kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Norra Råda landskommun

Norra Råda landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Råda socken i Älvdals härad i Värmland Råda landskommun. Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) ändrades namnet till Norra Råda.
 
8 december 1939 inrättades i kommunen Hagfors municipalsamhälle. Den 1 januari 1950 utbröts municipalsamhället (11,7 km², varav 10,69 km² land) och större delen av Hagfors församling (123,20 km², varav 112,59 km² land) för att bilda Hagfors stad. 25,7 km² (varav 22,92 km² land) av Hagfors församling flyttades samtidigt över till Norra Råda församling, och stannade därmed i landskommunen.

Vid kommunreformen 1952 inkorporerades Sunnemo landskommun.

År 1971 ombildades landskommunen till kommun, men redan 1974 uppgick den i Hagfors kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Norra Råda församling. Den 1 januari 1952 tillkom Sunnemo församling. Sedan 2010 omfattar Norra Råda-Sunnemo församling samma område som Norra Råda landskommun efter 1952.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en av vågskuror bildad blå stolpe med fem bjälkvis ställda röda blixtar utskjutande från vardera sidan av densamma.

Vapnet fastställdes för Norra Råda landskommun 1950 och användes senare även av Norra Råda kommun.

Geografi

Norra Råda landskommun hade innan Hagfors stads utbrytning den 1 januari 1950 en areal på 418,85 km², varav 380,70 km² var land. Efter stadens utbrytning hade landskommunen en areal på 283,95 km², varav 257,42 km² var land. Den 1 januari 1952 införlivades Sunnemo landskommun, och Norra Råda hade då en areal på 510,57 km², varav 467,61 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 24,8 procent.

Näringsliv
Efter sammanslagningen med Sunnemo landskommun 1952 (enligt statistik från den 31 december 1950) levde 46,6 procent av befolkningen av industri och hantverk, 32,1 procent av jordbruk med binäringar, 5,1 procent av samfärdsel, 4,8 procent av handel, 3,7 procent av offentliga tjänster m.m., 2,8 procent av husligt arbete och 4,9 procent av ospecificerad verksamhet. Av den förvärvsarbetande befolkningen hade 20,3 procent arbetsplats utanför kommunen.

Befolkningsutveckling

Norra Råda landskommun

Hagfors municipalsamhälle

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Hagfors kommun
Frykeruds landskommun

Frykeruds landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Frykeruds socken i Kils härad i Värmland då denna kommun.
 
Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick den i Kils kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Frykeruds församling.

Geografi
Frykeruds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 147,07 km², varav 136,82 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Frykeruds landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kils kommun
Köla landskommun

Köla landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Köla socken i Jösse härad i Värmland då denna kommun.
 
Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick den i Eda kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Köla församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en uppskjutande vårdkase med röd låga och däröver fyra bjälvis ordnade riksgränstecken i blått.

Vapnet fastställdes 1957.

Geografi
Köla landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 239,90 km², varav 212,38 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Köla landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eda kommun
Rämmens landskommun

Rämmens landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Rämmens socken i Färnebo härad i Värmland då denna kommun.
 
I kommunen inrättades 22 februari 1946 Lesjöfors municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1966. 

Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick den i Filipstads kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Rämmens församling.

Geografi
Rämmens landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 312,03 km², varav 289,91 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Rämmens kommun fanns tätorten Lesjöfors, som hade 2 144 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 70,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Filipstads kommun
Ole Kristian Ruud

Ole Kristian Ruud, född den 2 oktober 1958 i Lillestrøm, är en norsk dirigent.

Ruud studerade klarinett för Richard Kjelstrup vid Norges Musikhögskola. Han studerade dirigering vid Sibelius-Akademin i Helsingfors och gjorde sin debut i Oslo vid Nationaltheatret. År 1992 och 2007 belönades han med Griegpriset och 1994 med Gammleng-prisen. År 1993 dirigerade han den fullständiga Peer Gynt med Philharmonia Orchestra i Londons Royal Festival Hall. 

Ruud var chefsdirigent för Trondheims Symfoniorkester 1987–1995. År 1999 blev han en av Stavangers Symfoniorkesters konstnärliga ledare, specialiserad på den norska repertoaren. År 2005 fullbordade han inspelningen av samtliga orkesterverk av Edvard Grieg med Bergens filharmoniska orkester för BIS records. Han har varit professor i dirigering vid Norges Musikhögskola sedan 1999.

Källor

Externa länkar
Norsk musikkinformasjon: Ole Kristian Ruud

Norska dirigenter
Norska musiker under 1900-talet
Norska musiker under 2000-talet
Födda 1958
Levande personer
Män
Personer från Skedsmo kommun
Torkugn

Torkugn är en hushållsapparat som används för att torka olika sorters livsmedel för att längre kunna förvara dem.

Denna typ av produkt tycks sakna ett vedertaget svenskt namn. Ordet dehydrator, taget från engelskan (samma stavning), används ibland. Torkapparat eller hushållstork förekommer också.

Referenser 

Hushållsapparater
Väse landskommun

Väse landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Den omfattade bildades 1863 ur Väse socken i Väse härad. Vid kommunreformen 1952 inkorporerades Ölme landskommun.

Vid kommunreformen 1971 upplöstes Väse kommun, och Väse församling införlivades med Karlstads kommun. Ölme församling överfördes då till Kristinehamns kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Väse församling. Den 1 januari 1952 tillkom Ölme församling.

Geografi
Väse landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 437,53 km², varav 429,82 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Väse kommun fanns tätorten Väse, som hade 389 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 10,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kristinehamns kommun
Indelningar i Karlstads kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Nors landskommun

Nors landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Nors socken i Grums härad i Värmland.
 
Vid kommunreformen 1952 bildade landskommunen en storkommun genom att inkorporera Segerstads landskommun.

År 1971 uppgick landskommunen i Karlstads kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Nors församling. Den 1 januari 1952 tillkom Segerstads församling. Sedan 2006 omfattar Nor-Segerstads församling samma område som Nors landskommun efter 1952.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en av vågskuror bildad blå ginbalk, ovan och nedan åtföljd av ett svart topografiskt järnverkstecken.

Vapnet fastställdes 1956.

Geografi
Nors landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 169,67 km², varav 167,71 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 78,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Karlstads kommun
Östra Fågelviks landskommun

Östra Fågelviks landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Fågelviks socken i Väse härad i Värmland då denna kommun. Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) ändrades namnet till Östra Fågelvik i särskiljande syfte.
 
Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1967 uppgick den i Karlstads stad.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Östra Fågelviks församling.

Geografi
Östra Fågelviks landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 85,25 km², varav 80,63 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Östra Fågelviks kommun fanns tätorten Skattkärr, som hade 1 237 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 52,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1962

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Karlstads kommun
Eda landskommun

Eda landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Eda socken i Jösse härad i Värmland då denna kommun.
 
2 februari 1906 inrättades i kommunen Charlottenbergs municipalsamhälle som sedan upplöstes 31 december 1961.

18 november 1904 inrättades i kommunen Åmotfors municipalsamhälle som sedan upplöstes 31 december 1961.

Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick den i Eda kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Eda församling.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält en av vågskura bildad stam och däröver en femuddig skans, allt av silver.

Vapnet fastställdes 1948.

Geografi
Eda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 288,19 km², varav 267,62 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 54,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eda kommun
Brunskogs landskommun

Brunskogs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Den inrättades i Brunskogs socken i Jösse härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 bildade den "storkommun" genom sammanläggning med de tidigare landskommunerna Boda och Mangskog.

Landskommunen upplöstes 1971 varvid Brunskogs och Mangskogs församlingar uppgick i Arvika kommun, medan Boda församling överfördes till Kils kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Brunskogs församling. Den 1 januari 1952 tillkom Boda och Mangskogs församlingar.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält tre grankvistar av silver, ordnade två och en.

Vapnet fastställdes 1957.

Geografi
Brunskogs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 485,82 km², varav 429,21 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 15,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kils kommun
Indelningar i Arvika kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Glava landskommun

Glava landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Glava socken i Gillbergs härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Kommunreformen 1952 lämnade landskommunen opåverkad. 

1 januari 1960 överfördes till Glava landskommun och församling från Stavnäs landskommun och församling ett obebott område (fastigheterna Näs 1:9 och 1:11-1:12) omfattande en areal av 2,30 km², varav 1,40 km² land.

Landskommunen uppgick 1971 i Arvika kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Glava församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I sköld kluven av silver och svart, två mot varandra vända skifferhackor av motsatta tinkturer.

Vapnet skall symbolisera fyndigheter av glimmerskiffer och brytningen av densamma.

Vapnet fastställdes 1960.

Geografi
Glava landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 303,33 km², varav 229,46 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Glava kommun fanns tätorten Glava kyrkby, som hade 210 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 10,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Arvika kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Bergens filharmoniska orkester

Bergens Filharmoniska Orkester (BFO) är en symfoniorkester i Bergen. 

Orkestern som tidigare hette Musikselskabet Harmoniens orkester, kan spåra sin historia tillbaka till 1765 och är den ena av Norges två nationalorkestrar. BFO är också en av världens äldsta orkestrar. Orkestern håller de flesta av sina konserter i Grieghallen i Bergen, men turnerar också i och utanför Norge.

Konstnärliga ledare 
1820–1827 Mathias Lundholm
1827–okänt Ferdinand Giovanni Schediwy
1855–1856 Otto Lübert
1856–1859 Ferdinand A. Rojahn
1859–1862 August Fries
1862–okänt Amadeus Wolfgang Maczewsky
1873–okänt Richard Henneberg
1879–1880 Herman Levy
1880–1882 Edvard Grieg
1892–1893 Washington Magnus
1893–1899 Johan Halvorsen
1899–1907 Christian Danning
1908–1948 Harald Heide
1948–1952 Olav Kielland
1952–1958 Carl von Garaguly
1958–1961 Arvid Fladmoe
1964–1985 Karsten Andersen
1985–1990 Aldo Ceccato
1990–1998 Dmitri Kitajenko
1999–2002 Simone Young
2003–2015 Andrew Litton
2015–             Edward Gardner

Priser och utmärkelser
1991 – Spellemannprisen i klassen "Orkester- og kormusikk" för albumet Grieg: Piano Konsert/Liszt: Piano Konsert Nr.2 med Leif Ove Andsnes som solist.
2007 – Spellemannprisen i klassen "Klassisk musikk" för albumet Prokofiev: Romeo & Juliet 
2015 – Gammleng-prisen i klassen "Kunstmusikk"

Källor

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats

Musik i Bergen
Musikgrupper bildade 1765
Norska symfoniorkestrar
1765 i Norge
Grava landskommun

Grava landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Grava socken i Karlstads tingslag i Värmland då denna kommun.
 
1 november 1907 inrättades i landskommunen  Forshaga municipalsamhälle och 1944 utbröts den då bildade Forshaga köping ur landskommunen varvid municipalsamhället upphörde.

Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick den i Karlstads kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Grava församling.

Geografi
Grava landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 116,53 km², varav 110,25 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Grava kommun fanns tätorten Skåre, som hade 1 121 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 38,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Karlstads kommun
Gunnarskogs landskommun

Gunnarskogs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gunnarskogs socken i Jösse härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 bildade den "storkommun" genom sammanläggning med den tidigare kommunen Bogens landskommun. 

Landskommunen uppgick 1971 uppgick i Arvika kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Gunnarskogs församling. Den 1 januari 1952 tillkom Bogens församling. Sedan 2010 omfattar Gunnarskogs församling samma område som Gunnarskogs landskommun efter 1952.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver en gående, rödtungad, svart järv, åtföljd av tio gröna grankvistar, varav fem ovan och fem nedan, i båda fallen ordnade tre och två

Vapnet fastställdes 1954.

Geografi
Gunnarskogs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 496,53 km², varav 449,39 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Gunnarskogs landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Arvika kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Järnskogs landskommun

Järnskogs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Järnskogs socken i Nordmarks härad i Värmland. 
 
Vid kommunreformen 1952 bildade den en "storkommun" genom att inkorporera Skillingmarks landskommun.

År 1971 uppgick den i Eda kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Järnskogs församling. Den 1 januari 1952 tillkom Skillingmarks församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en svart kappsläde och däröver en svart ginstam, belagd med en hästsko, ett mynt och en femuddig stjärna, alla av silver

Vapnet fastställdes 1959.

Geografi
Järnskogs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 370,29 km², varav 341,83 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Järnskogs kommun fanns tätorten Koppom, som hade 729 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 25,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Referenser

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eda kommun
Holmedals landskommun

Holmedals landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Holmedals socken i Nordmarks härad i Värmland. 
 
Vid kommunreformen 1952 bildade den en storkommun genom att inkorporera Karlanda landskommun, Blomskogs landskommun och Trankils landskommun.

År 1971 landskommunen i Årjängs kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Holmedals församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Blomskog, Karlanda och Trankil.

Heraldiskt vapen
Kommunen saknade vapen.

Geografi
Holmedals landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 599,63 km², varav 516,74 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Holmedals landskommun fanns del av tätorten Gustavsfors, som hade 18 invånare i kommunen den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 0,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Årjängs kommun
Kroppa landskommun

Kroppa landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Kroppa socken i Färnebo härad i Värmland då denna kommun.

Storfors köping utbröts ur landskommunen 1950.
 
Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick den i Filipstads kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 1705.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Kroppa församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver sex radiärt ordnade blå borrsläggor.

Vapnet fastställdes 1963.

Geografi
Kroppa landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 167,66 km², varav 142,60 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Kroppa kommun fanns tätorten Nykroppa, som hade 2 144 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 82,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Filipstads kommun
Silleruds landskommun

Silleruds landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Silleruds socken i Nordmarks härad i Värmland. 
 
Kommunreformen 1952 lämnade kommunen oförändrad.

År 1971 uppgick landskommunen i Årjängs kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Silleruds församling.

Heraldiskt vapen
Kommunen saknade vapen

Geografi
Silleruds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 414,18 km², varav 338,51 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Silleruds landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Årjängs kommun
Stavnäs landskommun

Stavnäs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Stavnäs socken i Gillbergs härad i Värmland. 
 
Vid kommunreformen 1952 bildade den en "storkommun" genom att inkorporera Högeruds landskommun och Värmskogs landskommun.

1 januari 1960 överfördes till Glava landskommun och församling från Stavnäs landskommun och församling ett obebott område (fastigheterna Näs 1:9 och 1:11-1:12) omfattande en areal av 2,30 km², varav 1,40 km² land.

1 januari 1971 upplöstes kommunen och Högeruds och Stavnäs församlingar uppgick i Arvika kommun medan Värmskogs församling uppgick i Grums kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Stavnäs församling. Den 1 januari 1952 tillkom Högeruds församling och Värmskogs församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver två korslagda, med blå doppskor försedda, röda pilgrimsstavar, åtföljda i övre vinkeln av ett blått kryckkors och i nedre vinkeln av ett blått ankare.

Vapnet fastställdes 1959.

Geografi
Stavnäs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 398,95 km², varav 314,08 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Stavnäs landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Grums kommun
Indelningar i Arvika kommun
Svanskogs landskommun

Svanskogs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Den inrättades i Svanskogs socken i Gillbergs härad när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun med tidigare Långseruds landskommun. 

Sedan 1971 tillhör området Säffle kommun.

Kommunkoden åren 1952-1970 var 1722.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Svanskogs församling. Den 1 januari 1952 tillkom Långseruds församling.

Kommunvapen
Blasonering: Sköld delad av silver, vari två bjälkvis ordnade gröna granar, och av blått, vari en gående svan av silver med röd beväring, därest dylik kan komma till användning.

Vapnet fastställdes 1948.

Geografi
Svanskogs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 357,19 km², varav 306,62 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Svanskogs kommun fanns tätorten Svaneholm, som hade 673 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 23,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Säffle kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län