Fransk grammatik

Huvudartikel: Franska

Franskans grammatik har mycket gemensamt med de andra romanska språkens.

Artiklar

Bestämd artikel 

{| style="border:1px solid #AAAACC;" rules="all" cellspacing="0"
|+
! style="width:100px; background:#EEEEFF" | !! style="width:225px; background:#EEEEFF" |Singular!! style="width:225px; background:#EEEEFF" |Plural
|-
! style="background:#EEEEFF"|Maskulinum
|

|! rowspan = 2 |

|-
! style="background:#EEEEFF"|Femininum
|

|-
|}

Notering: le och la används framför konsonanter och l’ framför vokaler eller framför stumt h.

Exempel:
 le garçon /l(ə) ɡaʁsɔ̃/ - pojken
 les garçons /le ɡaʁsɔ̃/ - pojkarna
 la fille /la fij/ - flickan
 les filles /le fij/ - flickorna
 l'homme /lɔm/ - mannen
 les hommes /lezɔm/ - männen

Obestämd artikel 

{| style="border:1px solid #AAAACC;" rules="all" cellspacing="0"
|+
! style="width:100px; background:#EEEEFF" | !! style="width:225px; background:#EEEEFF" |Singular!! style="width:225px; background:#EEEEFF" |Plural
|-
! style="background:#EEEEFF"|Maskulinum
|

|! rowspan = 2 |

|-
! style="background:#EEEEFF"|Femininum
|

|-
|}

Notering: I svenskan finns det ingen motsvarighet till des, men den motsvarar ungefär svenskans några.

Exempel:
 un garçon [œ ɡaʁsɔ̃] - en pojke
 des garçons [de ɡaʁsɔ̃] - några pojkar
 une fille [yn fij] - en flicka
 des filles [de fij] - några flickor
 un homme [œnɔm] - en man
 des hommes [dezɔm] - några män

Pronomen

Personliga pronomen 

Notering: De självständiga formerna används i följande fall:
 Efter preposition
 När verb saknas i satsen
 Vid starkare betoning på pronomenet (i kombination med nominativformen vid verbet).

Exempel:

 Il y a une lettre pour toi. - Det finns ett brev till dig.
 Qui a pris mon vélo? Moi! - Vem har tagit min cykel? Jag!
 Moi, j'habite à Paris. - Jag (betonat) bor i Paris.

Demonstrativa pronomen

Interrogativa pronomen

Substantiv 
Franska substantiv har två genus, maskulinum och femininum.

 La maison - Huset (feminint)
 Le chien - Hunden (maskulint)

Adjektiv 
I franskan böjs adjektiv efter genus och numerus. Det regelbundna adjektivet vert böjs på följande sätt:

Verb 
Franska verb kan delas in i tre böjningsgrupper: de helt regelbundna, de halvregelbundna eller systematiskt oregelbundna och de helt oregelbundna. De helt regelbundna kan delas in i verb som i infinitiv slutar på -er, i sådana som slutar på -ir och i sådana som slutar på -re. De halvregelbundna beter sig som regelbundna verb i vissa former men avviker i någon eller några verbformer, men då typiskt efter ett mönster som återkommer hos flera halvregelbundna verb. De helt oregelbundna verben är få men extremt vanliga. Hit hör till exempel être (att vara) och avoir (att ha).

Man kan identifiera några tiotal mönster med hjälp av vilka man kan böja flera tusen verb (däribland alla oregelbundna) och dessa mönster förekommer – tillsammans med listor över verb och vilket mönster de böjs efter – i böcker som "Le Bescherelle".

Konjugation 1 (-er) 

Notering: "Je" binds ihop med efterföljande verb som börjar på vokal, varvid e:et faller bort och ersätts med apostrof (') i skrift. Exempel:

 J'ai parlé
 J'aurai parlé.

Konjugation 2 (-ir)

Konjugation 3 (-re)

Passé simple 
Ett tempus som bara förekommer i franskt skriftspråk, men mycket sällan även där. Det är den skriftliga motsvarigheten till passé composé och används i text för att berätta om en handling som upprepats ett bestämt antal gånger, historiska faktum, något som inträffat inom en bestämd tid och även i tidningar etc., men även i mycket formellt tal. När passé simple förekommer i text används det tillsammans med imperfekt så som passé composé används ihop med imperfekt i talspråk.

Konjugation 1 (-er)

Alla -er verb, även aller (att gå/må/resa), böjs efter ovanstående tabell. Undantagen är verb som slutar på -ger och -cer, där uttalet komplicerar.

Konjugation 2 (-ir)

Konjunktiv presens 
Konjunktiv är ett modus i franskan som främst används i bisatser, som ett sätt att visa tecken på vilja, tvång eller uppmaningar.
I svenskan har moduset näst intill dött ut, men är fullt levande i andra europeiska språk.

Det bästa exemplet på konjunktiv i svensk litteratur är den kristna bönen Fader vår.

Adverb 
De regelbundna adverb som är avledda av adjektiv bildas genom att lägga till -ment till adjektivets femininform.
Exempel:
 lente - lentement
 douce - doucement

Prepositioner 
Franskans vanligaste prepositioner är de (som närmast motsvarar engelskans of och betyder av eller från, både i bildlig och bokstavlig bemärkelse) och à (som betyder på, till eller i). Dessa två prepositioner slås ibland ihop med de bestämda artiklarna le och les om de följer omedelbart efter prepositionen.

de följt av le ersätts av du
de följt av les ersätts av des
à följt av le ersätts av au
à följt av les ersätts av aux

Exempel: Paul vient du Havre (Paul kommer från Le Havre)

Räkneord

Källor 
 http://ielanguages.com/french.html

Grammatik efter språk
Franska