kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
José Nasazzi

José Nasazzi Yarza, född den 24 maj 1901 - avled den 17 juni 1968, var en uruguayansk fotbollsspelare. Han deltog i Uruguays vinst i Världsmästerskapet i fotboll 1930. Under sina 14 år i landslaget (som lagkapten) lyckades han även vinna två OS-guld (1924 och 1928) och fyra Sydamerikanska mästerskap (1923, 1924, 1926 och 1935).

Meriter

VM-guld: (1) 1930
  OS-guld: (2) 1924 och 1928
  Sydamerikanska mästerskap: (4) 1923 1924, 1926, 1935

  Club Nacional de Football
 Primera División de Uruguay: (2) 1933, 1934

Individuella meriter
 Bäste spelaren under Världsmästerskapet i fotboll: (1) 1930
 Bäste spelaren under Sydamerikanska mästerskapet: (2) 1923, 1935
 Lista över Sydamerikas bästa fotbollsspelare under 1900-talet (enligt IFFHS): 26:e plats

Kuriosa
 Nasazzi's Baton är ett inofficiellt pris som spåras till Uruguays vinst i VM-finalen 1930 (30 juli). Priset vandrar vidare till det lag som slår föregående lag som bär priset, och matchen måste vara en officiell FIFA-match. Den 6 september 1931 slog Brasilien Uruguay och blev därmed prisbärare. Matcherna spåras fram till dagens datum och Sverige var bärare av priset under en period tills EM-kvalmatchen mot Nederländerna, den 12 oktober 2010 
 Bella Vistas hemarena är döpt efter Nasazzi; Estadio Parque José Nasazzi

Källor
 FIFA.com FIFA statistik
 RSSSF.com Statistik över Uruguays landslagsspelare genom tiderna

Uruguayanska fotbollsspelare
Män
Födda 1901
Avlidna 1968
Spelare i CA Bella Vista
Spelare i Club Nacional de Football
Spelare i VM i fotboll 1930
Världsmästare i fotboll
Uruguayanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1924
Olympiska guldmedaljörer 1928
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från Uruguay
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 1924
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från Uruguay
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 1928
Uruguayanska landslagsspelare i fotboll
Yoshida

Yoshida  är en landskommun i Shizuoka prefektur i Japan.

Källor 

Orter i Shizuoka prefektur
WP:Projekt Japan
Goldschmidt

Goldschmidt är ett ursprungligen tyskt och judiskt efternamn, som finns i flera länder.

 Adalbert von Goldschmidt (1848–1906), österrikisk tonsättare
 Adolph Goldschmidt (1863–1944), tysk konsthistoriker
 Berthold Goldschmidt (1903–1996), tysk-brittisk tonsättare
 Björn Goldschmidt (född 1979), tysk kanotist
 Elsa Björkman-Goldschmidt (1888–1982), svenskförfattare, journalist, konstnär och hjälparbetare
 Hans Goldschmidt – flera personer
 Hans Goldschmidt (historiker) (1879–1940), tysk historiker
 Hans Goldschmidt (kemist) (1861–1923), tysk kemist
 Hans Walter Goldschmidt (1881–1940), tysk rättslärd</onlyinclude>
 Harald Goldschmidt (1857–1923), dansk agronom och veterinär
 Heinrich Goldschmidt (1857–1937), tysk-norsk kemist
 Henriette Goldschmidt (1825–1920), tysk pedagog och feminist
 Hermann Goldschmidt (1802–1866), tysk astronom och målare
 Hugo Goldschmidt (1859–1920), tysk musikskriftställare och sångpedagog
 Levin Goldschmidt (1829–1897), tysk jurist
 Magnus Alexander Goldschmidt (1824–1889), svensk översättare, lärare och redaktör
 Meïr Aron Goldschmidt (1819–1887), dansk författare
 Neil Goldschmidt (född 1940), amerikansk politiker, demokrat, transportminister, guvernör i Oregon
 Otto Goldschmidt (1829–1907), tysk pianist, tonsättare och dirigent
 Ragnhild Goldschmidt (1828–1890), dansk författare och feminist
 Richard Goldschmidt (1878–1958), tysk zoolog och genetiker
 Sigmund Goldschmidt (1815–1877), tjeckisk pianist och kompositör
 Victor Goldschmidt – flera personer
 Victor Goldschmidt (filosof) (1914–1981), fransk filosof
 Victor Mordechai Goldschmidt (1853-1933), tysk mineralog
 Victor Moritz Goldschmidt (1888–1947), norsk mineralog och geokemist

Tyska efternamn
Judiska efternamn
Efternamn som syftar på yrken
Trosa landskommun

Trosa landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Trosa socken i Hölebo härad i Södermanland denna kommun.

Kommunen uppgick 1926 i Trosa-Vagnhärads landskommun som 1952 uppgick  i en då nybildad Vagnhärads landskommun som ägde bestånd fram till 1974 då dess område gick upp i Nyköpings kommun där sedan 1992 området bröts ut och uppgick i Trosa kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Trosa kommun
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Trosa landsförsamling

Trosa landsförsamling var en församling i Strängnäs stift i Södermanlands län. Församlingen uppgick 1926 i Trosa-Vagnhärads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung under namnet Trosa församling. 19 april 1610 utbröts Trosa stadsförsamling ur denna församling som samtidigt namnändrade till Trosa landsförsamling.

Församlingen var till 1926 moderförsamling i pastoratet Trosa landsförsamling och Vagnhärad som 1 maj 1924 utökades med Trosa stadsförsamling. Församlingen uppgick 1926 i Trosa-Vagnhärads församling.

Kyrkor 

 Trosa lands kyrka

Se även
Trosa socken

Källor 

Indelningar i Trosa kommun
Historiska församlingar i Strängnäs stift
Vagnhärads församling

Vagnhärads landsförsamling var en församling i Strängnäs stift i Södermanlands län. Församlingen uppgick 1926 i Trosa-Vagnhärads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1926 annexförsamling i pastoratet Trosa landsförsamling och Vagnhärad som 1 maj 1924 utökades med Trosa stadsförsamling. Församlingen uppgick 1926 i Trosa-Vagnhärads församling.

Kyrkor 
Vagnhärads kyrka

Se även
Vagnhärads socken

Källor 

Indelningar i Trosa kommun
Historiska församlingar i Strängnäs stift
Zhao

Zhao är en romanisering av en kinesisk stavelse som bland annat kan syfta på:

Zhao (namn), ett av Kinas vanligaste efternamn
Zhao (stat), en historisk stat under De stridande staternas period (481-221 f.Kr.)
Senare Zhao, en historisk dynasti under De sexton kungadömena (304-439)
Zhao (fem dynastierna), en kortvarig historisk stat under De fem dynastierna och De tio rikena (907–960)
Zhao, ett härad i Hebei-provinsen, Kina

WP:Projekt Kina
Västerljungs församling

Västerljungs församling var en församling i Strängnäs stift och i Trosa kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2010 i Trosa församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung och utgjorde till 1962 ett eget pastorat. Var från 1962 till 2010 annexförsamling i pastoratet Trosa-Vagnhärad, Trosa stadsförsamling och Västerljung. Församlingen uppgick 2010 i Trosa församling.

Kyrkor 

 Västerljungs kyrka

Se även
Västerljungs socken

Källor 

Indelningar i Trosa kommun
Historiska församlingar i Strängnäs stift
Wilhelm Arndt

Wilhelm Ferdinand Arndt, född 27 september 1838 i Lobsens i provinsen Posen, död 10 januari 1895 i Leipzig, var en tysk historiker.

Arndt studerade historia i Göttingen under Georg Waitz. Han blev 1875 docent och 1876 extra ordinarie professor i historia vid Leipzigs universitet samt 1894 professor i historiska hjälpvetenskaper där. Sedan 1862 var han medarbetare i "Monumenta Germaniæ Historica" och utgav i denna urkundssamling bland annat Gregorius av Tours verk. 

En frukt av hans paleografiska studier är två häften mycket använda Schrifttafeln zur Erlernung der lateinischen Paläographie (1874–1878; tredje upplagan 1897–1898). Han bedrev även forskning i Sverige. Arndt var också kännare av Johann Wolfgang von Goethe.

Källor

Externa länkar
Leipzigs universitet: Arndt, Wilhelm

Paleografer
Tyska professorer i historia
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Alumner från Göttingens universitet
Historiker under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från provinsen Posen
Johann Wolfgang von Goethe
Födda 1838
Avlidna 1895
Män
Ugglan
Västerljungs landskommun

Västerljungs landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Västerljungs socken i Hölebo härad i Södermanland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vagnhärads landskommun som ägde bestånd fram till 1974 då dess område gick upp i Nyköpings kommun där sedan 1992 området bröts ut och uppgick i Trosa kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västerljungs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Nyköpings kommun
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Hölö

Hölö är en tätort i Södertälje kommun och kyrkbyn i Hölö socken i Södermanland. Orten är belägen strax norr om Vagnhärad, söder om Södertälje. Den ramas in av Nyköpingsbanan i väster och E4 i öster.

Geografi
Söder om samhället Hölö ligger två sjöar: Lillsjön och den något större Kyrksjön som har sitt namn efter Hölö kyrka. Vid Lillsjöns södra strand ligger Edeby säteri med anor åtminstone från 1361 då det omnämndes tillsammans med flera andra gårdar i ett bytesbrev. Från säteriet går en allé som passerar södra stambanan och slutar vid Vrå herrgård. Strax norr om Hölö ligger Överhölö kyrkoruin med rester efter Överhölö kyka som övergavs 1575.

Ytterligare ett 100-tal meter mot nordväst återfinns samhället Hejsta by med en bebyggelse som domineras av äldre, rödmålade trähus och några ålderdomliga ekonomibyggnader. Enligt kommunen utgör Hejsta by "en innehållsrik kulturhistoria vars samlade värde består i fornlämningar, bevarad äldre bebyggelse och struktur, kontinuitet, traditionell lokalisering på en höjd i landskapet".

Befolkningsutveckling 
År 1990 avgränsade SCB en småort med benämningen Södertälje:4 och småortskoden S0339 strax sydöst om Hölö tätort. Den orten omfattade 14 hektar och hade 53 invånare. Efter det växte Hölö och sedan år 1995 ingår den tidigare småorten i tätorten där den utgör den sydöstra delen.

Samhället
Hölö samhälle består av en varierande bebyggelse där de äldsta delarna ligger i centrala Hölö. Här finns trävillor från 1910- och 1920-talen med stora trädgårdar. Längs med Centralvägen märks några flerbostadshus som uppfördes på 1950-talet, de har industri- eller affärslokaler i bottenvåningen. I orten ligger Hölö kyrka, en biblioteksfilial, en grundskola (1-9), samt en idrottsplats med fotbollsplaner. Här finns också en matbutik, en kombinerad pizzeria/restaurang, en tobaks-/spelaffär, en affär för broderier, en fotvårdsklinik samt en damfrisering. 

Hölö var ursprungligen ett stationssamhälle som växte kring den år 1913 öppnade järnvägslinjen (Nyköpingsbanan). Vid stationen anlades bland annat ett stationshus och järnvägsbetonade byggnader såsom magasin. Under 1930-talet utökades samhället ytterligare med uppförande av nya flerfamiljshus kring stationen. Stationsbyggnaden revs 1969 när tågen upphörde att göra uppehåll och ersattes av en busstation.

Bilder

Noter

Externa länkar

Hölö Mörkö Hembygdsförening

Orter i Södertälje kommun
Tätorter i Sverige
Otto Goldschmidt

Otto Moritz David Goldschmidt, född den 21 augusti 1829 i Hamburg, död den 24 februari 1907 i South Kensington i London, var en tysk pianist, tonsättare och dirigent.

Goldschmidt var son till köpmannen Moritz David Goldschmidt och Johanna, född Schwabe, som var en framträdande kvinnosakskvinna. Föräldrarna tillhörde reformjudendomen. Han utbildade sig vid musikkonservatoriet i Leipzig under Felix Mendelssohn och Moritz Hauptmann samt studerade 1848 för Frédéric Chopin i Paris. 

År 1851 åtföljde han som pianist den svenska sångerskan Jenny Lind till USA och ingick 1852 äktenskap med henne, varvid han konverterade till kristendomen. Makarna vistades i Dresden, Düsseldorf och Hamburg, tills de 1858 bosatte sig nära London. Makarna fick tre barn 1853, 1857 respektive 1861.

Goldschmidt blev 1863 professor vid Royal Academy of Music i London och 1866 dess vice föreståndare. Han dirigerade stora tyska musikfester, stiftade 1876 Bachkören i London och ledde den med stor framgång till 1885. 

Kompositioner av honom är den bibliska idyllen Ruth (1867), som bygger på den gammaltestamentliga boken med samma namn, en pianokonsert, en trio samt pianostycken och sånger. Han invaldes 1865 som ledamot av Kungliga Musikaliska Akademien i Stockholm.

Källor 
 
 Otto Goldschmidt i Neue Deutsche Biographie

Noter

Externa länkar 

 

Tyska klassiska pianister
Tyska klassiska kompositörer
Tyska dirigenter
Tyska professorer
Pianister under 1800-talet
Tyska musiker under 1800-talet
Musiker från Hamburg
Födda 1829
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Mörkö landskommun

Mörkö landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Mörkö socken i Hölebo härad i Södermanland denna kommun.

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Då uppgick denna landskommun i Hölö landskommun. Kommunreformen 1971 innebar att Hölö kommun upplöstes och området överfördes till Södertälje kommun och därmed också Stockholms län.

Politik

Mandatfördelning i Mörkö landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Södertälje kommun
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Upplagespiral

Upplagespiral är en term inom massmedia som säger att av två konkurrerande tidningar kommer den största av dem dra till sig flest annonser. Detta kommer att leda till att den större tidningens upplaga kommer stiga ännu mer, medan den mindre tidningen kommer drabbas av motsatt effekt.

Referenser 

Medievetenskap
Ganzhou

Ganzhou, tidigare känd som Kanchow, är en stad på prefekturnivå i södra Jiangxi-provinsen i sydöstra Kina. Den ligger omkring 340 kilometer söder om provinshuvudstaden Nanchang.

Historia 

Den första bosättningen uppfördes under Handynastin (206-220 f.Kr.) och blev huvudort i prefekturen Qianzhou under Suidynastin (581–618). Ganzhou var under perioden 1700–1800 en viktig handelsstad som centrum för tehandel. Vid mitten av 1800-talet öppnades staden som en fördragshamn under de ojämlika fördragen som Qingimperiet tecknat med västmakterna.

Mellan 1929 och 1934 utgjorde Ganzhou en del av den Kinesiska sovjetrepubliken i Jiangxi och republikens huvudstad Ruijin var belägen i prefekturen, vilket gjorde att området utsattes för en rad belägringar av den Nationella revolutionära armén ända tills kommunisterna tvingades fly området i den Långa marschen.

Under det andra kinesisk-japanska kriget kontrollerades området av Chiang Kai-sheks regering i Chongqing och mellan 1939 och 1945 var Chiangs son Chiang Ching-kuo särskild kommissionär för Gannan-prefekturen, vilket då var namnet på området.

Näringsliv

Ganzhou, som är beläget vid floden Gan, har en stor och lönsam metallurgisk industri och pappersindustri. Stora fyndigheter av metaller finns.

Demografi
I likhet i övriga delar av södra Jiangxi-provinsen dominerar hakka-folket i Ganzhou och större delen av prefekturens invånare talar hakka-dialekten, med undantag för Zhanggong-distriktet, där en variant av den sydvästliga mandarindialekten talas.

Administrativ indelning

Ganzhou, som till ytan är något mindre än Schweiz, utgör en dryg femtedel av provinsens yta och består till stor del av landsbygd. Det egentliga Ganzhou utgörs av stadsdistriktet Zhanggong, där stadsfullmäktige är beläget. Den omfattande landsbygden är indelad i 15 härad, dessutom lyder en satellitstad på häradsnivå under Ganzhou:
Stadsdistriktet Zhanggong (章贡区), 479 km², cirka 500 000 invånare;
Stadsdistriktet Nankang (南康区), 1 845 km², cirka 780 000 invånare.
Häradet Gan (赣县), 2 993 km², cirka 550 000 invånare;
Häradet Xinfeng (信丰县), 2 878 km², cirka 660 000 invånare;
Häradet Dayu (大余县), 1 368 km², cirka 280 000 invånare;
Häradet Shangyou (上犹县), 1 544 km², cirka 280 000 invånare;
Häradet Chongyi (崇义县), 2 197 km², cirka 200 000 invånare;
Häradet Anyuan (安远县), 2 375 km², cirka 340 000 invånare;
Häradet Longnan (龙南县), 1 641 km², cirka 300 000 invånare;
Häradet Dingnan (定南县), 1 316 km², cirka 200 000 invånare;
Häradet Quannan (全南县), 1 521 km², cirka 180 000 invånare;
Häradet Ningdu (宁都县), 4 053 km², cirka 710 000 invånare;
Häradet Yudu (于都县), 2 893 km², cirka 880 000 invånare;
Häradet Xingguo (兴国县), 3 214 km², cirka 710 000 invånare;
Häradet Huichang (会昌县), 2 722 km², cirka 430 000 invånare;
Häradet Xunwu (寻乌县), 2 311 km², cirka 290 000 invånare;
Häradet Shicheng (石城县), 1 582 km², cirka 300 000 invånare;
Satellitstaden Ruijin (瑞金市), 2 448 km², cirka 590 000 invånare;

Klimat
Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är maj, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är oktober, med  mm nederbörd.

Referenser

WP:Projekt Kina
Johannes Janssen

Johannes Janssen, född 10 april 1829 i Xanten, död 24 december 1891 i Frankfurt am Main, var en tysk historiker. 

Janssen studerade romersk-katolsk teologi, historia och språkvetenskap i Münster, Leuven, Bonn och Berlin, var därefter lärare och blev 1854 professor i historia vid stadsgymnasiet i Frankfurt am Main, där han anslöt sig till den bekante hävdaforskaren Johann Friedrich Böhmer. År 1860 blev han prästvigd, 1875–1876 tillhörde han preussiska deputeradekammaren, och 1880 utnämndes han till påvlig protonotarie. Han var en av den ultramontana hävdaforskningens främsta målsmän och blev vid flera tillfällen erbjuden platsen som arkivarie vid Vatikanens arkiv samt vid Josef Hergenröthers död (1890) kardinalshatten, en utmärkelse, som han dock avböjde. 

Janssens berömdaste arbete är Geschichte den deutschen Volkes seit dem Ausgange des Mittelalters (åtta band, 1876–1894, band 7 och 8 utgivna av Ludwig von Pastor; många upplagor), vilket sträcker sig till 1618. Särskilt intresse har den skildring av medeltidens sista sekel, som finns i verkets första del. I motsats till den äldre protestantiska hävdateckningen skildrar han det religiösa, vetenskapliga och konstnärliga livet i Tyskland vid 1500-talets början i mycket ljusa färger och låter denna lovande utveckling avbrytas och förstöras av reformationen. 

Trots att den är starkt tendentiös, ger nämnda arbete värdefulla korrektiv till den traditionella uppfattningen. Särskilt den i andra och tredje bandet förekommande ensidiga teckningen av reformatorerna gav upphov till en vidlyftig vetenskaplig fejd, i vilken Janssen själv deltog med stridsskrifterna An meine Kritiker. Nebst Ergänzungen und Erläuterungen zu den drei ersten Banden meiner Geschichte des deutschen Volkes (1882) och Ein zweites Wort an meine Kritiker (1883).

Övriga skrifter (i urval)
Frankreichs Rheingeluste und deutschfeindliche Politik in früheren Jahrhunderten (1861; ny upplaga 1883)
Schiller als Historiker (1863; ny upplaga 1879)
Frankfurts Reichskorrespondenz von 1376-1519 (två band, 1863–1873)
Zur Genesis der ersten Theilung Polens (1865)
Gustav Adolf in Deutschland (1865)
Karl der große (1867)
Zeit- und Lebensbilder (1875; fjärde upplagan 1889, två band)
Friedrich Leopold Graf zu Stolberg (1876–1877; tredje upplagan 1882)

Källor

Noter

Tryckta källor 

Tyska kyrkohistoriker
Alumner från Bonns universitet 
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från universitetet i Münster
Tyska professorer i historia
Tyska romersk-katolska präster
Historiker under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska präster under 1800-talet
Personer från Xanten
Födda 1829
Avlidna 1891
Män
Ugglan
Gåsinge landskommun

Gåsinge landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Gåsinge socken i Daga härad i Södermanland denna kommun.

1941 uppgick denna kommun i Gåsinge-Dillnäs landskommun som ägde bestånd fram till 1952 då dess område gick upp i Daga landskommun.

Politik

Mandatfördelning i Gåsinge landskommun 1938

Källor

Tidigare kommuner i Södermanlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Gnesta kommun
Dillnäs landskommun

Dillnäs landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Dillnäs socken i Daga härad i Södermanland denna kommun.

1941 uppgick denna kommun i Gåsinge-Dillnäs landskommun som ägde bestånd fram till 1952 då dess område gick upp i Gnesta landskommun.

Källor

Tidigare kommuner i Södermanlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Gnesta kommun
Karl Wittich

Karl Wittich, född 25 juni 1840 i Berlin, död i november 1916 i Dresden, var en tysk historiker.

Wittich blev 1870 docent och var 1874–1877 extra ordinarie professor i historia i Jena. Han ägnade sig uteslutande åt studier och forskning i olika länders arkiv och utgav ett par arbeten av intresse för svenska läsare, såsom Magdeburg, Gustav Adolf und Tilly (1874), ett omfångsrikt band, i vilket dock själva huvudfrågan om vem som förstörde Magdeburg lämnas olöst, en fråga, som han i skriften Dietrich von Falkenberg, Oberst und Hofmarschall Gustav Adolfs (1892) gick  närmare in på livet. Dessutom författade han Struensee (1879) och uppsatser i "Allgemeine Deutsche Biographie" (bland annat den omfångsrika artikeln Gustav II Adolf), "Preußische Jahrbücher" (artiklar om Albrecht von Wallenstein) och Heinrich von Sybels "Historische Zeitschrift".

Källor

Tyska professorer i historia
Personer verksamma vid Jena universitet
Historiker under 1800-talet
Historiker under 1900-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska forskare under 1900-talet
Födda 1840
Avlidna 1916
Män
Ugglan
George Carnegie

George Carnegie, född 18 november 1726, död 12 april 1799 på Charleton vid Montrose, Skottland, var en svensk köpman, född i Skottland. 

Georg Carnegie var son till Sir John Carnegie och Mary Burnett och tillhörde en skotsk adlig ätt med starka Stuartsympatier. Därför slöt han sig vid upproret 1745 till prins Karl Edvards parti. Efter slaget vid Culloden (1746), i vilket han deltog som kapten i prinsens livvakt, flydde han till högländerna, där han, förföljd såsom fågelfri, genomgick en mängd faror och äventyr. 

Slutligen lyckades han förklädd komma till London, varifrån han begav sig till Göteborg, dit han ankom 1746. Där upprättade han en handelsaffär, på vilken han under en tjugoårig verksamhet förtjänade en liten förmögenhet. Med denna återvände han 1766 till Skottland och bosatte sig på fädernesegendomen Pitarrow vid Montrose. Han gifte sig där med Susan Scott.

Detta skedde, sedan han överlämnat affären i Göteborg åt skotten Thomas Erskine, vilken i sin tur överlämnade den åt Carnegies son David Carnegie. Denne tog sin kamrat Jan Lamberg till bolagsman och kallade firman D Carnegie & Co..

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Anders Bothén, Sex göteborgare och deras hus. 1974
 
 

Födda 1726
Avlidna 1799
Män
Holmsunds landskommun

Holmsunds landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Centralort var Holmsund (från början Djupvik).

Administrativ historik
Den 9 februari 1894 inrättades Djupviks municipalsamhälle inom Umeå landskommun. Holmsunds landskommun bildades sedan den 1 januari 1918 genom en utbrytning av området kring municipalsamhället samt Holmsunds sågverk.

Den 1 januari 1932 (enligt beslut den 20 mars 1931) överfördes lägenheten Lövön 1:268 och holmen Stormskär omfattande 0,17 kvadratkilometer till Umeå stad. Området skulle bilda Umeå hamn.

Den 3 februari 1933 inrättades av Djupviks municipalsamhälle, samt ett annat område inom kommunen, det nya Holmsunds municipalsamhälle. Av den återstående delen av kommunen, som inte ingick i Holmsunds municipalsamhälle, bildades den 22 september 1939 Obbola municipalsamhälle.

Den 1 januari 1947 blev Holmsund köping och landskommunen som helhet ombildades därmed till Holmsunds köping, samtidigt som de båda municipalsamhällena upplöstes.

Kommunvapen
Holmsunds landskommun förde inte något vapen.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1942

Se även
Holmsunds socken
 Holmsunds församling

Källor

Indelningar i Umeå kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Stater och territorier bildade 1918
Stater och territorier upplösta 1946