kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Inlands Torpe härad

Inlands Torpe härad var det östligaste häradet i Bohuslän inom nuvarande Lilla Edets kommun.  Dess tingsställe låg till 1928 i Holmen i Västerlanda socken.

Namnet
Inland är en benämning för området häradet ingår i finns nedskrivet första gången 1485 (Indland, Jnland, aff alt Jnlandit) tros ha uppkommit som motsats till det äldre Utlanden. (Se vidare Inland (Bohuslän).)

Namnet (1410, i avskrift från 1439 j Thorpahæret) innehåller genitiv plural av inbyggarbeteckningen "torpbo" (det vill säga "torpbornas"). Torp anses syfta på byn Torp i Hjärtums socken. Denna by är omnämnd som j Yttra þorpe; 1388 också benämnd som j Øfraþorpe.

Socknar
Hjärtums socken
Västerlanda socken

Geografi
Bygden är belägen på västra sidan av Göta älvs övre lopp, genom vilken den gränsar till Västergötland. Trakten är skogig och bergig.

Sätesgårdar var Ströms slott och Torps herrgård i Hjärtums socken samt Torskogs slott och Röstorps säteri i Västerlanda socken.

Gästgiverier fanns vid häradets tingsställe Holmen i Västerlanda socken samt i Intagan och Sollum i Hjärtums socken.

Historia
Bohuslän var indelat i skeppsredor fram till den svenska tiden då begreppet skeppsreda byttes ut mot det motsvarande begreppet härad.

Detta härad omnämndes under medeltiden såsom Thorpa hæradh (som också var ett skeppsredenamn).

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet hör sedan 1998 till Västra Götalands län, innan dess från 1971 till Älvsborgs län och innan dess från 1680 till Göteborgs och Bohus län, före 1700 benämnd Bohus län. Kyrkligt tillhör församlingarna Göteborgs stift 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1686-1945 Inlands fögderi
1946-1970 Uddevalla fögderi
1971-1990 Trollhättans fögderi 

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1681-1927 Inlands Torpe tingslag i 
1681-1683 Inlands Södre, Inlands Nordre, Inlands Torpe och Inlands Fräkne häraders domsaga 
1684-1685 Inlands Södre, Inlands Torpe och Västra Hisings häraders domsaga
1686-1856 Askims, Östra Hisings, Västra Hisings, Inlands Södre och Torpe häraders domsaga 
1857-1927 Inlands domsaga (Inlands Södre, Inlands Nordre, Inlands Torpe och Inlands Fräkne
1928-1947 Inlands södra tingslag i Inlands domsaga för Västerlanda socken
1928-1947 Inlands norra tingslag i Inlands domsaga för Hjärtnums socken
1948-1954 Inlands tingslag i Inlands domsaga
1955-1970 Orusts, Tjörns och Inlands tingslag i Orusts, Tjörns och Inlands domsaga

1971-2004 Trollhättans tingsrätt och dess domsaga
2004- Vänersborgs tingsrätt och dess domsaga

Referenser

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Stenungsunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Inlands Torpe härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Göteborgs och Bohus län
Bohusläns historia

en:Inland Torpe Hundred
Döden är en man

Döden är en man är en bok skriven av Per Lindeberg som 1999 gavs ut av bokförlaget Fischer & Co. Boken handlar om den så kallade styckmordsrättegången. Författaren lägger fram synpunkter på fallet, och sägs ge en ny syn på det svenska rättssamhället. Lindeberg menar att de två läkarna utsattes för justitiemord.

Boken har belönats med Svenska Deckarakademins pris för bästa faktabok år 1999, Grävande Journalisters Guldspade år 2000 samt Guldpennan år 2000.

I augusti 2008 utkom en reviderad och uppdaterad version av boken. Denna gång i pocketformat och med ny undertitel: Döden är en man - styckmordet, myterna, efterspelet. I nyutgåvan redovisar författaren också det händelseförlopp, som utlöstes av den tidigare bokens syfte att starta en ny polisutredningar och en fortsatt debatt, i försöken att få den påstådda bevisningen mot läkarna granskade vid ännu en rättegång.

I nyutgåvan beskriver Per Lindeberg också försök att stoppa denna bok. Författaren Hanna Olsson och flera andra personer försökte förmå förlaget att inte ge ut boken. Fischer förlag valde trots dessa protester att publicera den. Per Lindeberg menar att boken är skriven "utan förhandsinställning"; dock kritiseras den för motsatsen, att den skulle vara skriven utifrån övertygelse snarare än neutralitet.

Noter 

Svenskspråkig facklitteratur
Facklitteratur 1999
Tjörns härad

Tjörns härad var ett härad i mellersta Bohuslän som motsvaras av nuvarande Tjörns kommun. Häradets areal uppgick 1927 till 159,66 kvadratkilometer varav 195,46 land. Tingsställe var från 1686 Svanesund i Långelanda socken i Orusts östra härad, och från 1912 Varekil i Stala socken, också i Orust östra härad, till det 1962 flyttades till Stenungsund.

Namnet
Namnet skrevs på 1100-talet Þjórnar och 1320 j Þiorn. Det tros vara bildat av stammen þjór eller þjūur som stod för "bergshöjd" och tros syfta på "den av berg uppfyllda ön".

Socknar
 Klädesholmen
 Klövedal 
 Rönnäng
 Stenkyrka 
 Valla

Geografi
Häradet omfattade ön Tjörn samt omkringliggande öar. Kustlinjen är uppskuren av de vida vikarna Breviks kile på västsidan och Svanviks kile på östsidan. Bergen är kala eller delvis ljungklädda medan dalarna ofta är lummiga med inslag av ädellövskog. Dalarna består till stor del av jordbruksmark. Kusten och skärgården består mest av kala klippor.

Den enda sätesgården i häradet var Sundsby säteri på ön Mjörn i Valla socken.

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet hör sedan 1998 till Västra Götalands län, innan dess från 1680 till Göteborgs och Bohus län, före 1700 benämnd Bohus län. Kyrkligt tillhör församlingarna Göteborgs stift 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1686-1945 Orusts och Tjörns fögderi
1946-1966 Inlands fögderi
1967-1990 Kungälvs fögderi

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1681-1697 Tjörns tingslag i Orusts och Tjörns häraders domsaga 
1698-1954 Orusts och Tjörns tingslag i
1698-1856 Inlands Nordre, Inlands Fräkne, Orusts och Tjörns häraders domsaga 
1857-1954 Orusts och Tjörns domsaga
1955-1970 Orusts, Tjörns och Inlands tingslag i Orusts, Tjörns och Inlands domsaga

1971-2006 Stenungsunds tingsrätt och dess domsaga
2007- Uddevalla tingsrätt och dess domsaga

Referenser

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Stenungsunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Tjörn i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Göteborgs och Bohus län
Indelningar i Tjörns kommun
Bohusläns historia

en:Tjörn Hundred
Andermatt

Andermatt (rätoromanska: Ursera ) är en ort och kommun i kantonen Uri, Schweiz. Orten är en skidort som är känd för sin off-pistskidåkning. Kommunen hade  invånare ().

Andermatt ligger på nordsidan av Sankt Gotthardsmassivet, i Urserendalen som genomflyts av floden Reuss.

Historia 
Under tidig medeltid lydde Urseren under klostret i Mustér. Runt år 1200 vandrade tyskspråkiga walser in. Sankt Gotthardspasset blev redan på 1200-talet en viktig handelsväg till Norditalien. När järnvägstunneln under Gotthardsmassivet öppnades år 1882 minskade transporternas betydelse. Istället gav de fästningsanläggningar som schweiziska regeringen lät spränga in i Gotthardsmassivet nya arbetstillfällen.

Kommunikationer 
I orten möts de smalspåriga järnvägarna Brig-Chur och Andermatt-Göschenen. Den viktigaste vägförbindelsen, som även är öppen på vintern, går genom Schöllenenravinen till Göschenen, som har motorvägsanslutning. Sommartid öppnas vägarna till Graubünden över Oberalppasset, till Ticino över Sankt Gotthardspasset och till Valais över Furkapasset. Vintertid har dalen biltågsförbindelse med Valais.

Turism 
Andermatt har under lång tid varit utbildningsort för schweiziska armén och dess alpjägare. Armén avvecklar nu sin verksamhet och orten står inför stora förändringar då en medlem ur den egyptiska miljardärsläkten Sawiris planerar att bygga en golfresort med ny 18-hålsbana och ett stort antal hotellbäddar som i huvudsak skall skötas av familjen Sawiris hotellbolag Orascom. Byggnationerna startar i april 2008. Svenska Skistar (som bland annat äger och driver Åre, Sälen, Hemsedal) planerar samtidigt att förvärva och utveckla skidverksamheten och samarbeta med utvecklingen av orten som destination med Orascom.

Referenser 
  Hans Stadler

Noter

Externa länkar 

Kommuner i Uri
Orter i Uri
Vintersportorter i Schweiz
Sölden

Sölden är en ort och kommun i förbundslandet Tyrolen i Österrike. Kommunen har  invånare (), på en yta av  km². Orten ligger i Ötztal, 1 368 meter över havet. Sölden är en skidort, där skidåkning är möjlig året runt på glaciärerna Tiefenbach och Rettenbach. Alpina världscupens inledande tävling varje säsong brukar vanligen hållas i Sölden, under en helg i slutet av oktober.

Byn 
Byn Sölden är en utsträckt by belägen i Ötztal. Längs bygatan finns flera sportbutiker och restauranger, även några nattklubbar. Hotell och olika former av pensionat i byn uppgår till totalt 33 stycken.

Byns centrum är beläget på 1 368 meter över havet, vilket är högre än många andra österrikiska vintersportorter. Sölden är därför ofta snörikt om vintern.

Liftsystem 
Ett utbyggt system av skidliftar når tre bergstoppar på över 3 000 meter över havet – Gaislachkogel (3 058 m ö.h.), Innerse Schwartze Schneid (3 370 m ö.h.) och Tiefenbachkogl (3 309 m ö.h.). Dessa tre toppar kallas för "Big 3" i marknadsföringen av orten. Vidare kan även topparna Rotogljoch (2 662 m ö.h.) samt Giggijoch (2 284 m ö.h.) nås.

Liftsystemets 33 liftar består mestadels av gondolbanor och stolliftar (de flesta med huvar), och endast ett fåtal släpliftar förekommer. Omkring 40 nedfarter finns; pistlängden anges till omkring 145 kilometer, där den längsta (egentligen flera olika sammanhängande pister) är 15 kilometer lång. Vidare finns det ett barnområde och en "Funpark".

Med tanke på bergstopparnas relativt höga höjd är pisterna relativt väderkänsliga, särskilt vad gäller vind. Firma Bergbahnen Sölden, eller mer korrekt "Ötztaler Gletcherbahn GmbH & Co KG", ansvarar för liftar och backar, samt även de större backrestaurangerna. Liftkortet gäller även på de lokaltrafikbussar som trafikerar byn. Det finns även en speciell "Afterskibuss", "Après Ski Bus", som går på eftermiddagar och kvällstid.

Andra årstider 
Utöver vinterturismen erbjuds olika aktiviteter även under de övriga årstiderna. Det inkluderar sommarskidåkning på glaciärerna, mountainbike, klättring och vandring.

Indelning 
Kommunen består av fem orter (Ortschaften) (inom parentes invånarantal ):
 Gurgl ()
 Heiligkreuz ()
 Sölden ()
 Vent ()
 Zwieselstein ()

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Tyrolen
Kommuner i Tyrolen
Vintersportorter i Österrike
Arabba

Arabba (ladinska: Reba) är en skidort och frazione i kommunen Livinallongo del Col di Lana i Dolomiterna, Italien. Orten är en del av det enorma sammanvuxna skidområdet Dolomiti Super Ski som består av tiotals dalar och över 400 liftar. Arabba är också en av startpunkterna i rundturen Sella Ronda.

Vintersportorter i Italien
Orter i Veneto
Marmolada

Marmolada är det högsta berget i Dolomiterna, Italien. Det glaciärbelagda berget är 3343 meter högt.

Vid berget finns en skidort som är en av få orter i Italien som erbjuder sommarskidåkning. Orten tillhör Dolomiti Super Ski.

Bergsryggen består av flera toppar som minskar i höjd från väst till öst: Punta Penia (3343 m), Punta Rocca (3309 m), Punta Ombretta (3230 m), Monte Serauta (3069 m), och Pizzo Serauta (3035 m). En kabinbana går till toppen av Punta Rocca, vilket gör det möjligt för skid- och snowboardåkare att åka ner i dalen. Nedfarten är 12 km lång med 1900 m fallhöjd. Marmolada nås från Arabba som en avstickare på rundturen Sella Ronda.

Före första världskriget gick gränsen mellan Österrike och Italien över Marmolada, så berget utgjorde en del av italienska frontlinjen. Österrikiska soldater inkvarterades i djupa tunnlar borrade i norra sidans glaciär och italienska soldater inkvarterades på den södra sidans steniga branter. I samband med dessa fientligheter skedde också den största lavinolyckan i alpin historia. Den 13 december 1916 dödade en våtsnölavin cirka 300 soldater. Vid glaciärens reträtt upptäcks fortfarande ibland soldaternas kvarlevor och tillhörigheter.

Referenser

Berg i Italien
Dolomiterna
Dolomiti Super Ski

Dolomiti SuperSki är ett skidområde i Dolomiterna, Italien bestående av 12 byar, 464 skidliftar och 1220 km pistad pist med samma liftkort. Pisterna är snösäkra med en höjd över havet mellan 1200 och 3269 m. Populärt charterresemål bland svenskar.

Dessa 12 områden ingår i Dolomiti Superski:
 Cortina d’Ampezzo
 Kronplatz
 Alta Badia
 Val Gardena - Seiser Alm
 Fassatal - Karersee
 Arabba - Marmolada
 Hochpustertal
 Val di Fiemme - Obereggen
 San Martino di Castrozza - Passo Rolle
 Eisacktal
 Trevalli
 Civetta

Turism i Italien
Whyred

Whyred var ett svenskt klädmärke grundat 1999 i Stockholm. 2014 tilldelades märket Damernas Världs designpris Guldknappen. Augusti 2021 försattes Whyred i konkurs.

Grundandet 
Whyreds grundades av Roland Hjort, Lena Patriksson och Jonas Clason. De före detta kollegorna på H&M försökte kombinera kollektiva färdigheter inom design, produktion och marknadsföring samt utveckla företaget till ett ledande europeiskt förstklassigt modevarumärke. Roland Hjort ansvarade senare för damkollektionerna och Jonas Bladmo ansvarade för herrkollektioner.

Inspiration 
Inspirationen bakom namnet Whyred kom ifrån Roland Hjorts morfar, konstnären Sven X:et Erixon, som i en radiointervju från femtiotalet blev frågad om vilken färg som var hans favoritfärg. Eftersom hans tavlor är kända för sin omfattande palett, visste han inte riktigt hur han skulle svara på frågan. Det slutade med att han svarade ”Red”, varpå journalisten frågade ”Why red?” på vilket Erixon svarade ”Well… Blue then”.

Whyred lanserade en serie projekt vid namn Whyred Art Projects, som var en serie samarbeten mellan såväl svenska som internationella konstnärer. Projekten skulle positioneras utanför kollektionerna inom konstvärlden. Målet med detta projekt var att markera modern och samtida konst och genom detta hitta inspiration och nya perspektiv.

Marknad 
Whyred var tillgängligt i ungefär 230 utvalda butiker i 21 länder som bland annat innefattar Sverige, Danmark, Norge, Tyskland, Holland, Belgien, Frankrike, Italien, Spanien, Grekland, Storbritannien, USA, Kanada, Hong Kong och Japan. 

Whyred hade kontor i Stockholm och var representerat av distributörer i Tyskland, Norge, Danmark och Japan.

Viktiga årtal
Våren 1999 Den första herrkollektionen lanserades
Våren 2000 Den första damkollektionen lanserades
Våren 2001 Dörrarna till den första fristående butiken i Stockholm slogs upp
Våren 2006 Den första glasögonkollektionen lanserades.
Våren 2006 vann Whyred och Roland Hjort utmärkelsen Årets Designer på Elle-galan.
Våren 2007 Whyred lanserade en komplett skokollektion för både herr och dam.
Hösten 2008 Whyred och företagets chefsdesigner Roland Hjort vann Cafés Stora Modepris
Sommaren 2014 Whyred vann Damernas Världs Pris Guldknappen
Hösten 2014 Whyred vann pris för årets designduo av Habit

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska klädmärken
Svenska konfektionsföretag
Företag bildade 1999
Sandhem, Mullsjö kommun

Sandhem är en tätort i Mullsjö kommun i Jönköpings län och kyrkbyn i Sandhems socken, belägen cirka 3 mil söder om Falköping.

Sandhem ligger vid Sandhemssjön, utmed järnvägen Jönköpingsbanan invid riksväg 26 och riksväg 47.

Befolkningsutveckling

Samhället
Sandhem består av bostadsområden Sjövik, Kylle och Tyskahemmet. På orten finns förskola, 0-3-skola och fritids. I Sandhem finns även en pizzeria och livsmedelsaffär. Sandhems kyrka ligger i Samhällets nordöstra del. I Sandhem kan man besöka Sägnernas hus, Sunhouse Spa och Skogsro Spa. Sandhem är beläget mellan sjöarna Släpesjön och Sandhemssjön. Här finns en badplats inne i samhället. Genom Sandhem rinner en kanal som utgår från Släpesjön och mynnar ut i Sandhemssjön. Utöver dessa sjöar finns här även bland annat Stråken och Brännerisjön. 

Förbindelsen med Jönköping och Falköping är god på flera sätt. Väg 26/47 på sträckan Mullsjö-Månseryd byggs om till en mötesfri motortrafikled och planeras vara färdigbyggd under hösten 2019.[9] På så vis förkortas restiden med buss och bil. Vill man ta tåget finns det en järnvägsstation utmed Jönköpingsbanan.

Idrott
Sandhem har en idrottsförening, Sandhems IF.

Noter 

Orter i Mullsjö kommun
Tätorter i Sverige
Askim (olika betydelser)

Askim kan avse:

Norge
 Askims kommun, Norge – en före detta kommun i Norge
 Askim, Norge – centralort i Indre Østfolds kommun

Sverige
 Askims härad – ett härad i Västergötland
 Askims socken – en socken i Västergötland
 Askims landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län 1863–1973
 Askims församling – en församling i Göteborgs södra kontrakt i Göteborgs stift.
 Askims gamla kyrka – en tidigare kyrka vid Askims norra kyrkogård
 Askims kyrka – en kyrkobyggnad som tillhör Askims församling
 Askims distrikt – ett distrikt i Göteborgs kommun och Västra Götalands län 2016–
 Askim – ett primärområde i Göteborgs kommun
 Askim (stadsdelsnämndsområde) – ett tidigare stadsdelsnämndsområde i Göteborgs kommun
 Askimsbadet – ett bad i Askimsviken
 Askimsviken – en grund havsvik och utgörs av de inre delarna av Askimsfjorden

Se även 
 Achim (olika betydelser)
Blomsteräggssläktet

Blomsteräggssläktet (Conophytum) är ett släkte med suckulenta växter i familjen isörtsväxter. De kommer ursprungligen från södra Afrika. Conophytum-växternas morfologi är ganska okomplicerad; de består av rötter och två köttiga blad mellan vilka blomman växer upp. Blomningstiden är vanligen på sensommaren, men även försommarblommande arter förekommer. Några arter blommar på natten och vissa har blommor som doftar.

Under Conophytum-växternas viloperiod använder de vattnet som finns lagrat i bladen. Under den perioden krymper och dör bladen långsamt, men inuti dem växer ett nytt bladpar fram. Ska Conophytum odlas ska de inte vattnas under viloperioden och under tiden som de nya bladen växer ska de endast vattnas försiktigt. För mycket vatten kan innebära att bladen spricker.

Bladparets utseende kan delas in i tre huvudsakliga typer:
 Rund form. Dessa växter, varav det finns närmare 300 varieteter, behöver torka under sin viloperiod från april till och med maj, humus och skugga. I denna grupp finns bland annat följande arter (blomfärg inom parentes): C. assimile (gräddvit), C. calculus (gul), C. ectypum (rosa), C. meyeri (gul), C. minutum (lila), C. obconellum (gul, doftande), C. odoratum (rosa-röd, doftande), C. ovigerum (gul), C.saxetanum (vit), C. tischeri (lila), C. violaciflorum (lila-rosa) och C. waeforme (vit).

Tillplattad form, som Lithops. Dessa tål full sol när de växer i det fria. De föredrar sandig jord. I denna grupp finns bland annat följande arter: C. flavum (gul), C. gratum (röd), C. obcordellum (vit), C. parviflorum (vit), C. pearsonii (röd) och C. truncatum (gul).
Smalare, utsträckt form med bladen tydligt särskilda. De blommar vanligen tidigt på sommaren. I denna grupp finns bland annat följande arter: C. bilobum (gul), C. cordatum (gul), C. elishae (gul), C. emianum (rosa), C. meyerae (gul), C. muscosipapillatum (gul) och C. teguliflorum (orange).

Källor

Franska Wikipedia

Externa länkar

Isörtsväxter
KBS-3

KBS-3 är Svensk Kärnbränslehantering AB:s metod där för att ta hand om det använda kärnbränslet. Projekt KärnBränsleSäkerhet (KBS) startades 1976 för att leva upp till villkorslagens krav. Lagen krävde att kärnkraftsföretagen skulle visa att det använda kärnbränslet kunde hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt, för att de sex sista reaktorerna i kärnkraftprogrammet skulle få tas i drift. Projektet rapporterades i tre delar:

 KBS-1 behandlade slutförvaring av upparbetat kärnbränsle.
 KBS-2 var den första beskrivningen av direktdeponering av kärnbränsle.
 KBS-3 var en andra och mer djupgående redovisning av ett system för slutförvaring.

I KBS-3 metoden ska det använda kärnbränslet placeras i en kapsel av gjutjärn och koppar. Kapseln bäddas in i bentonitlera på 500 meters djup i det svenska urberget. Tre barriärer ska förhindra det använda kärnbränslet att nå geosfären:

 Kopparkapseln anses vara mycket kemiskt stabil vid de förhållanden som råder på 500 meters djup. Livslängden på kopparkapseln har beräknas vara längre än 100 000 år. Bentonitleran har egenskaper som gör den lämplig som barriär. När bentonit kommer i kontakt med vatten sväller den. Eftersom det inte finns någon plats att svälla kommer den istället att bli mycket kompakt med e ett högt svälltryck vilket gör att all transport till och från kapseln kommer att begränsas till diffusion.Urberget'. Transport av radionuklider sker i vattenförande sprickor och genom s.k. matrisdiffusion, dvs genom graniten. De allra flesta radionuklider från djupförvaret sorberas hårt till mineralytor, vilket kommer att sänka transporthastigheten avsevärt.

Under 2007 publicerade forskare på KTH under ledning av Peter Szakálos rön om att det fanns en okänd process som får koppar att korrodera även i rent syrgasfritt vatten. Frågan har varit aktuell tidigare och då avfärdats. Nya försök har gjorts och SKB hävdade 2014 att processen inte har relevans för slutförvaret. Frågan har ånyo tagits upp i det yttrande som Mark- och miljödomstolen sände in till regeringen i januari 2018, varpå SKB har lämnat in ytterligare underlag i frågan. Den 27 januari 2022 meddelade regeringen att man tillåter slutförvaret för använt kärnbränsle och den inkapslingsanläggning som behövs för att hantera det använda kärnbränslet enligt KBS-3-metoden.

Referenser

Externa länkar
SKB om KBS-3
Kärnavfallsrådet

Kärnteknik
Kärnkraft i Sverige
NGC 28

NGC 28 är en ganska ljussvag elliptisk galax i stjärnbilden Fenix: NGC 28 ligger strax öster om NGC 31, avståndet mellan dessa galaxer är ungefär 108.1".

Stjärnbilden Fenix
Elliptiska galaxer
0028
Londonsymfonierna

Londonsymfonierna är en populär benämning på Joseph Haydns tolv sista symfonier, komponerade mellan 1790 och 1794. Efter att den i London anställde violinisten och kapellmästaren Johann Peter Salomon sökt upp Haydn i Österrike och erbjudit denne ett rejält gage mot att han följde med till London och komponerade musik för orkestern där, tog Haydns konstnärskap återigen ny fart. De tolv Londonsymfonierna är storartade kompositioner där varje sats når upp till wienklassicismens absoluta höjder. Endast ett fåtal av Mozarts symfonier når samma formfulländning och utnyttjande av orkesterns möjligheter inom ramen för wienklassicismens elegans. 

Så var det heller inte så konstigt att Haydn lyckades med detta. Efter en 30-årig anställning hos furst Esterhazy, där den privat anställda orkestern på omkring 25 musiker inte alltid uppnådde Haydns kvalitetskrav, blev han oerhört inspirerad då han fick fria tyglar att komponera för en 44 man stark professionell symfoniorkester i London. 

Bland Londonsymfonierna har några blivit särskilt kända, till exempel nr. 94 i G-dur,  Symfonin med pukslaget (även kallad Pukslagssymfonin), som sägs ha tillkommit på grund av att Haydn inte var nöjd med publikens uppmärksamhet. 16 takter in i den långsamma 2:a satsen finns ett överraskande fortissimo, och Haydn påstås om detta ha sagt till Salomon: "Här kommer damerna att hoppa till."
Bland övriga finns symfoni nr. 96 Mirakelsymfonin (eller nr 102, vilken är ännu inte fastställt) som fick sitt namn eftersom en stor kristallkrona föll ner rakt på publiken under konserten utan att någon kom till skada.
Nr. 100 Militärsymfonin därför att den använder sig av triangel, cymbal och bastrumma samt nr. 101 Uret som menar andra satsens tickande läte.
Nr. 103 kallas symfonin med pukvirveln eftersom den börjar med en sådan och den sista nr. 104 i D-dur benämns kort och gott Londonsymfonin.

Källor

Verk av Joseph Haydn
Haydn, Joseph, 093
Symfonier med namn