holmsveden medan reparationståget fortfarande befann sig ute på linjen. Rälsbusståget hade cirka 40 passagerare och lämnade Holmsvedens station vid ordinarie avgångstid, klockan 14.20. Norr om stationen hade Norra stambanan en svag kurva med skymd sikt. Cirka 1,5 kilometer norr om stationen mötte rälsbusståget reparationståget. Rälsbusståget hade då kommit upp i full hastighet (90 km/h). Reparationståget gick söderut i hastigheten 40 km/h.

Rälsbussföraren upptäckte det mötande tåget på cirka 150 meters avstånd och slog då till bromsarna och rusade tillsammans med konduktören in i bakre vagnen och ropade åt passagerarna att ta skydd. Vid själva kollisionen "klättrade" reparationstågets trävagn upp på rälsbusstågets stålvagn varvid halva främre rälsbussvagnen trycktes ihop och sex kvinnor, som satt där, klämdes till döds. Ytterligare tolv personer skadades, dock inte allvarligt.

Referenser

Noter

Webbkällor
Kronologi med järnvägshistoria Skalman.nu
Tågolyckor - kronologi

Litteratur
 Tåg - tidskrift för Svenska järnvägsklubben, år 1981, nummer 3, artikel av Bernt Forsberg om 1917 års olycka, Svenska järnvägsklubben, Stockholm, ISSN 0039-8683
 Ludwig Stockert: Eisenbahnunfälle (Neue Folge) – Ein weiterer Beitrag zur Eisenbahnbetriebslehre. Berlin 1920, Nr. 205.

Externa länkar
 Eniros karta över området kring Holmsveden

1917 i Sverige
1966 i Sverige
Järnvägsolyckor 1917
Järnvägsolyckor 1966
Järnvägsolyckor i Sverige
Socialdemokratiska partiet (Estland)

Socialdemokratiska partiet (estniska: Sotsiaaldemokraatlik Erakond, SDE) är ett socialdemokratiskt politiskt parti i Estland, bildat den 8 september 1990. Partiet var medlem i Socialistinternationalen från 1990 till 2017 och är medlem i Europeiska socialdemokratiska partiet (PES) sedan den 16 maj 2003. Partiet fick två mandat i valet till Europaparlamentet 2019 och sitter i Socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet (PES). Estlands förre president Toomas Hendrik Ilves är tidigare europarlamentariker för socialdemokraterna. 

2014 ingick partiet i Taavi Rõivas regeringskoalition med Reformpartiet och Förbundet Fosterlandet och Res Publica (IRL). Socialdemokraterna och IRL lämnade 2016 koalitionen genom en misstroendeförklaring mot Rõivas, för att istället ingå i Jüri Ratas regeringskoalition med Centerpartiet fram till 2019. Sedan 2022 är partiet åter medlem av Kaja Kallas koalitionsregering.

I Europaparlamentsvalet 2004 blev partiet det största i Estland och erhöll tre mandat. I det nationella parlamentsvalet 2007 fick partiet 27,8% och tio platser av Riigikogus 101 mandat, 2011 ökade andelen till 19 platser. 2015 sjönk andelen röster till 15,2% med 15 platser i Riigikogu vilket gjorde det till det tredje största partiet. I valet 2019 uppnådde partiet 9,8 procent och 10 mandat i Riigikogu, en kraftig tillbakagång.

Lista över partiordförande 
 Marju Lauristin (1990–1995)
 Eiki Nestor (1995–1996)
 Andres Tarand (1996–2001)
 Toomas Hendrik Ilves (2001–2002)
 Ivari Padar (2002–2009)
 Jüri Pihl (2009–2010)
 Sven Mikser (2010–2015)
 Jevgeni Ossinovski (2015–2019)
 Indrek Saar (2019–2022)
 Lauri Läänemets (2022-)

Externa länkar 
 Partiets officiella webbplats

Politiska partier bildade 1990
Socialistiska partier i Estland
SDE

SDE är en akronym med flera betydelser:

Socialdemokratiska partiet (Estland)
SDE HF, en ishockeyklubb från Danderyd
Centerpartiet (Estland)

Estniska Centerpartiet (estniska: Eesti Keskerakond, KE) är ett populistiskt och socialliberalt parti i Estland, bildat den 12 oktober 1991. Partiet har en plats i Europaparlamentet och är där medlem i Alliansen liberaler och demokrater för Europa (ALDE). Dess Europaparlamentariker sitter också i Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa (ALDE). 

Från partiets grundande 1991 till 2016 var Edgar Savisaar partiledare.

I parlamentsvalet 2007 fick partiet 26,1 procent av rösterna och med 29 av Riigikogus 101 mandat blev det det näst största partiet. I valet 2011 sjönk röstandelen till 23,3% och 26 platser och i valet 2015, efter en kampanj för att dubbla minimilönen och införa progressiv beskattning fick partiet 24,8% av rösterna och 27 platser. Från 2016 till 2021 var partiledaren Jüri Ratas Estlands premiärminister.

Trots att Centerpartiet varit ett stort mittenparti i många år tog de andra partierna länge avstånd från samarbete med det eftersom Centerpartiet ansetts ha för nära samröre med Rysslands maktparti Enade Ryssland. Partiet har starkast stöd i östra Estland i Narva som har stor ryskspråkig minoritet, och har även starkt stöd i Tallinns mer rysktalande och tätbefolkade höghusförorter som Lasnamäe. De tidigare premiärministrarna Edgar Savisaar och Jüri Ratas har båda varit borgmästare i Tallinn.

Externa länkar 
 Partiets officiella webbplats

Politiska partier bildade 1991
Liberala partier i Estland
Agrarpartier
Euroskeptiska partier