kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Monroe County, Georgia

Monroe County är ett administrativt område i delstaten Georgia, USA, med 26 424 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Forsyth.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 1 030 km². 1 024 km² av den arean är land och 6 km² är vatten.

Angränsande countyn   
 Butts County - nord
 Jasper County - nordost
 Jones County - öst
 Bibb County - sydost
 Crawford County - syd
 Upson County - väst-sydväst
 Lamar County - väst

Referenser
Madison County, Georgia

Madison County är ett administrativt område i delstaten Georgia, USA, med 28 120 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Danielsville.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 740 km². 736 km² av den arean är land och 4 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Franklin County, Georgia - nord
 Hart County, Georgia - nordost
 Elbert County, Georgia - öst
 Oglethorpe County, Georgia - syd
 Clarke County, Georgia - sydväst
 Jackson County, Georgia - väster
 Banks County, Georgia - nordväst

Referenser
Edward Wadsworth

Edward Alexander Wadsworth, född 29 oktober 1889 i Cleckheaton i West Yorkshire, död 21 juni 1949 i London, var en brittisk konstnär. Han studerade på skolan 
Slade School of Fine Art, och blev där verksam inom vorticismen. 

Wadsworths tavla "Dazzle-ships in Drydock at Liverpool" inspirerade Peter Saville till omslaget på Orchestral Manoeuvres in the Darks album Dazzle Ships. Wadsworth övervakade själv målningsarbetet av så kallade "dazzle ships" under första världskriget.

Referenser 

Brittiska konstnärer
Födda 1889
Avlidna 1949
Män
Ska vi plocka körsbär i min trädgård

"Ska vi plocka körsbär i min trädgård" är en sång framförd av Ann-Christine Bärnsten vid den svenska Melodifestivalen 1975 med text av Börje Carlsson och musik av Little Gerhard (artistnamn för Karl-Gerhard Lundkvist). Sången som hamnade på nionde plats i melodifestivalen har blivit ett av de bidrag som fortfarande spelas regelbundet i radio många år efter tävlingen.

Singeln är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Textinnehåll

Sången fick särskild uppmärksamhet för att den inte enbart ansågs handla om att bokstavligen plocka körsbär i en trädgård, utan även bildligt om kärlek och sex. Detta framgick först senare för sångerskan Ann-Christine Bärnsten.

Att sången handlar om kärlek och älskog framgår redan av det klassiska bildspråk som används. Körsbären, trädgården och plockandet representerar den kvinnliga kroppen, kärleksnästet och själva kärleksakten.

Listframgångar och inspelningar
Melodin testades på Svensktoppen, där den låg i nio veckor under perioden 13 april-8 juni 1975, och som bäst låg femma.

The Honeypies spelade 2004 in en cover på låten. Black Jack Spelade in en cover på albumet Festival 2010. Låten tolkades även av det svenska dansbandet Drifters på albumet Stanna hos mig samma år.

Bärnsten framförde låten i pausen samband med svenska Melodifestivalen 2010.
2021 uppträdde hon med den i Mello. Den 18 Mars 2022 var det nysläpp för denna låt och B singeln Tänk Vad Livet Ändå Smakar Gott.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
Ska vi plocka körsbär i min trädgård på Svensk mediedatabas
Ska vi plocka körsbär i min trädgård på 45cat.com 

Melodifestivalbidrag 1975
Musiksinglar 1975
Svensktoppsmelodier 1975
Svenskspråkiga sånger
Sånger om växter
Hungerstrejk

Hungerstrejk är en form av icke-våldsamt motstånd där de deltagande fastar som en politisk protest, för att uppnå regeländringar, eller för att framkalla skuldkänslor. Vanligtvis intas vätska, men inte fast föda. Hungerstrejkande har ofta tvingats att avsluta sin strejk genom tvångsmatning.

Historia 
Hungerstrejken växte fram i Irland före Kristus, då det var känt vid namn Troscadh eller Cealachan. Hungerstrejken blev till en början tilldelad diverse normer och regler för hur den skulle användas. Det vanligaste sättet genomfördes oftast framför dörren till exempelvis en gärningsman, för att ge denne skuldkänslor. På den tiden ansågs det ge vanheder för den som lät en person dö, för ett fel som man själv gjort. Det var och är också hela syftet med att hungerstrejka, för att man vill driva in skuldkänslor hos de människor som man tycker har gjort fel. Exempel på hungerstrejkare finns legenden Sankt Patrik, Irlands skyddshelgon, som använde sig av hungerstrejk.

Medicinsk bakgrund 
De tre första dagarna av hungerstrejkande använder kroppen fortfarande glukos som energi. Därefter börjar kroppen bearbeta kroppsfettet. Efter ungefär 3 veckor av för lite föda, så går kroppen in i svältläge. Vid det här tillfället börjar kroppen att bryta ner muskler och andra kroppsorgan. Det finns exempel på hungerstrejkare som har överlevt mellan 52 och 73 dagar.

Hungerstrejk på Sergels torg 
Under en vecka i augusti 2007 var det en hungerstrejk på Sergels torg. Protesten handlade om att mellan 400 och 600 afghaner som både bodde och hade fasta jobb i Sverige sedan 4 år tillbaka, var tvungna att åka tillbaka till Afghanistan. Vissa av hungerstrejkarna var medlemmar från Afghanska föreningen i Sverige. Efter tre dagar fick nio personer föras till sjukhus på grund av brist på mat och vatten.

Referenser 
 http://www.dn.se/nyheter/sverige/hungerstrejk-pa-sergels-torg

Aktivism
Näringslära
Protesttaktiker
Tjeckoslovakisk krona

Tjeckoslovakisk krona (Kčs - koruna československá) var den valuta som användes i Tjeckoslovakien fram till landets delning i Tjeckien och Slovakien 1993. Valutakoden var CSK. 1 koruna var = 100 haleru.

Valutan infördes i april 1919 kort efter landets självständighet och gällde fram till nationens delning 1 januari 1993. Valutan ersattes av den tjeckiska respektive slovakiska kronan.

Användning
Valutan gavs ut av den tjeckoslovakiska centralbanken, Státní Banka Československ (SBC) som grundades 1918 och i samband med delningen av staten 1993 ombildades till den tjeckiska centralbanken Česká národní banka (ČNB), hela tiden med huvudkontoret i Prag.

Valörer
mynt: fanns i 1, 2, 5 och 10 Koruna
underenhet: fanns i 5, 10, 20 och 50 haleru
sedlar: 10, 20, 50, 100, 500 och 1000 CSK

Externa länkar
 Centralbanken CNB
 Tjeckoslovakiska sedlar (katalog, galleri och andra detaljer)
 CSK sedlar

Tjeckoslovakiens ekonomi
Ej längre existerande valutor
Bildanden 1919
Upplösningar 1993
Holmenkollenmedaljen

Holmenkollenmedaljen (norska: Holmenkollmedaljen) är en norsk medalj som har delats ut sedan 1895 till skidåkare som särskilt utmärkt sig. Medaljen delas ut av Skiforeningen och anses vara ett av de finaste priser en skidåkare kan få. Från starten 1895 delades medaljen ut efter prestationer i "Holmenkollrennene", men senare har också medaljen utdelats till personer som har gjort en särskilt insats till skidsportens främjande. Från 2011 kan medaljen även utdelas till skidskyttar.

Lista över mottagare

Statistik och trivia 
 162 medaljer har utdelats (per februari 2012)
 Könsfördelning: 137 män, 25 kvinnor.
 Fördelning på skidgrenar: 62 längdskidåkare, 55 nordisk kombinationsåkare (varav några även var specialister inom längdåkning (5 st) eller backhoppning (2 st)), 28 backhoppare (inkl. kung Olav V), 6 alpinister, 5 skidskyttar, 4 kungliga och ytterligare tre utan direkt idrottsutövning; författaren Jakob Vaage och anläggningscheferna Johan R. Henriksen och Einar Bergsland.
 Nationer: 108 norrmän, 15 finnar, 11 tyskar (Öst- och Västtyskland, samt enade Tyskland), 10 svenskar, 8 ryssar (med Sovjet), 3 österrikare, 2 japaner, 2 italienare, 2 schweizare, 1 kazakstanier, 1 polacker, och 1 estländare.
 Holmenkollensegrar: 230.
 Olympiska medaljer (guld): 323 (136).
 VM-medaljer (guld): 451 (216).
 Första icke-norska person som tilldelats medaljen: Sven Selånger, Sverige (1939)
 Första kvinna som tilldelats medaljen: Borghild Niskin, Norge (1956)
 Första alpinist som tilldelats medaljen: Stein Eriksen, Norge (1952)
 Första skidskyttar som tilldelats medaljen: Ole Einar Bjørndalen, Norge, Michael Greis och Andrea Henkel, Tyskland (2011).
 Kusiner som vunnit: Lauritz Bergendahl (1910) och Lars Bergendahl (1939) samt Harald (1924) och Olav Økern (1950).
 Bröder: Mikkjel och Torjus Hemmestveit (1928) och Birger, Mikkjel och Sigmund Ruud (1937, 1947 och 1948).
 Far-dotter-vinnare: Odd Martinsen (1969) och Bente Skari (2001).
 Far-son-sonson-vinnare: Haakon VII (1955), Olav V (1968) och Harald V (2007)
 Äkta makar: Alevtina Koltjina (1963) och Pavel Koltjin (1963), Toini Gustafsson (1967) och Assar Rönnlund (1968), Marja-Liisa (1989) och Harri Kirvesniemi (1998) och Kung Harald V (2007) och Drottning Sonja (2007).
 Vinnare med dopinganknytning: Ljubov Jegorova (1994), Larisa Lazutina (1998)  Harri Kirvesniemi (1998) och Therese Johaug (2013)
 Aldrig vunnit på Holmenkollen: Bengt Eriksson och Bjørn Dæhlie.

Källor

Noter

Externa länkar
 Skiforeningens (Foreningen til Ski-idrettens Fremmes) prisvinnareliste i PDF-format.
 Norska kungaparet tilldelas Holmenkollenmedaljen 2007
  Norges skidförbund: Holmenkollmedaljen til Sagen, Rönning og Bardal (2015) 
 Skiforeningen: HOLMENKOLLMEDALJEN TIL JULIJA TCHEPALOVA (2004)

Holmenkollenmedaljen
Priser och utmärkelser instiftade 1895
Neofelis diardi

Neofelis diardi (saknar svenskt trivialnamn) är en trädleopard i familjen kattdjur, som lever på Sumatra, Borneo och Java och är ett av öarnas största rovdjur. Man uppskattar att det finns mellan 5000 och 11000 individer på Borneo och ytterligare 3000 till 7000 på Sumatra...

Taxonomi 

Arten beskrevs första gången 1823 av Georges Cuvier under det vetenskapliga namnet Felis diardi, döpt efter Cuviers student Pierre-Medrad Diard. Detta vetenskapliga namn brukades sedan under en längre tid för alla trädleoparder. Cuiver var dock inte den förste som beskrev trädleoparderna. Redan 1821 hade Edward Griffith myntat namnet Felis nebulosa för trädleopard varför det artepitetet fick företräde. År 1867 placerade John Edward Gray trädleoparderna i det egna släktet Neofelis.

Länge behandlades Neofelis diardi som underart till trädleopard (Neofelis nebulosa), men på grund av genetiska skillnader fick den egen artstatus år 2006. Detta lades fram i en rapport av världsnaturfonden den 15 mars 2007.

Utseende 
Denna trädleopard har ungefär samma utseende som den andra arten i samma släkte. Den når en kroppslängd (huvud och bål) av 61 till 106 cm, en svanslängd av 55 till 91 cm och en vikt mellan 16 och 23 kg. Pälsens grundfärg är grå till gulgrå och allmänt mörkare än hos Neofelis nebulosa. På bålens ovansida förekommer molnformiga fläckar med en bredare svart kant. Insidan av fläckarna är mörkare grå än pälsens grundfärg. Längre ner på bålen och på extremiteterna blir fläckarna mindre, så att den gråa insidan försvinner. Dessutom har Neofelis diardi två tjocka svarta strimmor på halsens ovansida. Även på svansen förekommer svarta ringar.

Båda arter av trädleoparder har de största hörntänder av alla nu levande kattdjur i jämförelse till individernas storlek. Hos Neofelis diardi är de dessutom en liten bit längre än hos Neofelis nebulosa.

Ekologi 
Arten förekommer i olika slags skogar på öarna i låglandet och i låga bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Den hittas bland annat i regnskogar med dipterokarpväxter samt i träskmarker där torv bildas på marken. Kattdjuret syns ibland när det korsar områden där skogen avverkades eller det vandrar genom oljepalmodlingar. Arten stannar däremot inte i dessa regioner.

Neofelis diardi har utmärkt förmåga att klättra i träd. Däremot jagar den lika ofta på marken som i växtligheten. Till artens byten räknas bland annat näsapan, bladapan Presbytis hosei, ungar av olika hjortdjur, skäggsvin, äkta palmmårdar, fiskar och jordpiggsvin. Denna trädleopard är främst nattaktiv men ibland jagar den på dagen.

Individerna lever allmänt ensamma med undantag av parningstiden och av tiden när honor har ungar.

Referenser

Noter

Källor 
 Guggisberg, C. A. W. 1975. Wild Cats of the World. David & Charles, Newton Abbot.

Trädleoparder
Felidae
Däggdjur i orientaliska regionen
Frånlandsvind

Frånlandsvind är en vind som blåser från land ut mot havet. I början av 1900-talet kallades den även överlandsvind.

Ett exempel på frånlandsvind är landbris. Vid höglänta kustavsnitt kan dessa frånlandsvindar (fallvindar, katabatiska vindar, williwaw) på grund av stor fallhöjd nå så stor hastighet att de blir besvärliga för fartyg och båtar, som ligger nära kusten.

Motsatsen är pålandsvind.

Referenser 

Meteorologi
Stridsmoral

Med stridsmoral menas vilja att kämpa för sitt land, eller något dylikt i en strid. En nations stridsduglighet har ofta att göra med huruvida befolkningen har en vilja att strida, eller ej. 

Psykologisk krigföring har en hel del med stridsmoral att göra, och propaganda kan leda till ökad stridsmoral. 

Sedan boken Om kriget skrevs av Carl von Clausewitz har stridsmoralen setts som en viktig princip i krig.

Se även
Krig
Taktik
Psykologisk krigföring

Militära termer och begrepp
Moral
Motivation
Uppförandekod
Victor Pestoff

Victor Alexis Pestoff, född den 24 januari 1941 i USA, är en amerikanskfödd svensk statsvetare.

Pestoff genomgick sin grundutbildning i Long Beach, Kalifornien och tog sin kandidatexamen 1963. Han kom därefter till Europa och studerade bl.a. i Stockholm, Paris och Oslo innan han lade fram sin doktorsavhandling, Voluntary associations and Nordic party systems: a study of overlapping memberships and cross-pressures in Finland, Norway and Sweden, vid Stockholms universitet 1977. Åren därefter undervisade och forskade han vid Stockholms universitetet, Södertörns högskola, Mittuniversitetet och Ersta Sköndal Bräcke högskola. Han har haft långtgående samarbete med universiteten i Helsingfors, Roskilde, Kanazawa och Osaka.

Bibliografi (urval)
Voluntary associations and Nordic party systems: a study of overlapping memberships and cross-pressures in Finland, Norway and Sweden (1977)
Konsumentinflytande och konsumentorganisering. Den svenska modellen (1984)
Näringslivsorganisationerna och politiken i Sverige (1989)
Organizations in negotiated economies: Sweden and the Nordic countries (1989)
Between markets and politics: co-operatives in Sweden (1991)
Reforming Social Services in Central and Eastern Europe - an Eleven Nation Overview (ed.) (1995)
Beyond the market and state: social enterprises and civil democracy in a welfare society (1998)
Co-Production. The Third Sector and the Delivery of Public Services (ed.) (2008)
 A Democratic Architecture for the Welfare State (2009)
 New Public Governance, the Third Sector and Co-Production (ed.) (2012)
Social Enterprise and the Third Sector. Changing European Landscapes in a Comparative Perspective (ed.) (2014)
Co-production and Public Service Management. Citizenship, Governance and Public Service Management (2018).
Co-production and Japanese Healthcare. Work Environment, Governance, Service Quality & Social Values (2021).

Källor 

Svenska professorer i statsvetenskap
Personer verksamma vid Mittuniversitetet
Män
Födda 1941
Levande personer
Karl Rapp

Karl Friedrich Rapp född 24 september 1882 i Ehingen (Donau) död 26 maj 1962 i Locarno, var grundaren av Rapp-Motorenwerke GmbH som efter många namnbyten och sammanslagningar kom att bli Bayerische Motoren-Werke.

Rapp grundade 29 april 1913 företaget Rapp-Motorenwerke GmbH. Runt 1915-1916 blev han på grund av sjukdom tvungen att lämna ledningen för företaget. Han kom senare att bli en betydande amatörforskare och byggde ett privat observatorium i Locarno.

Födda 1882
Avlidna 1962
Personer inom Tysklands näringsliv
Personer med anknytning till BMW
Män
Here I Am (album av Marion Raven)

Here I Am är den norska sångerskan Marion Ravens debutalbum som solartist, släppt under hösten 2005. Hon hade tidigare varit den ena halvan av gruppen M2M, som bestod av henne själv och hennes barndomsvän Marit Larsen.

Låtlista
"End of Me" (Marion Raven, Max Martin, Rami) - 4:29 
"Here I Am" (Marion Raven, Max Martin, Rami) - 3:50 
"Break You" (Max Martin, Dr. Luke) - 3:10 
"Crawl" (Marion Raven, Danielle Brisebois, Jimmy Harry) - 3:47 
"Little by Little" (Marion Raven, Max Martin, Rami, Peter Svensson) - 3:59 
"Get Me out of Here" (Marion Raven, Greg Kurstin, Richie Andruska, John Deley, Jamie Siegel) - 3:29 
"13 Days" (Marion Raven, Chantal Kreviazuk, Raine Maida) - 3:06 
"For You I'll Die" (Marion Raven) - 4:49 
"Let Me Introduce Myself" (Marion Raven) - 3:41 
"Heads Will Roll" (Marion Raven, Nikki Sixx, James Michael) - 3:16 
"At the End of the Day" (Marion Raven, Art Alexakis) - 3:59 
"Six Feet Under" (Marion Raven, Max Martin, Rami) - 3:26 
"Gotta Be Kidding" (Marion Raven, Max Martin, Rami, Camela Leivert) - 3:47 
"In Spite of Me" (Marion Raven, Max Martin, Rami, Alexandra Talomaa) - 4:16

Musikalbum 2005
Norska debutalbum
Album producerade av Max Martin
Bongo (antilop)

Bongo (Tragelaphus eurycerus) är en antilopart som tillhör familjen oxdjur och man hittar den i skogarna i Öst-, Central- och Västafrika.

Utseende 

Bongon är en kraftigt byggd antilop. Den har en varierande päls som är kastanjeröd. Ju äldre bongon blir desto mer mörknar pälsen till att nästan bli brunsvart. Den har vita lodräta streck på sidorna, ett V-formigt vitt märke i ansiktet och ett vitt band över strupen. Bongon har också vita och svarta markeringar på benen och en svart och vit man som börjar bakom hornen och löper längs hela ryggen till svansroten. Båda könen har långa vridna horn som kan vara mellan 60 och 100 centimeter. Det är stor skillnad i vikt mellan könen, honan är mycket mindre än en hane som kan väga mellan 240 och 400 kilogram. Honan väger oftast mellan 210 och 250 kilogram.

Levnadssätt

Socialt beteende 

Bongon är den största antilopen som uteslutande lever i skogar. Den trivs bäst i regnskogar, men förekommer också i låglandsskogar och bambuskogar. Bongon är ett skyggt djur som är som mest aktiv under skymning, gryning och på natten. Under dagen söker den skydd och vilar i de tätaste delarna av skogen. I bongons diet ingår bland annat löv, skott, frukt, bark, rötter, gräs och örter. Den är skicklig på att gräva upp rötterna den vill åt med hjälp av de kraftiga hornen. De lever parvis eller i små grupper av honor med ungar. De äldsta hanarna är ensamlevande och kommer bara i kontakt med andra när det är parningssäsong. Bongon är ett stationärt djur som håller ett revir som har ett system av stigar, viloplatser och gyttjebad. Den tycker om att bada i gyttja för att sedan stryka av den mot något träd. Bongon uppehåller sig gärna i närheten av vatten.

Fortplantning 

Man vet inte om bongon har någon speciell parningssäsong eller om det är individuellt ifrån djur till djur. En bongohona kan vara dräktig i ungefär 9 och en halv månad och hon föder bara en kalv per gång. Kalven väger ungefär 20 kilo när den föds. Mamman brukar gömma sin kalv de första veckorna efter födseln. Ungen diar sin mor ungefär 6 månader. En bongokalv blir könsmogen när den är runt 20 månader gammal. Livslängden på en bongo beräknas vara mellan 15 och 20 år.

Predatorer 
Det enda stora skogslevande rovdjur som kan ta en fullvuxen bongo är leoparden. Unga kalvar kan tas av både afrikansk guldkatt och pytonorm. Om en fara hotar bongon står den helt stilla för att inte bli sedd. Men blir den upptäckt flyr den genom den täta vegetationen. De lyfter upp huvudet så att hornen ligger parallellt mot ryggen. Det gör den för att inte hornen ska fastna. Om en bongo saknar flyktmöjligheter och den blir trängd har det hänt att den har gått till anfall.

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Oxdjur
Däggdjur i etiopiska regionen
Fortkörning

Fortkörning är beteckningen på förseelsen att överskrida den lagstadgade hastighetsbegränsningen med fordon. 

Fortkörning är ett typiskt exempel på ett spanings- och ingripandebrott. Det vill säga ett brott som upptäcks som resultat av polisens, åklagarens, tullens eller andras arbetsinsatser, inte via anmälan från utomstående. Undantaget kan vara street racing, som kan anmälas av vittnen.

Straffsatser i Sverige
Straffen för fortkörning ändras ibland, från den 1 oktober 2006 gäller följande skalor.

Hastighetsöverträdelser

På väg med hastighetsbegränsning till och med 50 km/tim. (10, 20, 30, 40 och 50-sträckor)
Överträdelse med 1–10 km/tim  2 000 kr
Överträdelse med 11–15 km/tim  2 400 kr
Överträdelse med 16–20 km/tim  2 800 kr
Överträdelse med 21–25 km/tim  3 200 kr
Överträdelse med 26–30 km/tim  3 600 kr
Överträdelse med 31–35 km/tim  4 000 kr
Överträdelse med mer än 36 km/tim  4 000 kr

Hastighetsöverträdelser

På väg med högre hastighetsbegränsningar (60, 70, 80, 90, 100, 110 och 120-sträckor)
Överträdelse med 1–10 km/tim  1 500 kr
Överträdelse med 11–15 km/tim  2 000 kr
Överträdelse med 16–20 km/tim  2 400 kr
Överträdelse med 21–25 km/tim  2 800 kr
Överträdelse med 26–30 km/tim  3 200 kr
Överträdelse med 31–35 km/tim  3 600 kr
Överträdelse med 36–40 km/tim  4 000 kr
Överträdelse med 41–50 km/tim  4 000 kr

Vid överträdelse med mer än 50 km/tim rapporteras överträdelsen till åklagaren, vilket i normalfallet leder till rättegång där dagsböter döms ut. 

Vid enstaka fortkörning över vissa gränser till exempel med 30 km/h över tillåten hastighet kan körkortet tillfälligt dras in. Vid upprepade fastställda fortkörningar på lägre hastigheter kan också körkortet dras in. Körkortsindragning är formellt inget straff, utan räknas som indragning av ett slags tillstånd man missbrukat. Det innebär att körkortet kan dras in av polis på platsen utan rättegång under förutsättning att brottet erkänns. Trots att det inte räknas som straff anses det mer kännbart än bötesstraffet. Yrkesförare kan förlora sitt arbete (om de har vikariat) eller tvingas till tjänstledighet under perioden.

Fortkörning anses öka risken för olyckor och kan förvärra skador vid olyckor som ändå händer.

Källor

Trafikbrott
Titel

En titel är ett ord som vanligen indikerar en persons yrke, sociala position eller status. De kan användas vid tilltal, men den vanligaste användningen är som en status- eller befattningsmässig beskrivning.

Titlar har använts i de flesta samhällen och kan vara antingen ärvda eller förvärvade. För många titlar har det funnits explicita regler om vem och hur de får användas. Förr var det vanligt att makan till den betitlade maken i sociala sammanhang utrustades med en feminiserad form, exempelvis kunde makan till en konsul kallas konsulinnan. Motsatsen, att maken får en egen form av makans titel, är om inte okänt så åtminstone mycket ovanligt. I de fall en titel är förvärvad hör den ofta ihop med ett yrke, ett uppdrag eller en utbildning.

Användning i Sverige
Titlar och artighetsfraser är något som ändras med tid och mode, och det har i Sverige i olika tider funnits en mängd titlar och fraser.

Äldre tid
Under 1800-talet var titelsystemet i Sverige relativt hierarkiskt och styrt, och indelade i en mängd undergrupper. Följande är från dess tidigare hälft.

Restaurangpersonal, butikspersonal och liknade undvek titlar genom att säga "vad får det vara?" och andra fraser, även om de också kunde använda "herrn" och "frun" om de inte visste titeln, vilket finare stamgäster förväntade att de visste.

Senare tid
En man som inte har någon särskild titel av annat slag tituleras på svenska herr/herrn, en kvinna tituleras fru/frun eller fröken, det senare om man vet eller kan anta att hon är ogift.

Numera används sällan titlar vid tilltal utom i mycket officiella sammanhang eller i vissa situationer, till exempel i militära sammanhang.

Bortläggande av titlar i Sverige  	
Före du-reformen som infördes i Sverige i slutet av 1960-talet och början på 1970-talet var det viktigt hur man titulerade varandra. Före denna reform var det vanligt att männen sinsemellan slopade titlarna genom att bli "du och bror" med varandra för att kunna umgås mer lättsamt. Titelbortläggningen kunde ske med en ceremoni som kallades brorskål eller duskål.

Referenser

 

cs:Akademický titul
Niobrarasaurus coleii

Niobrarasaurus ("Niobrara-ödla") är ett släkte av nodosaurider som hittades i Niobrara, Kansas, det som torde ha varit den västra kusten av ett gigantiskt inlandshav, Niobrara-havet. Denna dinosaurie kom från Krita och var nära släkt med nodosaurider som Polacanthus och Nodosaurus.

Nodosaurider

Niobrarasaurus