kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fredrik Nielsen

Fred(e)rik Christian Nielsen, född den 30 oktober 1846 i Aalborg, död den 24 mars 1907 i Aarhus, var en dansk biskop och kyrkohistoriker.
 
Nielsen blev 1870 teologie kandidat och 1873 kateket vid Vor Frelsers kirke i Köpenhamn. Han slöt sig med värme till grundtvigianismen och var 1873–1882 en bland utgivarna av dess organ "Dansk Kirketidende". År 1877 blev han professor i kyrkohistoria vid universitetet och vann vid dettas 400-årsfest teologie doktorsgrad på en avhandling om Tertullians Ethik (1879). Han var 1892–1901 medlem av kyrkorådet och sedan 1904 av "det kirkelige udvalg" (deltog ivrigt i dess förhandlingar om kyrkoförfattningen). År 1886 var han en av dem, som utfärdade inbjudningen till de av präster och lekmän sammansatta så kallade "Bethesdamötena", och 1885 ledamot av kommittén för en ny psalmbok. År 1900 blev han biskop över Aalborgs stift och förflyttades 1905 till Aarhus. 

Nielsen var en mycket flitig författare. Hans två huvudverk var Romerkirken i det 19. Hundredaar (2 band 1876–1881, 2:a upplagan 1895–1898; översatt till tyska och engelska) och Haandbog i Kirkens Historie (I. Oldkirken, 1880, 2:a upplagan 1893; II. Middelalderen 1892, 2:a upplagan 1898; förkortad bearbetning 1900–1902). Dessutom skrev han Statskirke og Frikirke (1883), Ledetraad i Kirkens Historie (1887, 6:e upplagan 1905–1908), N. F. S. Grundtvigs religiøse Udvikling (1889), Luther og Grundtvig (1891) med flera samt åtskilliga småskrifter, dels om kyrkliga spörsmål, dels om andra dagens frågor, bland annat Frimureriet i Norden (1882; svensk översättning samma år), som gav anledning till vidlyftig polemik. En del uppsatser och tidningsartiklar samlades i Karakteristiker og Kritiker (1884). Slutligen började han 1896 utge Kirkelexikon for Norden, varav de två första banden, omfattande bokstäverna A–K, utkom 1900–1904.

Källor

Noter

Biskopar i Ålborgs stift
Biskopar i Århus stift
Präster i Danska folkkyrkan
Danska professorer i kyrkohistoria
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Teologer under 1800-talet
Teologer under 1900-talet
Danska forskare under 1800-talet
Danska forskare under 1900-talet
Danska präster under 1800-talet
Danska präster under 1900-talet
Personer från Ålborg
Födda 1846
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Gad (namn)

Gad är ett namn som kan vara såväl förnamn som efternamn. Det har burits av bland andra:

 Gad Rausing
 Dodo Gad
 Emma Gad
 Gottlieb Ernst Clausen Gad
 Harald Gad
Magda Gad
 Marius Gad
 Pablo Gad
 Peter Adolph Gad
 Peter Christian Stenersen Gad
 Peter Urban Gad
 Urban Gad
 Vibeke Gad
Ernst Heinrich Weber

Ernst Heinrich Weber, född 24 juni 1795 i Wittenberg, död 26 januari 1878 i Leipzig, var en tysk anatom och fysiolog. Han var son till Michael Weber, bror till Wilhelm Eduard och Eduard Friedrich Weber samt far till Heinrich Weber.

Asteroiden 11042 Ernstweber är uppkallad efter honom.

Biografi
Weber blev 1818 extra ordinarie professor i jämförande anatomi vid Leipzigs universitet samt 1821 ordinarie professor i anatomi och 1840 tillika i fysiologi där. Då professuren 1866 delades, övertog han anatomin. Han tog avsked 1871. 

Weber var en av den moderna fysiologins grundläggare och en av de få, som i början av 1800-talet gjorde de fysiologiska företeelserna till föremål för en verkligt exakt undersökning. Utöver fysiologi och anatomi studerade han även fysik samt utgav 1825 tillsammans med brodern Wilhelm Eduard ett banbrytande verk över vågrörelsen, Wellenlehre. 

Webers fysiologiska arbeten berör till stor del sinnesfysiologin, på vars område han införde kvantitativa undersökningsmetoder för att bestämma förhållandet mellan retningens och den därav föranledda förnimmelsens styrka. Därvid fann han, att inom vissa gränser den tillökning av retningens styrka, som framkallar en nätt och jämnt märkbar ökning av förnimmelsens, utgör en lika stor bråkdel av den ursprungliga retningen, oberoende av dennas absoluta styrka (den s.k. Webers lag). 

Vidare gjorde han betydande inlägg i läran om blodomloppet, såsom i avseende på pulsläran, vilken genom honom i sina väsentliga drag fastställdes, och i avseende på hjärtats innervation, genom den av honom tillsammans med hans brodern Eduard Friedrich 1846 gjorda upptäckten av hjärtats hämmande nerver. Genom denna upptäckt lärde man känna ett alldeles nytt slag av nervverkningar och den gav även uppslag till de mångtaliga arbeten inom den speciella nervfysiologin. 

Av Webers betydelsefulla arbeten inom anatomin kan nämnas hans bearbetningar av Georg Friedrich Hildebrandts och Johann Christian Rosenmüllers handböcker i detta ämne. Hans vetenskapliga undersökningar är till en stor del publicerade som akademiska program, vilka samlade utgavs under titeln Annotationes anatomicæ et physiologico. Programmata collecta (1851). Dessutom ingår arbeten av honom i "Berichte der k. Sächsischen Gesellschaft der Wissenschaften" och andra publikationer.

Webers lag

Webers lag säger att den nätt och jämnt märkbara retningsförändringen är ungefär proportionell mot retningsintensiteten:

ΔR/R=K

där ΔR är förändringen i retningsstyrka, R är retningen och K en konstant. Lagen utvecklades av Fechner (1801–87) till Weber-Fechnerska lagen som visar att upplevelseintensiteten (U) växer med logaritmen på retningsstyrkan:

U=c log R.

Lagen har en mycket vidsträckt giltighet och gäller, med undantag för extrema förhållanden, för ljushetsuppfattning, ljudstyrkor, tyngduppfattning, tryck och rörelseförnimmelser.

Källor

Noter

Externa länkar 

Tyska anatomer
Tyska fysiologer
Tyska professorer i medicin
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Tyska läkare under 1800-talet
Personer från Wittenberg
Födda 1795
Avlidna 1878
Män
Ugglan
Eduard Friedrich Weber

Eduard Friedrich Weber, född 10 mars 1806 i Wittenberg, död 18 maj 1871 i Leipzig, var en tysk anatom och fysiolog. Han var son till Michael Weber och bror till Ernst Heinrich och Wilhelm Eduard Weber. 

Weber studerade i Halle an der Saale, verkade därefter en tid som praktiserande läkare, utnämndes 1836 till prosektor i anatomi vid Leipzigs universitet, där han 1847 kallades till extra ordinarie professor. Tillsammans med brodern Ernst Heinrich upptäckte han 1846 hjärtats hämmande nerver, och tillsammans med brodern Wilhelm Eduard utförde han högst betydande undersökningar över kroppens rörelser: Die Mechanik der menschlichen Gewerkzeuge (1836). Bland de arbeten, som han ensam utförde, kan nämnas hans forskning över musklernas allmänna mekanik (Ueber Muskelbewegung, i Rudolf Wagners "Handwörterbuch der Physiologie", band 3, 1846).

Källor

Tyska anatomer
Tyska fysiologer
Tyska professorer i medicin
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Tyska läkare under 1800-talet
Personer från Wittenberg
Födda 1806
Avlidna 1871
Män
Ugglan
Tolmatjovos flygplats

Tolmatjovos flygplats ( Aeroport Tolmatjovo, engelska: Novosibirsk Tolmachevo Airport)  är belägen i staden Ob i Sibirien, 16 km väster om Novosibirsk,  Rysslands tredje största stad.

Flygplatsen öppnade för trafik den 12 juli 1957. Flygplatsen har två aktiva landningsbanor, 3 600 resp 3 605 meter långa och två passagerarterminaler. Inrikesterminalen helrenoverades 2006. Drygt 2,2 miljoner passagerare passerade flygplatsen 2010.

Tolmatjovo har internationell trafik till bland annat Berlin, Frankfurt, Bangkok, Peking och Dubai.

Externa länkar 
 Domodevo Tolmatjovo flygplats officiella webbplats

Flygplatser i Ryssland
Novosibirsk
Emma Gad

Emma Gad, född Halkier den 21 januari 1852 i Köpenhamn, död där den 8 januari 1921, var en dansk författarinna. Hon var gift med konteramiral Urban Gad och mor till regissören Urban Gad.

Emma Gad var grosshandlardotter och gifte sig 1872. Hon skrev från 1886 en rad teaterpjäser, av vilka flera gjorde mycken lycka genom sitt dramatiska liv och en kvick dialog. Hennes stycken framställer raskt skildrade scener ur den köpenhamnska medelklassens liv, aktuella förhållanden och typer, utan att göra anspråk på att tränga djupare ned i karaktärsskildring eller skärpa satiren till allvarlig tendens. 

De mest kända är Et Stridspunkt (1888), Fælles Sag (1889; svensk översättning "En för bägge och bägge för en", samma år), En Advarsel (1890; "En varning", 1891), Et Sølvbryllup (1890; "Silverbröllopet", 1893), Tro som Guld (1893; "Trogen som guld", 1894), Rørt Vande (1895), Aabent Visir (1898) och Den mystiske Arv (1906). Hon skrev 1911 lustspelet Barnets Ret och 1918 Takt og Tone, en handbok i sällskapligt umgänge. Det är genom etikettsboken hon alltjämt är ihågkommen.

Emma Gad var vice ordförande för presidiet för Kvindernes Udstilling 1895.

Källor

Noter 

Danska dramatiker
Danskspråkiga dramatiker
Dramatiker under 1800-talet
Dramatiker under 1900-talet
Danska författare under 1800-talet
Danska författare under 1900-talet
Författare från Köpenhamn
Födda 1852
Avlidna 1921
Kvinnor
Ugglan
Gottlieb Ernst Clausen Gad

Gottlieb Ernst Clausen Gad, född den 25 september 1830 i Köpenhamn, död där den 21 juni 1906, var en dansk bokhandlande.

Gad upprättade 1855 en bokhandel i Köpenhamn, som han upparbetade till en av landets största och som särskildt lade an på försäljning av svensk och norsk litteratur. Från 1856 var han föreståndare för förlagssammanslutningen Forlagsbureauet, som han övertog 1893 och förenade med sitt förlag. Universitetsbokhandlare från 1882, hade han ett betydande förlag av vetenskapligt värde. Förlaget leddes senare av Gads son Frederik Hegel Gad (född 1871).

Källor

Noter

Födda 1830
Avlidna 1906
Danska förläggare
Män
Personer från Köpenhamn
Personer inom Danmarks näringsliv under 1800-talet
Laske-Vedums kyrka

Laske-Vedums kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2018 tillhör Varabygdens församling (2002—2018 Vedums församling och tidigare Laske-Vedums församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Vedum i Vara kommun.

Kyrkobyggnaden
Första kyrkobyggnaden var troligen en stavkyrka som på 1100-talet ersattes av en stenkyrka i romansk stil. Delar av denna stenkyrka finns kvar i norra och östra väggen. År 1776 var kyrkan så förfallen att socknen för egna medel lät göra en ombyggnad. Långhuset breddades åt söder och ett nytt kor byggdes vid östra sidan. Norr om koret byggdes en ny sakristia. 1811 byggdes ett nytt vapenhus. Taket har valmade spetsar.

I kyrkorummet finns ovanliga målningar utförda 1791 av Boråsmästaren Nils Åvall med blomstergirlander på väggarna och skildringar av olika dygder på läktarbröstningen. .

Klockor och klockstapel
Nuvarande klockstapel byggdes 1937 och ersatte en nästan identisk stapel från 1705, vilken flyttades till Österbitterna kyrkplats. Den är timrad med en öppen konstruktion som vilar på en betonggrund.
Lillklockan är omgjuten 1867 av C. A. Norling i Jönköping samt 1937 av M. & E. Ohlssons klockgjuteri i Ystad. 
Storklockan är gjuten samma år och på samma ställe där lillklockan göts om senast.

Kyrkogård
På kyrkogården, som har utvidgats i flera omgångar, finns ett unikt fristående gravkor, det Hierta–Lindelöfska gravkoret från 1644. Det är en iögonenfallande öppen konstruktion som är försedd med pelarburen barockhuv, krönt med en lanternin. Ingång till kyrkogården sker genom en stiglucka.

Inventarier
 Dopfunten är från omkring år 1200.
 Altaruppsatsen är ett lokalt arbete från 1600-talet som på sin tid donerades till kyrkan.
 Predikstolen är från senare delen av 1600-talet.

Orgel
Den mekaniska orgeln på läktaren i väster med ljudande fasad är byggd 1911 av Eskil Lundén. Vid renoveringen 1960, som utfördes av Nordfors & Co, utökades orgeln med ett ryggpositiv. Instrumentet har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal.

Referenser

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Vara kommun
Friedrich Weber (botaniker)

Friedrich Weber, född 3 augusti 1781 i Kiel, död där 21 mars 1823, var en tysk läkare och botaniker. Han var son till Georg Heinrich Weber.

Weber blev 1801 filosofie doktor och 1805 professor i filosofi vid Kiels universitet, medicine doktor 1805, föreståndare för botaniska trädgården 1810 och professor i medicin 1811. I sina skrifter beskrev han företrädesvis kryptogamer, till exempel i Prodromus historio muscorum hepatìcorum (1815). 

Mer kända är Webers arbeten tillsammans med e.o. professorn i Kiel Daniel Matthias Heinrich Mohr; de företog gemensamt en resa i Sverige 1803 och utgav Naturhistorische Reise durch einen Theil Schwedens (1804), varpå följde Archiv für die systematische Naturgeschìchte (samma år), Beiträge zur Naturkunde (två band, 1805, 1810) samt Botanisches Taschenbuch auf das Jahr 1807: Deutschlands kryptogamische Gewächse, 1.

Källor

Externa länkar 

 Biografi i Allgemeine Deutsche Biographie

Tyska läkare under 1900-talet
Tyska botaniker under 1900-talet
Tyska entomologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Kiels universitet
Födda 1781
Avlidna 1823
Män
Ugglan
Personer från Kiel
The BMJ

The BMJ är en brittisk medicinsk tidskrift som tillämpar peer review. Tidigare gick den under namnet  British Medical Journal, men 1988 förkortades namnet officiellt till BMJ. Sedan 2014 är namnet The BMJ. Tidskriften publiceras av BMJ Group, som är ett helägt dotterbolag till den fackliga organisationen British Medical Association.

Noter 

Brittiska tidskrifter
Engelskspråkiga tidskrifter
Medicinska tidskrifter
Tidskrifter startade 1840
Gottfried Weber

Jacob Gottfried Weber, född 1 mars 1779 i Freinsheim nära Mannheim, död 21 september 1839 i Bad Kreuznach, var en tysk musikteoretiker och tonsättare.

Weber var till yrket jurist och hade anställning i Mannheim, Mainz och Darmstadt, tills han 1832 utnämndes till generalstatsprokurator vid högsta domstolen i Darmstadt. Därjämte hade han tidigt utbildat sig till flöjtspelare, violoncellist och organist. Han inrättade i Mannheim en musikskola, ledde en musikförening och bragte egna kompositioner, mässor med mera, till uppförande. Han studerade ivrigt bland annat Johann Philipp Kirnbergers, Friedrich Wilhelm Marpurgs, Georg Joseph Voglers system, vilket ledde honom till att försöka uppställa ett eget, som visserligen inte fann någon ny princip, men däremot i vissa detaljer blev lagstiftande för eftervärlden: så införde han de tyska bokstäverna som beteckning för ackord, stora för dur och små för moll. 

Sin forskning i harmoni, akustik och instrumentbyggnad nedlade Weber i en mängd skrifter samt uppsatser i "Allgemeine Musikalische Zeitung" och "Cäcilia", vilken senare tidning han 1824 uppsatte och redigerade till sin död. Han framställde först tvivel på fullständiga äktheten av Wolfgang Amadeus Mozarts Requiem. 

Weber, som var nära vän till tonsättaren Carl Maria von Weber, bröt jämte honom väg för ett nyare, genomkomponerant behandlingssätt vid tonsättning av visors, romansers och balladers strofer samt tonsatte han dikter av bland andra Ludwig Uhland och Carl Theodor Körner. Till de allierades segerfest 1814 skrev han ett stort Te Deum. Han blev 1823 hedersdoktor vid Giessens universitet och 1827 ledamot av Musikaliska akademien i Stockholm.

Bibliografi (i urval)
Versuch einer geordneten Theorie der Tonsetzkunst (1817-1821; tredje upplagan 1830-1832)
Ueber chronometrische Tempobezeichnung (1817)
Beschreibung und Tonleiter der G. Weberschen Doppelposaune (1817)
Allgemeine Musiklehre (1822; flera upplagor)
Die Generalbasslehre zum Selbstunterricht (1833)

Källor

Tyska musikteoretiker
Tyska klassiska kompositörer
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Hedersdoktorer vid Giessens universitet
Tyska musiker under 1800-talet
Födda 1779
Avlidna 1839
Män
Ugglan
General Medical Council

Brittiska General Medical Council (GMC) registrerar och övervakar läkare i Storbritannien. Registrering hos GMC ger en rad privilegier och skyldigheter. GMC kan dra in eller begränsa en läkares möjlighet att verka i Storbritannien om vederbörande bedöms vara olämplig.

GMC:s närmaste svenska motsvarighet är Socialstyrelsen.

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

Organisationer i Storbritannien
Paul Dubois (fransk skulptör)

Paul Dubois, född 18 juli 1829, död 23 maj 1905, var en fransk målare och skulptör.

Dubois framträdde efter studier, särskilt av den florentinska ungrenässansen, på 1860-talet med linjerena, känsligt utförda ungdomliga gestalter som Johannes döparen, Lutspelaren med flera verk. Under det följande årtiondet skapade han det stora monumentet av Christophe Léon Louis Juchault de Lamoricière i katedralen i Nantes, prytt av allegoriska figurer i brons som Krigarmodet, Grubblaren, Moderskärleken och Bönen, varefter han skapade flera andra betydande monument. 

Dubois utförde också porträttbyster av förträfflig karakteristik. Han framträdde dessutom som målare och visade sig här som en kraftig kolorist. Dubois konst är typisk för formkulturen under 1870- och 1880-talen. Den representativa konstutställningen i Köpenhamn 1888 dominerades av Dubois. I Glyptoteket är han både som skulptör och målare rikt representerad. I Frankrike är hans verk främst samlade i Luxembourgmuseet, museet i Troyes och han är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum..

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 
 

Franska målare under 1800-talet
Franska skulptörer under 1800-talet
Födda 1829
Avlidna 1905
Män
Svensk uppslagsbok
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Louis Dubois (konstnär)

Louis Dubois, född 12 december 1830, död 28 april 1880, var en belgisk konstnär.

Dubois slöt sig, i motsättning till "akademismen" till naturalismen och hyllade Gustave Courbet, som han också följde i den kraftiga färgbehandlingen. Han målade såväl landskap som figurer, såväl porträtt som djurstycken. Bland Dubois verk märks Storkmor, Den döda hjorten, Ensamhet med flera.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Belgiska konstnärer
Födda 1830
Avlidna 1880
Män
Kasten Rönnow (olika betydelser)

Det finns flera personer med namnet Kasten eller Casten Rönnow:

Casten (Kasten) Månsson Rönnow (född ca 1630, död 1691 eller 1692), präst.
Casten (Kasten) Rönnow (1700–1787), läkare och botaniker.
Kasten Rönnow (1897–1943), religionshistoriker och indolog.
Alphée Dubois

Alphée Dubois, född 17 januari 1831, död 6 september 1905, var en fransk medaljgravör.

Dubois var en av de främsta bland den franska medaljkonstens förnyare. Av hans medaljer märks särskilt en över astronomen Urbain Jean Joseph Leverrier, över Danmarks krig 1848–1850 och 1864, samt över Karl XV:s besök i Paris 1866. Dubois har även utfört reliefer och porträttmedaljonger. Han var också en framstående gravör, som bland annat utfört betydande verk för franska postverket (Postes, télégraphes et téléphones). Även hans far Eugène Dubois och hans son Henri Dubois (1859–1943) var kända som framstående medaljkonstnärer.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Franska gravörer
Födda 1831
Avlidna 1905
Män
Blood Out

Blood Out är en amerikansk film från 2011 regisserad av Jason Hewitt.

Handling
Michael är en polis som lämnar poliskåren när hans lillebror mördas för att istället gå med i broderns gäng och på så sätt hämnas hans död.

Om filmen
Filmen spelades in den 10 maj 2010 i Baton Rouge och hade världspremiär i Kanada och USA den 26 april 2011.

Rollista
Luke Goss – Michael Savion
Val Kilmer – Arturo
50 Cent – Hardwick
Vinnie Jones – Zed
Tamer Hassan – Elias
AnnaLynne McCord – Anya
Ed Quinn – Anthony
Ryan Donowho – David Savion
Stephanie Honore – Gloria
Sam Medina – Squat
Shaun Grant – Billy
Bobby Lashley – Hector
Laura Sabbia – Donna

Referenser

Webbkällor

Amerikanska filmer 2011
Amerikanska actionfilmer
Engelskspråkiga filmer
Jardín del Príncipe de Anglona

Jardín del Príncipe de Anglona är en liten park i Madrid. Den ligger vid plaza de la Paja, inom det område som är känt som Madrid de los Austrias, mer preciserat i Barrio de La Latina, ett av de viktigaste turistmålen i den spanska huvudstaden. Parken är ett av få exempel på adelsparker från 1700-talet som finns kvar i staden. 

Parken tillhör kommunen, som har åtagit sig dess förvaltning, underhåll och bevarande.

Historia 
Parkens historia hör samman med Palacio del Príncipe de Anglona, en byggnad som konstruerades kring 1530 som residens för Francisco de Vargas, rådgivare till de Katolska monarkerna och till Karl I, även om parken i sitt nuvarande skick kom till vid en reform 1802.

Parken ritades under 1700-talet, samtidigt med en av sidorna till palatset. Den finns med på en ritning 1761 som gjordes av Nicolás Chalmandrier, som projekterade ett litet område för rekreation i nyklassicistisk stil, med karakteristiska drag av hispano-arabiska trädgårdar. Parken gjordes om 1920 under ledning av Javier de Winthuysen (1920) och under senare år av Lucía Serredi (2002).

Såväl parken som palatset har sitt namn efter Pedro de Alcántara Téllez-Girón, prins av Anglona och hertig av Javalquinto, som bodde på denna plats under 1800-talet. En annan känd person som bott på platsen var greven av Benavente.

Under 1900-talets två första tredjedelar var anläggningen övergiven. 1978 kom parken in under Ayuntamiento de Madrid, som har administrationen för olika kommunala uppgifter i palatset. I början av 2000-talet, började man rekonstruera parken, som öppnades för allmänheten år 2002.

Beskrivning 
Jardín del Príncipe de Anglona ligger på en terrasserad markyta, som reser sig över den kraftiga nivåskillnaden som finns mellan plaza de la Paja och calle de Segovia. 

Parken upptar en yta av ungefär 500 m², vars sidor inhägnas genom en stenmur, på vilken längs några sträckor vilar ett järnstaket.

Parken består av tre väl skilda delar. Den mittersta delen, den mest viktiga, delas i fyra kvadranter, mellan vilka öppnar sig olika stigar, utförda i tegelsten som ”ligger packade som sardiner”. I skärningen av stigarna finns en liten fontän, gjord i granit. Den är gjord i form av en pelare och en kopp, med spiralreliefer i form av en salomonisk pelare.

Parkens andra område är delen nära muren som vetter mot calle de Segovia. Där sträcker sig en gång som är täckt av en pergola, med rosenplantering. Slutligen i ett av parkens hörn, mot plaza de la Paja, reser sig en berså i järn, som bilder det tredje området i parken.

Parken kombinerar träd av stora dimensioner med små parterrer med gräsmattor avgränsade med häckar av buxbom.

Se även 
 Nyklassiscism
 Plaza de la Paja
 Barrio de La Latina
 Distrito Centro de Madrid
 Huerto de las monjas

Källor

Noter

Referenser

Príncipe de Anglona
Louis-Ernest Dubois

Louis-Ernest Dubois, född 1 september 1856 i Saint-Calais, Sarthe, Frankrike, död 23 september 1929 i Paris, var en fransk biskop och kardinal.

Dubois var kyrkoherde i Le Mans 1895-1898, blev biskop i Verdun 1901, ärkebiskop i Bourges 1909 och i Rouen 1916. Senare samma år utsåg påve Benedictus XV honom till kardinalpräst (pro hac vice) med Santa Maria in Aquiro som titelkyrka. År 1920 efterträdde han Léon-Adolphe Amette som ärkebiskop av Paris. 

Dubois reste 1919 till Orienten på franska statens uppdrag och arbetade efter första världskriget verksamt för försoningen mellan kyrkan och staten.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Romersk-katolska ärkebiskopar
Franska kardinaler
Födda 1856
Avlidna 1929
Män
Gravsatta i Notre-Dame de Paris
Louis Dubois (politiker)

Louis Dubois, född 10 juni 1859, död 20 januari 1946, var en fransk politiker.

Dubois var tryckeriägare, och blev 1910 deptuerad. 1919-20 var han minister för handel, industri, post och telegraf. Dubois var även Frankrikes representant i skadeståndskommissionen 1920-22 och medlem av kammarens finansutskott. Han gjorde sig senare känd genom de stora anföranden, där han krävde den noggranna efterlevnaden av Versaillesfördragets bestämmelser om Tysklands skadeståndsplikt samt energiskt bekämpat olika, för Frankrikes ekonomi påfrestande förlag om reglering av krigsskulderna till USA.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Franska politiker
Födda 1859
Avlidna 1946
Män
Jonas Jonsson (sportskytt)

Nation:  

Jonas Engelbrekt Jonsson, född 27 oktober 1903 i Hanebo församling, Gävleborgs län, död 12 januari 1996 i Norrköpings Sankt Johannes församling, var en svensk sportskytt, som blev olympisk bronsmedaljör i korthåll, liggande i London 1948.

Källor

Noter 

Män
Födda 1903
Avlidna 1996
Svenska sportskyttar
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1948
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 1948
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Sverige
Svenska idrottare under 1900-talet