kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Agamihäger

Se även fågeln trumpetare, som också går under namnet agami.

Agamihäger (Agamia agami) är en amerikansk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar, ensam i sitt släkte Agamia.

Utseende 
Agamihägern är en rätt stor häger med en kroppslängd på 66-76 centimeter. Den är relativt kortbent för att vara en häger, med en tunn och mycket lång näbb, avsevärt längre än huvudet. Hals och undersida är kastanjefärgade, med ett vitt streck nerför halsen, och vingarna är glansigt gröna. Hjässa, halssidor och nedre delen av ryggen dekoreras av flygiga blekblå fjädrar. Näbb, ben och den nakna huden i ansiktet är blekgula, men den senare blir mer rödaktig under häckningssäsongen. Könen är lika, men ungfåglar skiljer sig åt med brunaktig ovansida, vit hals och brunvit streckning på undersidan.

Utbredning och systematik 
Agamihäger placeras som enda art i släktet Agamia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Fågeln förekommer från tropiska södra Mexiko till norra Bolivia och västra Amazonområdet i Brasilien.

Levnadssätt 
Denna art förekommer i sumpmarker utmed vattendrag och sjöar inne i tropisk skog, men även i säsongsmässigt varierande våtmarker. Den påträffas oftast i låglänta områden under 300 meter över havet, men har observerats vid 2600 meters höjd i östra Anderna i Colombia. Fågeln lever mestadels av fisk, bland annat ciklider och laxkarpar. Den häckar i samband med regnsäsongen och bygger bo mellan juni och september i både Costa Rica och Venezuela. Boet placeras i ett träd eller en buske en till tre meter ovan vatten.

Status och hot 
Agamihägerns populationsutveckling är i dagsläget okänd, men den prognosticeras minska kraftigt till följd av habitatförstörelse i Amazonbäckenet och jakt. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför sedan 2012 som sårbar. Partners in Flight beräknar världspopulationen till 50.000-500.000 individer, men vad det baseras på är oklart och populationen kan i själva verket vara mycket mindre.

Namn 
Agami är ett namn som ursprungsbefolkningen Cayenne använder för en skogslevande fågel, möjligtvis en trumpetare.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i neotropiska regionen
Cocoihäger

Cocoihäger (Ardea cocoi) är en sydamerikansk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar, nära släkt med den nordligare amerikanska gråhägern och Gamla världens gråhäger.

Utseende och läten 
Cocoihägern lik nära släktingen amerikansk gråhäger (Ardea herodias), och är därmed storväxt häger (102–127 cm) men har generellt mycket mer vitt i fjäderdräkten. Den skiljer sig framför allt genom helsvart på hjässa och huvudsidor nedan ögonen och vitt på halsen och övre delen av bröstet, ej grått. Bakre delen av undersidan är svart med vita lår, inte rostbruna. I flykten syns att ovansidan av vingen mestadels är vit med svartaktiga vingpennor (amerikansk gråhäger har grå vingar med skiffergrå vingpennor). Näbben är matt mangofärgad med grått längst in på övre näbbhalvan. Ögat är gult. 

Lätet har inte beskrivits utförligt, men har samma karakteristiska gutturala skrin som andra stora grå hägrar, i engelsk litteratur återgivet som "rraahbm rraabb".

Utbredning och systematik 
Cocoihägern förekommer i Sydamerika nedanför Anderna, från östra Panama söderut till Aysén i Chile och Chubut i Argentina. Tillfälligt har den påträffats i Falklandsöarna samt på de sydatlantiska öarna Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Cocoihägern hittas i nästan alla typer av sötvattens- eller brackvattensvåtmarker, som mangroveträsk, flodmynningar, sjöar, kärr och floder. Den ses som andra stora hägrar ofta ensamma fiska helt stillastående intill vatten, ibland även vada runt på grunt vatten. Den häckar i små kolonier och bygger stora bon av kvistar som placeras en bra bit ovan mark.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns svenska och vetenskapliga artnamn kommer av ett lokalt namn "Cocoi" eller "Cuca" för cocoihägern.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i neotropiska regionen
Goliathäger

Goliathäger (Ardea goliath) är en huvudsakligen afrikansk fågel, den största i familjen hägrar.

Utseende 
Goliathägern är en mycket stor häger med en kroppslängd på 135–150 centimeter och en vingbredd på över två meter. Likt gråhägern har den blågrå ovansida av vingarna och vit framhals med svarta längsgående band. Huvudet och baksidan av halsen liksom undersidan är dock rödbrun, benen är svarta och näbben mycket kraftig och svart. Vuxna fåglar har också en rödbrun tofs på bakdelen av hjässan. Ungfågeln saknar denna och är dessutom blekare i färgerna.

Läte 
Goliathägern yttrar ett djup och grovt läte med upp till sju toner som kan höras upp till 2 km, i engelsk litteratur återgivet "kowoorrk-kowoorrk-woorrk-work-worrk". Under spelet kan båda könen avge serier av orgellika toner som synkroniseras i duett. Hårda "arrk" hörs när den störs.

Utbredning 
Fågeln förekommer lokalt i Afrika, Irak och Iran. Den häckar också sällsynt i sydöstra Egypten, sydvästra Saudiarabien och västra Jemen. Utanför häckningstid rör den sig också sporadiskt till Indien och Sri Lanka. Tillfälligt har den påträffats i Israel, Jordanien, Oman och Syrien.

Levnadssätt 
Goliathägern återfinns i både kust- och inlandsvåtmarker, i både söt- och saltvatten. Den föredrar grunt vatten kring sjöar, floder och laguner, men ses också vid rev, mangroveträsk och vattenhål på savannen. Arten födosöker ofta på djupt vatten med flytande vegetation, på jakt huvudsakligen efter fisk, men också grodor, ödlor, ormar, gnagare, krabbor, räkor och flytande as. Den är ofta ensamlevande men har setts födosöka även i större flockar.

Häckning 
Arten häckar när regnsäsongen börjar, i vissa områden dock när som helst på året. Den häckar mestadels i par, men har setts även i små kolonier med eller utan andra arter. Boet, en plattform av kvistar och pinnar eller vass, placeras max tre meter upp i träd, låga buskar, vass, papyrus, på klippor eller på marken, helst omgivet av vatten.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till mellan 6.700 och 67.000 individer.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection

Hägrar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i etiopiska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Madagaskarhäger

Madagaskarhäger (Ardea humbloti) är en utrotningshotad fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar som enbart förekommer på västra Madagaskar.

Utseende 
Madagaskarhägern är en stor, en meter lång häger. Ovansidan är huvudsakligen medelgrå med mörkare hätta, kinder och vingpennor. Näbben är kraftig och höfärgad, under häckningstid mer åt orange. Undersidan är blekare grå, benen gråa eller rosafärgade.

Ekologi 
Fågeln ses oftast ensam på lerslätter nära mangroveträsk eller på kanten till stora sjöar, mer sällan risfält. Den födosöker i klara grunda vatten efter medelstora och stora fiskar, upp till 20 centimeter långa, men också kräftdjur.

Madagaskarhägern häckar troligen året runt i små grupper om bara några par i blandade kolonier, men också helt ensam. Den lägger tre ägg i ett bo som placeras i en trädtopp, i en hålighet bland klippor eller på marken. Observationer har gjorts av gråhäger- och madagaskarhägerungar i samma bo, men det finns inga bevis för att de skulle hybridisera, varför fenomenet är oklart.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer i våtmarker på Madagaskar men har också setts i Komorerna och på ön Mayotte. Idag anses den vara begränsad till västra Madagaskar, med tyngdpunkt på Antsalovaregionen. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Madagaskarhägern är mycket fåtalig med som mest 1.500 individer kvar. Den minskar dessutom kraftigt i antal till följd av exploatering och habitatförstörelse. Från att ha behandlats som sårbar kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten därför sedan 2004 som starkt hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Henry Joseph Léon Humblot (1852-1914), fransman boende på Grande Comore 1889-1896 och verksam som samlare på Madagaskar.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i etiopiska regionen
Kejsarhäger

Kejsarhäger (Ardea insignis) är en mycket stor fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar . Den förekommer vid foten av östra Himalaya, från Bhutan via nordöstra Indien till Burma. Arten är mycket fåtalig och minskar kraftigt, varför IUCN kategoriserar den som akut hotad.

Utseende 
Kejsarhägern är en mycket stor och långhalsad häger med en kroppslängd på hela 127 centimeter. Den är i huvudsak mörkgrå med kontrasterande vit strupe, buk, undergump och skulderfjädrar och övre delen av bröstet är  vitstrimmigt. Båda könen har två spetsliknande vita plymer på naken. Den liknar stornäbbad häger men den senare har grå buk.

Utbredning 
Arten förekommer från foten av östra Himalaya i Bhutan till nordöstra Indien, norra Bangladesh och Myanmar. Den kan också förekomma i sydöstra Tibet och har även påträffats i Yunnan i Kina. Den är dock numera utdöd i Nepal, möjligen även i Bangladesh. De flesta av de senaste observationerna kommer från Assam och Namdapaha in Arunachal Pradesh, Indien, några få lokaler i Bhutan samt i delar av Burma.

Ekologi 

Fågeln har huvudsakligen påträffats vid små eller stora floden, vanligen med sand- eller grusrevlar och ofta inom eller i anslutning till subtropisk eller tropisk regnskog, från låglänta områden till åtminstone 1 500 meters höjd. Den har även observerats i våtmarker och sjöar nära fuktiga gräsmarker. Arten är för det mesta ensamlevande men kan samlas i små grupperingar vintertid. Den häckar och tar nattkvist i tallen Pinus roxburghii eller i "indisk mandelträd" (Terminalia myriocarpa).

Status och hot 
Arten har en mycket liten global population – endast 70-400 individer – som minskar kraftigt, troligen i ökande grad på grund av habitatförstörelse, förföljelse och exploatering. IUCN kategoriserar arten som akut hotad.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection

Hägrar
Fåglar i orientaliska regionen
Svarthuvad häger

Svarthuvad häger (Ardea melanocephala) är en afrikansk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar. Den har påträffats i Europa vid två tillfällen, båda gånger i Frankrike. Arten tros öka i antal och beståndet anses livskraftigt.

Utseende 
Svarthuvad häger är en stor fågel med en längd på 85 centimeter och en vingbredd på 150 centimeter. Den liknar gråhägern (Ardea cinerea), men är något mindre och generellt mörkare, huvudsakligen grå ovan och vit under med svart hätta. Näbben är kraftfull och sotfärgad. I flykten syns karakteristiskt vita vingundersidor.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i gräsmarker och på savann i Afrika södra om Sahara. Den är mestadels en stannfågel, men vissa individer i Västafrika rör sig norrut under regnsäsongen. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Svarthuvad häger är en mycket sällsynt gäst i Europa med två fynd i Frankrike, 1899 och 1971. Tillfälligt har den även påträffats i Egypten, Israel, Jordanien, Madagaskar och Oman.

Ekologi 
Arten häckar vanligtvis under regnperioden i kolonier i träd, vassfält eller på klippor. Den bygger ett voluminöst bo av kvistar där den lägger två till fyra ägg. 

Svarthuvad häger födosöker i grunt vatten där den lurpassar och sedan spetsar sitt byte, en fisk eller groda, med sin långa och vassa näbb. Den ses också leta föda en bit ifrån vatten på jakt efter större insekter, små däggdjur och småfåglar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection

 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i etiopiska regionen
Vithalsad häger

Vithalsad häger (Ardea pacifica) är en fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar.

Utseende 
Vithalsad häger är en stor mörkgrå häger med vitt på huvud och hals. I flykten syns vita "strålkastare" på vingens framkant. Den har vanligen svarta ben.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i våtmarker över stora delen av Australien. Icke-häckande individer förekommer även i våtmarksområden på Tasmanien och södra Nya Guinea. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Vithalsad häger hittas vanligen nära vatten. Den ses oftast enstaka, men kan också uppträda i stora spridda grupper under födosök i fuktiga hagar och gräsmarker.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till mellan 10 000 och 100 000 individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i australiska regionen
Stornäbbad häger

Stornäbbad häger (Ardea sumatrana) är en asiatisk och australisk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar.

Utseende och läten 
Stornäbbad häger är en mycket stor (100-115 cm) häger med som namnet avslöjar en kraftig näbb. Fjäderdräkten är mestadels grå med ljus strupe. Häckande fåglar har vitaktiga plymer på nacke, skapularer och bröst. Arten anses vara mycket ljudlig, med djupa, gutturala och ekande, nästan vrålande läten.

Utbredning och systematik 
Stornäbbad häger behandlas antingen som monotypisk eller delas in i två underarter med följande utbredning:
 Ardea sumatrana sumatrana – förekommer utmed kusten från Myanmar, Thailand och södra Vietnam till Stora och Små Sundaöarna, österut till Filippinerna, Västpapuanska öarna, Aruöarna och låglänta delar av Nya Guinea inklusive Biak; äldre fynd från Nikobarerna är obekräftade
 Ardea sumatrana mathewsae – förekommer i kustnära norra Australien

Levnadssätt 
Stornäbbad häger är kustlevande med förkärlek för tidvattensslätter och mangroveträsk med inslag av större träd. Födan är dåligt känd, men har noterats ta fisk, på Borneo slamkrypare, samt krabbor och andra kräftdjur.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till mellan 12.000 och 73.000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i australiska regionen
Bacchushäger

Bacchushäger (Ardeola bacchus) är en asiatisk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar.

Utseende 
Bacchushägern är en 47 centimeter lång häger med vita vingar, svartspetsad gul näbb, gula ögon och gula ben. I häckningsdräkt har den rödbrunt på huvud och övre delen av bröstet, rostfärgade huvudplymer, svarta plymer på ryggen som sträcker sig förbi stjärten och mörkgrå plymer på bröstet. Utanför häckningstid är den vitfläckat gråbrun, mycket lik både rishäger (A. grayii) och svartryggig häger (A. speciosa), men dessa har mörkare rygg och handpennespetsar.

Läte 
Fågeln är vanligen tystlåten, men låga stönande läten hörs vid konflikter mellan fåglar.

Utbredning 
Fågeln häckar från östligaste Ryssland, nordöstra och östra Kina och Japan sydväst till nordöstra Indien (Assam) och norra Myanmar. Den övervintrar på Andamanöarna och Malackahalvön samt i Indokina, på Borneo och Sumatra och nordost till Ryukyuöarna.

Arten har tillfälligt påträffats på Guam, i Mongoliet, Oman 2010 och 2012 samt augusti 1997 på Saint Paul Island utanför Alaska. Den har även vid flera tillfällen observerats i Europa. För ett fynd från Norge hösten 1973 och ett från Ungern 14-23 augusti 2000 har det bedömts osäkert om det rör sig om förrymda individer, medan fynden i Storbritannien (2004) och från Finland (2007 och 2012) ansetts säkerligen utgöra det.

Levnadssätt 
Arten hittas i grunda söt- och saltvattensvåtmarker och dammar. Den lever av insekter, fisk och kräftdjur. Fågeln häckar ofta i blandade hägerkolonier. Den lägger tre till sex blågröna ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Namn 
Artens svenska och vetenskapliga artnamn har fått sitt namn av den romerska vinguden Bacchus, syftande på artens bruna färg på huvud och hals.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Den allvarsamma leken (olika betydelser)

Den allvarsamma leken kan syfta på:

 Den allvarsamma leken – en roman av Hjalmar Söderberg från 1912
 Den allvarsamma leken (film, 1945) – en filmatisering av romanen i regi av Rune Carlsten
 Den allvarsamma leken (film, 1977) – en filmatisering av romanen i regi av Anja Breien
 Den allvarsamma leken (film, 2016) – en filmatisering av romanen i regi av Pernilla August
 Den allvarsamma leken (musikal, 2014) – en dramatisering av romanen av Emma Sandanam med musik av Mette Herlitz
Madagaskarrallhäger

Madagaskarrallhäger (Ardeola idae) är en fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar.

Utseende 

Madagaskarrallhägern är en liten vit häger, 45-48 cm. I häckningsdräkt är den helvit med lång tofs och plymer från skapularerna samt med mörkspetsat blå näbb. Benen är rödaktiga. Utanför häckningstid har den en mörkbrun hätta och är lika mörkbrunt strimmig på manteln och undersidan. Den hittas ensam eller i smågrupper, ofta tillsammans med rallhägrar eller andra hägrar.

Läten 
Lätet beskrivs som ett "krruk", mer högljutt och grövre och mindre gällt än rallhägern.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar på Madagaskar, Aldabra i Seychellerna, Mayotte och Europa. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Madagaskarrallhägern bebor sötvattensvåtmarker, framför allt grunda områden kantade av vegetation och träd. Vintertid rör den sig till Centralafrika och Östafrika. Där hittas den framför allt i risfält och utmed små vattendrag, även i skogsmark. Den lever av fisk, insekter, grodor och småreptiler som geckoödlor.

Häckning 
På Madagaskar häckar den vid gräsbevuxna våtmarker, dammar, diken och risfält, ofta nära träd och buskar. På Aldabra häckar den i mangroveträsk och på lagunstränder, ibland även långt från vatten.

Häckning sker mellan oktober och mars, framför allt med starten av regnsäsongen i november och december. Den häckar i kolonier, historiskt i upp till 1000 par, ofta tillsammans med andra hägerarter. Boet placeras 0,5-4 meter över marken. När den häckar tillsammans med rallhägern tenderar madagaskarrallhägern att bo högre upp.  Den lägger tre ägg som den ruvar i 20 dagar, och från att ungen är fyra veckor gammal kan den söka föda på egen hand.

Status 
Världspopulationen uppskattas till endast 2000-6000 individer. På Madagaskar är den vida utbredd, men överallt ovanlig. I södra delen är den sällsynt. De senaste 50 åren har den minskat i antal och på grund av exploatering vid häckningskolonierna tros det fortsätta. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som starkt hotad.

Namn 
Fågelns svenska och vetenskapliga artnamn hedrar Ida Laura Pfeiffer (1797-1858), österrikisk resenär och författare.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i etiopiska regionen
Sammetshäger

Sammetshäger (Ardeola rufiventris) är en afrikansk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar.

Utseende 
Sammetshägern är en liten (38–39 cm) och mörk häger, men större och även mer tjockhalsad, långvingad och stornäbbad än mangrovehägern. Fjäderdräkten är huvudsakligen sotbrun med kastanjebrunt på buk och vingundersidorna. Benen är gula, liksom näbben, med mörk spets.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer lokalt i östra och sydöstra Afrika, från Uganda och Kenya söderut till KwaZulu-Natal i östra Sydafrika och västerut till Angola, norra Namibia och norra Botswana. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Artens populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Världspopulationen uppskattas till mellan 10.000 och 100.000 individer.

Referenser

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i etiopiska regionen
Svartryggig häger

Svartryggig häger (Ardeola speciosa) är en sydostasiatisk fågel i familjen hägrar inom ordningen pelikanfåglar.

Utseende 
Svartryggig häger är en satt, cirka 45 cm lång häger. I häckningsdräkt har den ljust guldgult huvud, mörkrött bröst och förlängda svarta fjädrar på ryggen, svartare än hos rishägern. I flykten syns de helvita vingarna tydligt. Utanför häckningstid är den liksom sina nära släktingar genomgående brunstreckad och näranog identisk med dessa, möjligen i mindre utsträckning sotfärgad på handpennespetsarna än bacchushägern.

Utbredning och systematik 
Svartryggig häger förekommer i Sydostasien. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Ardeola speciosa continentalis – centrala Thailand till södra Indokina
 Ardeola speciosa speciosa – västra och centrala indonesiska övärlden

Levnadssätt 
Svartrigg häger hittas huvudsakligen i sötvattensvåtmarker, dammar, sjöar och risfält, mindre ofta i kustnära områden som rev och mangrovegträsk. På Java påträffas den upp till 1500 meters höjd, på Borneo 1100 meter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med okänd utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till mellan 6.700 och 67.000 individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hägrar
Fåglar i orientaliska regionen