kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Take Me Home: The John Denver Story

Take Me Home: The John Denver Story är en amerikansk TV-film från 2000, regisserad av Jerry London. Filmen är baserad på en sann historia och handlar om countrystjärnan John Denver, vars självbiografiska bok ligger till grund för filmen.

Handling 
John Denver drömmer om att bli en berömd musiker en dag, trots att hans pappa vill att han ska bli pilot precis som han själv. Men John tänker inte ge upp sin dröm, och han hankar sig fram som sångare i olika band - dock utan större framgång. 

En dag bestämmer sig Denver att sluta sjunga i band för att ensam framföra sin egen musik, och då börjar framgångarna strömma in och snart är han en levande legend. Men populariteten har sitt pris.

Om filmen 
Trots att filmen är baserad på en bok som John Denver själv skrivit om sitt liv, så innehåller filmen många faktafel. I en scen som utspelar sig år 1972 så står Denver på scen och framför låten Country Roads tillsammans med sitt kompband. I filmen spelar basisten på en elektrisk bas, men i verkligheten började Denver använda elektrisk bas först under början av 1980-talet. Under 70-talet använde han en akustisk bas.

Soundtrack 
I filmen får man höra många av John Denvers största hits, exempelvis Thank God I’m A Country Boy, Country Roads, Annie’s Song och Rocky Mountain High. Det är originalinspelningar med John Denver.

Rollista (i urval) 
 Chad Lowe – John Denver
 Kristin Davis – Annie Denver
 Brian Markinson – Hal Thau
 Susan Hogan – Irma
 Reg Tupper – MC

Se även 
 John Denver
 Countrymusik
 Biografisk film

Externa länkar 

Amerikanska TV-filmer
TV-filmer 2000
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska musikalfilmer
Bjursås landskommun

Bjursås landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Bjursås socken i Dalarna. Kommunen påverkades inte av kommunreformen 1 januari 1952.

År 1971 uppgick kommunen i Falu kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Bjursås församling.

Kommunvapen
Blasonering: I rött fält en upprest bäver med blå beväring, därest dylik skall komma till användning, hållande en hammare i högra framfoten, allt i guld, och däröver en ginstam av guld belagd med en röd vävskyttel.

Vapnet fastställdes för kommunen år 1947.

Geografi
Bjursås landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 167,33 km², varav 152,91 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 60,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Aspeboda landskommun

Aspeboda landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Aspeboda socken i Dalarna.

Vid kommunreformen 1952 inkorporerades kommunen i Stora Kopparbergs landskommun.

Området ingår sedan 1971 i Falu kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Stora Kopparberg

Stora Kopparberg kan syfta på:

 Stora Kopparbergs socken – en socken i Dalarna (Kopparbergs socken –1938)
 Stora Kopparbergs landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Kopparbergs län (1863–1966 1863-1919 Falu landskommun, 1919-1938 Kopparbergs landskommun)
 Stora Kopparbergs församling –  församling i Falu-Nedansiljans kontrakt i Västerås stift (Kopparbergs församling –1938)
 Stora Kopparbergs kyrka – församlingskyrka för Stora Kopparbergs församling
 Stora Kopparbergs distrikt – distrikt i Falu kommun och Dalarnas län
 Stora Kopparbergs län – tidigare namn på Dalarnas län
 Stora Kopparbergs Bergslags AB – gruv- och skogsindustriföretag, känt sedan 1288, sedan 1998 del av Stora Enso

Se även
 Stora Kopparberget
 Stiftelsen Stora Kopparberget
 Falu
Herbert Butterfield

Sir Herbert Butterfield, född den 7 oktober 1900 i Oxenhope, West Yorkshire, död den 20 juli 1979 i Sawston, South Cambridgeshire, var en brittisk historiker och historiefilosof. Han var Regius Professor i modern historia 1963—1968 vid universitetet i Cambridge och upphöjdes sistnämnda år till knight bachelor.

Butterfield myntade begreppet Whig Interpretation of History för ett tänkesätt, enligt vilket civilisationens historia sammanfaller med den brittiska nationella historien. Han myntade uttrycket scientific revolution för vetenskapens föränderlighet, kvalitets- och strukturförändringen inom vetenskapen genom uppkomsten av nya medier, exempelvis från muntlig till skriftlig vetenskapskultur. Som aktiv protestant, var Butterfield sysselsatt med religiösa frågeställningar, men han trodde inte att historikerna kunde avslöja Guds hand i historien.

Bibliografi (i urval) 
The Historical Novel, 1924.
The Peace Treaties of Napoleon, 1806-1808, 1929.
The Whig Interpretation of History, 1931.
Napoleon, 1939.
The Statecraft of Machiavelli, 1940.
The Englishman and His History, 1944.
Lord Acton, 1948.
Christianity and History, 1949.
George III, Lord North and the People, 1779-80, 1949.
The Origins of Modern Science, 1300-1800, 1949.
History and Human Relations, 1951.
Reconstruction of an Historical Episode: The History of the Enquiry into the Origins of the Seven Years' War, 1951.
Liberty in the Modern World, 1951.
Christianity, Diplomacy and War, 1952.
Man on His Past: The Study of the History of Historical Scholarship, 1955.Moral Judgments in History, 1959.George III and the Historians, 1957, reviderad utgåva, 1959.Diplomatic Investigations: Essays in the Theory of International Politics (utgiven i samarbete med Martin Wight), 1966.The Origins of History'', utgiven av A. Watson, London, 1981.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 The Whig Interpretation of History (engelska)

Brittiska historiker
Historiefilosofer
Brittiska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Cambridge
Födda 1900
Avlidna 1979
Män
Kristine församling

Kristine församling kan syfta på:

 Falu Kristine församling – en församling i Västerås stift
 Göteborgs Kristine församling – en tidigare församling i Göteborgs stift 1883–1974
 Jönköpings Kristina församling – en tidigare församling i Växjö stift –2006

Se även
 Kristina distrikt
Falu stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Falu stad. För orten se Falun, för dagens kommun, se Falu kommun.

Falu stad var en stad och kommun i Kopparbergs län.

Administrativ historik
Den 30 oktober 1641 fick Falun stadsprivilegier av drottning Kristinas förmyndarregering, vilka bekräftades av drottningen när hon blivit myndig den 27 februari 1646.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes.

1 januari 1954 överfördes till staden från Stora Kopparbergs landskommun ett område med 722 invånare och omfattande en areal av 5,20 kvadratkilometer, varav 4,70 land.

Staden inkorporerade 1967 Stora Kopparbergs landskommun och Vika landskommun. 1 januari 1971 ombildades staden till Falu kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Falu Kristine, med samma omfattning som Falu Kristine församling hade 1999/2000, och vari detta område ingår.

Judiciell tillhörighet

Staden hade egen jurisdiktion till 1964 då staden uppgick i Falu domsagas norra tingslag.  Staden styrdes fram till 1863 av borgmästare och ett råd, vilka kallades magistrater, vilka också utgjorde rådhusrätten, som samman med den sporadiskt existerande kämnärsrätten var stadens underrätt. På grund av stadens mångfaldiga verksamheter fanns flera specialdomstolar, däribland gruvrätt (till 1854), hallrätt och tullrätt. Stadsfiskalen var allmän åklagare.

Kyrklig tillhörighet
Staden tillhörde (Falu) Kristine församling bildades 1665.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2347 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapen
Blasonering: I fält av guld en uppskjutande från kant till kant gående krenelerad mur och däröver tre bjälkvis ordnade kopparsymboler, allt i rött.

Det äldsta sigillet för staden Falun är från 1642 och innehåller bland annat ett koppartecken. På 1900-talet skapades vapnet och det fastställdes av Kungl. Maj:t 1932. Efter kommunbildningen 1971 förenklades vapenbilden något och registrerades hos PRV år 1988.

Geografi
Falu stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 12,20 km², varav 11,30 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Falu stad fanns del av tätorten Falun, som hade 18 818 invånare i staden den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 100,0 procent.

Borgmästare i Falu stad 
Se även Lista över borgmästare i Falun

Politik

Mandatfördelning i valen 1919-1966

Referenser

Städer i Sverige
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1998

Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1998, JVM i ishockey 1998, var den 22:e upplagan av Juniorvärldsmästerskapet i ishockey som arrangerades av IIHF.

Mästerskapet avgjordes i fyra divisioner som A-, B- C- och D-JVM. Dessa divisioner spelades som fyra turneringar:

A-JVM spelades i Helsingfors och Tavastehus, Finland, under perioden 25 december 1997 – 3 januari 1998.B-JVM i Tychy och Sosnowiec, Polen, under perioden 28 december 1997 – 4 januari 1998.C-JVM i Tallinn och Kohtla-Järve, Estland, under perioden 28 december 1997 – 1 januari 1998D-JVM i Kaunas och Elektrėnai, Litauen, under perioden 30 december 1997 – 3 januari 1998

Finland vann sitt andra Guld. Ryssland tilldelades silvermedaljerna och Schweiz vann överraskande bronsmedaljer.

 Slutresultat 

 AJVM 
Deltagande lag var Finland, Kanada, Kazakstan, Ryssland, Schweiz, Slovakien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, och USA,. Lagen delades upp i två grupper, A och B, där lagen spelade en enkelomgång mot de andra lagen i gruppen. Placering 1–4 var kvalificerade för slutspel där vinnaren från Grupp A spelade mot fyran i Grupp B, tvåan från grupp A spelade mot trean från grupp B och vice versa. Därefter följde semifinal och final. Femmorna från respektive grupp möttes i en två matchers serie för att avgöra vilket lag som flyttades ner till BJVM inför nästa år

 Grupp A 

 Grupp B 

 Slutspel 

 Nedflyttnings omgång 

Tyskland relegerades till BJVM inför 1999.

 Slutställning 

 Skytteliga 

 Turneringsutmärkelser All-star team Målvakt:  David Aebischer
 Backar:  Pierre Hedin,  Andrei Markov
 Forwards:  Maxim Balmochnykh,  Olli Jokinen,  Eero SomervuoriIIHF val av bästa spelare'''

 Målvakt: David Aebischer
 Back: Pavel Skrbek
 Forward: Olli Jokinen

Referenser 

1997 i Estland
1997 i Finland
1997 i Litauen
1997 i Polen
1998 i Estland
1998 i Finland
1998 i Litauen
1998 i Polen
Internationella ishockeytävlingar i Estland
Internationella ishockeytävlingar i Finland
Internationella ishockeytävlingar i Litauen
Internationella ishockeytävlingar i Polen
Ishockeysäsongen 1997/1998
Internationella sportevenemang i Helsingfors
Sportevenemang i Kaunas
Sportevenemang i Tallinn
1998
Sport i Tavastehus
Sport i Kohtla-Järve
Helsingfors under 1900-talet
Tallinn under 1900-talet
Stora Kopparbergs landskommun

Stora Kopparbergs landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Stora Kopparbergs socken i Dalarna. Kommunen hade fram till 1919 namnet Kopparbergs landskommun för att därefter benämnas Falu landskommun innan den enligt beslut den 31 mars 1938 från och med den 1 januari 1939 fick namnet Stora Kopparbergs landskommun.

Vid kommunreformen 1952 inkorporerades Aspeboda landskommun. Dessutom överfördes den 1 januari 1952 (enligt beslut den 24 mars 1950) från Torsångs landskommun (som samtidigt avskaffades och överfördes till Stora Tuna landskommun) vissa områden, bland annat fastigheterna Norsbo nr 1-13, Hinsnoret nr 1, 3 och 4 samt Liljesund. Områdena hade 78 invånare och omfattade en areal av 9,80 kvadratkilometer, varav 4,80 land.

1 januari 1954 överfördes från Stora Kopparbergs landskommun till Falu stad ett område med 722 invånare och omfattande en areal av 5,20 kvadratkilometer, varav 4,70 land.

År 1967 uppgick kommunen i Falu stad och ingår sedan 1971 i Falu kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Stora Kopparbergs församling. Den 1 januari 1952 tillkom Aspeboda församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver kring ett rött kol tre i triangel ställda kolstavar, från vilka röda flammor uppstiga, åtföljda på vardera sidan av en röd pust.

Vapnet fastställdes den 19 juli 1941. Enligt den Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas är uttrycket ”ett rött kol” i blasoneringen felaktigt och skall vara ”en röd smälta”.

Geografi
Stora Kopparbergs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 379,30 km², varav 323,70 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 74,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Envikens landskommun

Envikens landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Envikens socken i Dalarna.

År 1971 uppgick kommunen i Falu kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Envikens församling.

Kommunvapen
Blasonering: I grönt fält en medelst vågskuror bildad, störtad sparre, och över denna en krona, allt av guld.

Vapnet antogs 1948.

Geografi
Envikens landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 369,60 km², varav 341,70 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Envikens kommun fanns tätorten Rönndalen, som hade 435 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 20,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Smetana (olika betydelser)

Smetana är ett tjeckiskt efternamn, som burits av bland andra:

 Augustin Smetana, tjeckisk historiefilosof
 Bedřich Smetana, tjeckisk kompositör

Tjeckiska efternamn
Superdeterminism

Superdeterminism är den strängaste formen av determinism, som är teorin om att allting som sker är orsaksbestämt. Begreppet myntades av John Bell. Enligt Bell visade kvantmekaniken att allting som sker, inklusive mänskliga handlingar, är förutbestämt. Det är denna kvantmekaniska form av determinism Bell kallade superdeterminism. Den gör enkelt uttryckt gällande att allt som sker är orsakat av saker som har skett tidigare. Den franska fysikern Alain Aspect har försökt bevisa teorin, men resultaten är inte allmänt accepterade.

Se även
Fri vilja
Kompatibilism och inkompatibilism

Kvantfysik
Sundborns landskommun

Sundborns landskommun var 1863-1970 en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Sundborns socken i Dalarna.

År 1971 uppgick kommunen i Falu kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Sundborns församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av guld en av vågskuror bildad, sänkt bjälke och däröver en liljekrona, allt blått.

Vapnet antogs 1949.

Geografi
Sundborns landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 222,00 km², varav 193,30 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Sundborns kommun fanns tätorten Sundborn, som hade 216 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 11,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Svärdsjö socken

Svärdsjö socken ligger i Dalarna, ingår sedan 1971 i Falu kommun och motsvarar från 2016 Svärdsjö distrikt.

Socknens areal är 932,20 kvadratkilometer, varav 853,21 land. År 2020 fanns här 4 288 invånare. I socknen ligger tätorterna Linghed, Bengtsheden, Toftbyn och Svärdsjö (Borgärdet). Sockenkyrkan Svärdsjö kyrka ligger omkring en kilometer norr om tätorten Svärdsjö.

Administrativ historik
Svärdsjö socken har medeltida ursprung. Ur socknen utbröts 1620 Sundborns socken och 1671 Envikens socken. På 1700-talet bildades Svartnäs församling som kapellag/bruksförsamling i Svärdsjö församling som 1919 blev kapellförsamling. Den 25 januari 1924 blev Svartnäs annexförsamling samt egen jordebokssocknen. Någon utbrytning till egen landskommun skedde dock aldrig, så sockenbildningen fullföljdes inte.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Svärdsjö församling och för de borgerliga frågorna till Svärdsjö landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Falu kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Svärdsjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Dalaregementet, Rättviks kompani.

Geografi

Svärdsjö socken ligger nordost om Falun kring Svärdsjöån, Jädraån och Storån och kring sjöarna Liljan och Toftan. Socknen har odlingsbygd i ådalarna och vid sjöarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd  med höjder som når till omkring 400 meter över havet.

Historia

Några boplatser från stenåldern och enstaka gravar från järnåldern är funna. Ett femtiotal fångstgropar har påträffats.

Omkring år 1600 flyttade ett antal finska familjer från Rautalampi härad i Finland och bosatte sig i den för övrigt obebodda norra delen av socknen. Lagfarter utfärdades 8 november 1613 i Falun av Gustav II Adolf. Från dessa bosättare finns kvar namn på platser som Båtpers, Nilslarsberg, Lars-Hindersgårdarna, Baståsen, Backans och Sveds.

1735 grundades Svartnäs bruk av Stora Kopparbergs Bergslag. Järnbruket fick stor betydelse för socknen och 1870 bodde 800 personer i Svartnäs församling. Bruket lades ned 1889.

Namnet
Namnet (1384 Swalase, 1465 Suerdasio) kommer från kyrkbyn som tagit namnet från sjön Svärdsjön. Förleden innehåller troligen ordet svärd/svard/svål, 'grässvål, syftande på gräsbotten eller grässtränder.

 Befolkningsutveckling 

Se även
Svärdsjö församling
Svärdsjö tingslag
Referenser
Noter

 Tryckta källor 

Externa länkar

Ortnamn i Svärdsjö socken''. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.

Indelningar i Falu kommun
Socknar i Dalarna
Svartnäs församling

Svartnäs församling var en församling i Falu kontrakt, Västerås stift i Falu kommun i Dalarnas län. Församlingen uppgick den 1 januari 1995 i Svärdsjö församling.

Administrativ historik 
Svartnäs församling bildades på 1700-talet som ett kapellag/bruksförsamling i Svärdsjö socken. Den 1 januari 1919 (enligt beslut den 12 april 1918) bildades Svartnäs kapellförsamling, omfattande en areal av 156,27 kvadratkilometer, varav 144,49 km² land (den 31 december 1920), och med 482 invånare (den 31 december 1918). Innan dess hade Svartnäs setts som en bruksförsamling med separat kyrkobokföring men utan bestämt territorialt område, i SCBs publikationer kallad Svartnäs bruksförsamling eller bara Svartnäs bruk.

Den 25 januari 1924 blev Svartnäs kapellförsamling en annexförsamling, och en jordebokssocken med namnet Svartnäs bröts ut ur Svärdsjö jordebokssocken med samma område som församlingen. Svartnäs församling återuppgick i Svärdsjö församling 1995.

Församlingen ingick i ett pastorat med Svärdsjö församling som moderförsamling.

Kyrkor 
Svartnäs kyrka

Se även
Svärdsjö socken
Svartnäs

Källor 

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Falu kommun
Svärdsjö landskommun

Svärdsjö landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Svärdsjö socken i Dalarna.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 8 mars 1946) fastställdes gränsen mellan Svärdsjö och Ovansjö landskommun i Gävleborgs län. I samband med detta överfördes från Svärdsjö till Ovansjö vissa obebodda områden omfattande en areal av 2,45 km², varav 2,44 km² land. I motsatt riktning överfördes vissa obebodda områden omfattande en areal av 0,349 km², varav 0,347 km² land.

Den 1 januari 1971 uppgick kommunen i Falu kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Svärdsjö församling och från 1 januari 1919 också Svartnäs församling.

Kommunvapen
Blasonering: I rött fält en vase och däröver en liljekrona, båda av guld.

Vapnet antogs 1944.

Geografi
Svärdsjö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 923,20 km², varav 853,21 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 49,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Vika landskommun

Vika landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Den bildades 1863 i Vika socken i Dalarna.

År 1967 uppgick kommunen i Falu stad och ingår sedan 1971 i Falu kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Vika församling och Hosjö församling.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält två korslagda slagor, i övre vinkeln åtföljda av en sexuddig stjärna, allt av guld.

Vapnet antogs 1944.

Geografi
Vika landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 212,80 km², varav 177,90 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 56,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Falu kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Samuel Collenbusch

Samuel Collenbusch, född 1 september 1724, död 1 september 1803, var en tysk läkare och mystiker.

Collenbusch påverkades av Gerhard Tersteegen och av den apokalyptisk-pietistiska riktning, som företräddes av Johann Albrecht Bengel och Friedrich Christoph Oetinger samt av Jacob Böhmes skrifter och av Gottfried Wilhelm von Leibniz teodicéproblem. Utifrån detta utformade Collenbusch ett säreget frälsningshistoriskt system, som påverkade bland andra Christian Thomasius. Collenbusch samlade kring sig en skara anhängare, som förde hans tankar vidare. Bland hans lärjungar märks främst Gottfried Menken.

På svenska finns utgivet Utdrag ur Collenbuschs dagbok (1893, 2:a upplagan 1895).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Tyska läkare
Mystiker inom kristendomen
Födda 1724
Avlidna 1803
Män
Svensk uppslagsbok
Underbarn (musikalbum)

Underbarn är ett studioalbum från 1999 av den svenske rockmusikern Staffan Hellstrand.

Detta album kan uppfattas som en motreaktion på Hellstrands föregående album, det kalejdoskopiska Underland. På Underbarn står rockbandet i fokus och det förekommer inte många pålagda instrument, med undantag för några programmeringar med suggestiv effekt.

Låtarna "Tala om"  och "Underbarn"  utkom även som singlar.

Låtlista
Musik och text av Staffan Hellstrand.

Medverkande
Staffan Hellstrand: sång, gitarr, piano, orgel
Fredrik Blank: gitarr, kör
Hans Östlund: gitarr
Magnus Börjeson: bas, kör
Conny Städe: trummor

Michael Ilbert: keyboard, slagverk, trummor
Charlie Storm: programmering

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Album av Staffan Hellstrand
Album utgivna på EMI
Musikalbum 1999
Svenskspråkiga musikalbum
Runsa skeppssättning

Runsa skeppssättning är en 56 meter lång och 16 meter bred skeppssättning, belägen i Eds socken i Upplands Väsby kommun. Skeppssättningen, som är en av Sveriges största, består av 28 klumpformade stenar och en hög stävsten mot nordost. En mindre skeppssättning ligger strax intill. 

Skeppssättningarna ingår i ett gravfält som därtill består av 33 runda stensättningar daterade till 400 - 500-talet. Gravfältet ligger i närheten av Runsa fornborg; en teori är därför att de som bodde i fornborgen använde området som begravningsplats.

Bilder

Se även
 Runsa slott

Källor
Upplands Väsby kommun
Stockholms Länsmuseum

Externa länkar 

, Riksantikvarieämbetet.
 
Fornminnen i Uppland
Stenkretsar i Sverige
Fornminnen i Upplands Väsby kommun