kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Veta socken

Veta socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Veta distrikt.

Socknens areal är 21,2 kvadratkilometer, varav 20,95 land. År 2000 fanns här 2 369 invånare. Tätorten Spångsholm och en del av Mantorp samt kyrkbyn Veta med sockenkyrkan Veta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Veta socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Veta församling och för de borgerliga frågorna till Veta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vifolka landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Veta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Veta socken ligger öster om Mjölby kring Svartån. Socknen är en slättbygd på Östgötaslätten.

Fornlämningar

Kända från socknen är åtta gravfält, stensättningar och stensträngar från järnåldern. Tre runristningar är antecknade.

Namnet
Namnet (1334, Wetä) kommer från kyrkbyn och är troligen baserat på veit, 'vattengrav, trång gata'.

Se även
Veta församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Veta

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad
Västra Hargs socken

Västra Hargs socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Västra Hargs distrikt.

Socknens areal är 119,9 kvadratkilometer, varav 117,53 land. År 2000 fanns här 525 invånare. Sockenkyrkan Västra Hargs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västra Hargs socken har medeltida ursprung, med namnet Hargs socken, för att få nuvarande namn åtminstone från mitten av 1700-talet. 1736 utbröts delar av socknen till den då nybildade Ulrika socken, jordebokssocken dock först 1892: Grytfall, Stora och Lilla Farsbo, Gördslegöl, Kalkgryt, Pikedal. Utjorden Runnedalen överfördes något senare, 1778, är övriga delar.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västra Hargs församling och för de borgerliga frågorna till Västra Hargs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vifolka landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2018 i Vifolka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västra Harg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Västra Hargs socken ligger sydost om Mjölby. Socknen är en skogsbygd mer kuperad i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är en hällkista från stenåldern samt några stensättningar och tre fornborg ar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1382, Harghx) kommer från kyrkbyn. Ordet harg' betyder 'stenig mark' som kan syfta på ett berg öster om kyrkan.

Se även
Västra Hargs församling 
Lista över fornlämningar i Västra Hargs socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris
I minnen bevarat : ett stycke folklivshistoria från Västra Harg/ Rune Wikell. Utgiven av Västra Hargs hembygdscirkel 1979 (del 1 av 4) libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad
Östra Tollstads socken

Östra Tollstads socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Östra Tollstads distrikt.

Socknens areal är 46,83 kvadratkilometer, varav 46,47 land. År 2000 fanns här 487 invånare. En del av Mantorp samt kyrkbyn Östra Tollstad med sockenkyrkan Östra Tollstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Östra Tollstad socken har medeltida ursprung, med namnet Tollstads socken. Sedan mitten av 1700-talet finns dels Östra Tollstads socken, dels Västra Tollstads socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Östra Tollstads församling och för de borgerliga frågorna till Östra Tollstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vifolka landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Tollstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Östra Tollstads socken ligger sydost om Mjölby och kring Lillån. Socknen är i norr en slättbygd på Östgötaslätten, i söder en kuperad skogsbygd.

Braxstad är en herrgård i socknen.

Fornlämningar

Kända från socknen är en gravrösen och stensträngar från bronsåldern samt sex gravfält och en fornborg från järnåldern.

Namnet
Namnet (1347, Tholfstadhe) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller mansnamnet Tholf (Thurulf). Efterleden är sta(d), 'plats'.

Se även
Lista över fasta fornminnen i socknen

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad
Ljudsiren

En ljudsiren är en signalanordning som avger ett kraftigt ljud för att varna allmänheten, till exempel vid flyglarm. Denna typ av siren är oftast trycklufts- eller motordriven.

Larmanordning 
Sirener på utryckningsfordon används tillsammans med blått blinkande ljus för att påkalla fri väg. Sådana sirener heter larmanordning. Tidigare användes i Sverige sirener bestående av kompressorhorn med två olika toner. I dag används sirener som alstrar ljudet på elektronisk väg och det återges av en kraftfull högtalare.

Typer av sirener

Elektroniska sirener 
Elektroniska sirener är det som de flesta känner till i Sverige, dessa kom först 1976. De består av en högtalare, en förstärkare och en krets som genererar det önskade ljudet. De finns i olika storlek och ljudstyrka, allt ifrån små fönsterlarm till stora högtalarkluster på hustak för VMA.

Pneumatiska sirener 
Den pneumatiska sirenen förbättrades ca 1819 av Charles Cagniard de la Tour, som också namngav den. En ström av tryckluft bryts i pulser av en roterande skiva med ett antal hål i.

Mekaniska sirener 
Den mekaniska sirenen kan beskrivas som en pneumatisk siren med inbyggd fläkt. Den kan drivas med en vev eller en motor, när den drivs med motor kan den också kallas motorsiren.
Den består av en rotor, som är ett fläkthjul med ett antal, oftast fyrkantiga, hål i periferin (kallade portar) och vingar innanför, och en stator, som är en ring med motsvarande hålbild. När rotorn roterar pressar vingarna ut luft medelst centrifugalkraften (som en radialfläkt) genom hålen i rotorn. När hålen står mitt för hålen i statorn kan luften passera ut, när de står mitt emellan hålen i statorn är det tätt. Det resulterar i ett pulserande luftflöde, d.v.s. ljud.

Frekvensen bestäms av varvtalet och antalet portar - antalet portar gånger varv/sek. Den klassiska stigande och fallande tonen åstadkoms genom att med några sekunders mellanrum upprepat slå på och av motorn, och låta trögheten i motorns och sirenens rotorer göra så att tonen långsamt stiger och faller.

De klassiska engelska motorsirenerna som ofta hörs i krigsfilmer har två rotorer med tillhörande statorer, för att samtidigt producera två toner. Det ena rotor/statorparet har 10 portar och det andra 12 (förhållande 5/6), vilket framställer en liten ters. I USA används olika portkombinationer av olika tillverkare och olika modeller, t.ex.  8/10 - stor ters, 9/12 - kvart, och 8/12 - kvint.

Ljud
Alarm
BSE Sensex

BSE Sensex (Bombay Stock Exchange Sensitive Index), eller BSE 30 är ett aktieindex över de 30 mest handlade aktierna vid Bombay Stock Exchange.

Källor 
 Investopedia

Aktieindex
Flistads socken, Östergötland

Flistads socken i Östergötland ingick i Gullbergs härad (före 1887 även del i Bobergs härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Flistads distrikt.

Socknens areal är 17,66 kvadratkilometer, varav 17,01 land. År 2000 fanns här 401 invånare. Kyrkbyn Flistad med sockenkyrkan Flistads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Flistads socken har medeltida ursprung.

Före 1887 låg en del av socknens område i Bobergs härad, för att då överföras till Gullbergs härad. Bobergs häradsdel: Hedby, Kulla, Kullersbro, Lilla och Stora Segorp, Lilla och Stora Walla.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Flistads församling och för de borgerliga frågorna till Flistads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vreta klosters landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vreta klosters församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Flistad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.   De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Flistads socken ligger nordväst om Linköping, väster om Roxen och norr om Svartån. Socknen är en uppodlad slättbygd med några skogbevuxna kullar.

Fornlämningar

Kända från socknen är fem gravfält, stensättningar och  stensträngar från järnåldern. En runristning är känd vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1344 Flydstadhum) kommer från kyrkbyn. Förleden kan möjligen innehålla fleda samhörigt med flidh, 'slät mark'. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Flistads församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Flistad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Gullbergs härad
Socknar i Bobergs härad
Ljungs socken, Östergötland

Ljungs socken i Östergötland ingick i Gullbergs härad (före 1890 även del i Bobergs härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Ljungs distrikt.

Socknens areal är 98,40 kvadratkilometer, varav 93,66 land. År 2000 fanns här 803 invånare. Ljungs slott samt kyrkbyn Ljung med sockenkyrkan Ljungs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ljungs socken har medeltida ursprung.

Före 1890 låg en del av jordabokssocknen i Brunneby socken i Bobergs härad, för att då överföras till Gullbergs härad: 1/2 mantal Bjärka. En mindre del av Kungs Norrby 1:89 i Brunneby socken har tillförts Bjärka 1:3.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ljungs församling och för de borgerliga frågorna till Ljungs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vreta klosters landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vreta klosters församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ljung, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Ljungs socken ligger nordväst om Roxen och öster om Boren, kring Motala ström och Norrbysjön. Socknen är norr om Norrbysjön en skogsbygd, söder därom en slättbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är spridda gravar och ett gravfält från järnåldern.samt fornborgen Gottorpe slott i socknens norra del.

Namnet
Namnet (1367 Liwnge) kommer från kyrkbyn och syftar på ljungbeväxt mark.

Se även
Ljungs församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Ljung)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Gullbergs härad
Socknar i Bobergs härad
Stjärnorps socken

Stjärnorps socken i Östergötland ingick i Gullbergs härad (före 1889 även del i Finspånga läns härad och före 1870 del i Åkerbo härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Stjärnorps distrikt.

Socknens areal är 145,91 kvadratkilometer, varav 113,83 land. År 2000 fanns här 724 invånare. Stjärnorps slott med sockenkyrkan Stjärnorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Stjärnorps socken bildades 1810 genom en utbrytning ur Vreta klosters socken.

Före 1870 men ännu 1860 låg en del av jordabokssocknen i Östra Hargs socken i Åkerbo härad, för att senast 1870 överförts till Gullbergs härad: 1/8 mantal Christersbäck jämte Åkerbo härads allmänning. Före 1889 hörde en del av socknen till Finspånga läns härad (Hällestads och Tjällmo tingslag) för att då överföras till Gullbergs härad, Finspångalänsdelen utgjordes av: Axhult, Bryttjorp, Elmesbo, Häggetorp, Pukhult, Rådsla och Slumperhult. Den del av Östra Hargs socken, som låg norr om Roxen, omfattande cirka 13 kvadratkilometer berglänt skogsområde, överfördes 1928 till Stjärnorps socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stjärnorps församling och för de borgerliga frågorna till Stjärnorps landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vreta klosters landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Vreta klosters församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stjärnorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani.

Geografi
Stjärnorps socken ligger norr om Roxen. Socknen är en kuperad skogsbygd med odlingsbygd intill sjön.

Fornlämningar
Kända från socknen är spridda gravar, en domarring, stensättningar och två fornborgar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1535 Skernetorp) kommer från slottet. Förleden är ånamnet Skärna från skerna, 'skåra', godset ligger vid Stjärnetorpsåns djupt nedskurna lopp. Efterleden är torp, 'nybygge'.

Se även
Stjärnorps församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Stjärnorp)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Gullbergs härad
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Socknar i Finspånga läns härad
Sunds socken

Sunds socken i Östergötland ingick i  Ydre härad, ingår sedan 1971 i Ydre kommun och motsvarar från 2016 Sunds distrikt.

Socknens areal är 125,24 kvadratkilometer varav 111,18 land. År 2000 fanns här 1 341 invånare. Tätorten Österbymo och kyrkbyn Sund med sockenkyrkan Sunds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sunds socken omtalas i dokument första gången 1337 ("de parochijs... Sund").

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sunds församling och för de borgerliga frågorna till Sunds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ydre landskommun som 1971 blev Ydre kommun. Församlingen uppgick 2009 i Sund-Svinhults församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Sund, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Ydre härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Ydre kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Sunds socken ligger söder om Sommen, kring sjön Östra Lägern. Socknen är en sjörik kuperad skogs- och bergsbygd.

Ydregården även kallad Ydrekullen är belägen i utkanten av Österbymo. Den är både hembygdsgård och vandrarhem. Här har man samlat gamla byggnader från kommunen, där flera är från 1600-talet.

Fornlämningar
Kända från socknen är två hällkistor från stenåldern, spridda gravrösen från bronsåldern och 12 gravfält från järnåldern. Två runristningar finns antecknade, en vid kyrkan och en vid Oppeby.

Namnet
Namnet (1337 Sund) kommer från kyrkbyn som ligger vid ett sund.

Se även
 Sunds församling
Lista över fasta fornminnen i Ydre kommun#Sund

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 6 Hermes 1946 libris

Externa länkar
 

Indelningar i Ydre kommun
Socknar i Ydre härad
Chimbote

Chimbote är en hamnstad längs norra kusten av Peru. Den är den största staden i Ancashregionen, och är den administrativa huvudorten i Santaprovinsen och Chimbotedistriktet. Folkmängden uppgick till 371 012 invånare 2015. Staden är belägen i Chimbotebukten, söder om Trujullo och 420 km norr om Lima längs Pan-American Highway (Carretera panamericana).

Chimbote är början på en rad betydande städer längs kusten, såsom Trujillo, Chiclayo och Piura. Stadens geografiska placering gör den till en transportknutpunkt för hela dalgången för Rio Santa. 

Staden var under mitten av 1900-talet den fiskehamn som hade störst fiskproduktion i världen, och den är fortfarande landets största inom denna näring. Under 1970-talet påverkades fiskeindustrin drastiskt av en kraftig El Niño, en jordbävning och ett överfiske och pålagda restriktioner. Fortfarande är dock 75% av Perus fiskeindustri verksam i Chimbote. Järnvägen mellan Chimbote och Huallanca, byggd 1922, används som transportled för kol- och järngruvor inne i landet och för transporter i dalgången längs floden för transporter av ris, bomull, sockerrör och bananer.

Historia 
Området där Chimbote är belägen har successivt befolkats av olika kulturer som Moche, Wari, Recuay, Chimú och Inkariket. Arkeologiska fynd finns på platser som Punkurí, Pañamarca, Huaca San Pedro, El Castillo, San José de Moro, bland andra. Man tror att en etnisk grupp, los Mayao, befolkade området men att befolkningen sedan spreds och decimerades i början av den spanska kolonisationen.

År 1774, i boken Introducción y Descripción de las Provincias pertenecientes al Arzobispado de Lima ("Introduktion och beskrivning av provinserna som tillhör ärkestiftet Lima") av Cosme Bueno uppträder för första gången namnet Chimbote i ett officiellt dokument. Referensen lyder: "... att den gamla Villa de Santa María de la Parrilla ("Santa"), har en liten fiskeby i närheten som heter Chimbote". Etnografiskt räknas dessa första bebyggare som fiskare från Huanchaco, öster om Trujillo, varför de kallas för huanchaqueros. 

1815 hamnade områdena under subdelegado Martín Plaza Larrabeitias styre, och befolkningen uppgick till nätt och jämnt ett hundratal. Befolkningen ägnade sig främst åt fiske, hantverk och vedhuggning.

Transport

Flyg
Staden tjänas av flygplatsen Teniente FAP Jaime Montreuil Morales Airport. Därifrån går reguljära flyglinjer till Lima genom LC Busre.

Källor

Orter i Peru
Häradshammars socken

Häradshammars socken i Östergötland ingick i Östkinds härad, ingår sedan 1974 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Häradshammars distrikt.

Socknens areal är 91,46 kvadratkilometer, varav 90,61 land. År 2000 fanns här 678 invånare. Kyrkbyn Häradshammar med sockenkyrkan Häradshammars kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Häradshammars socken har medeltida ursprung. På 1500-talet utbröts Jonsbergs socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Häradshammars församling och för de borgerliga frågorna till Häradshammars landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Östra Vikbolandets landskommun som uppgick 1967 i Vikbolandets landskommun och ingår sedan 1974 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Östra Husby församling. Fastigheten Sandskogen 1:4 överfördes 1981 från Jonsbergs socken (församling) hit.

1 januari 2016 inrättades distriktet Häradshammar, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Östkinds härad. De indelta soldaterna tillhörde   Andra livgrenadjärregementet, Liv-kompaniet. De indelta båtsmännen tillhörde Östergötlands båtsmanskompani.

Geografi
Häradshammars socken ligger i mellersta delen av Vikbolandet med en mindre flik i norr som når fram till Bråviken i Lönöhalvön. Socknen består av bördig slättmark som omges av kuperad skogsbygd.

Fornlämningar

Kända från socknen är flera gravrösen och stensättningar från bronsåldern samt omkring 60 gravfält, nio kilometer av stensträngar och sex fornborgar från järnåldern. En runristning är känd.

Namnet
Namnet (1343 Hersemä) kommer från kyrkbyn. Förleden anses hänga ihop med hjarsi, 'hjässa' med oklar tolkning. Även hövdingatiteln hersir har nämnts som möjlig tolkning. Efterleden är  hem, 'boplats; gård'.

Se även
Häradshammars församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Häradshammar)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Östkinds hembygdsförening

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Östkinds härad
Rickard Lindqvist

Rickard Lindqvist, född 3 maj 1978, är en svensk modeskapare. 

Rickard Lindqvist är utbildad i herrskrädderi och modedesign vid Högskolan i Borås och driver varumärket som bär hans namn. Hans design kännetecknas av avantegardistisk mönsterkonstruktion och klassiskt skrädderi.

Utmärkelser
 2004 Sisley award, Mittelmoda Fashion Awards
 2009 Sten A Olssons kulturstipendium

Externa länkar
 Rickard Lindqvists webbplats

Födda 1978
Svenska modeskapare
Män
Levande personer