kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svenska sjöfolksförbundet

Svenska sjöfolksförbundet var ett svenskt fackförbund inom Landsorganisationen (LO) som bildades 1932 genom en sammanslagning av flera mindre förbund. Det uppgick 1996 i Seko som rikstäckande branschavdelningen SEKO sjöfolk.

Bakgrund
Fram till 1932 var sjöfolket splittrat i fem organisationer: Svenska sjömansunionen, Svenska eldareunionen, Sjöfarande kvinnors förening, Svenska stewardsföreningen och Svenska Amerika-liniens intendenturpersonalsförbund. Svenska sjöfolksförbundet bildades 1932 genom att nämnda organisationer sammanslöts  på initiativ av LO. Ordförande blev Sven Lundgren. Ursprungligen skulle även Sveriges radiotelegrafistförening ha ingått, men de kvarstod som självständig förening. Sveriges Redareförening vägrade godta att de tidigare förbundens avtal övertogs av det nybildade förbundet. Man ville omförhandla allt och krävde en lönesänkning på 15 procent. Den kommunistiska Röda fackoppositionen hade sympatisörer bland sjöfolket och drev kraftfull agitation vintern 1932 vilket bl.a. resulterade i en ockupation av förbundskontoret

Historia
1933 lämnade Svenska stewardförbundet Sjöfolksförbundet och orienterade sig mot TCO. Den 9 mars samma år gick förbundet ut i en strejk som varade till den 30 mars. Strejkbrytare inkallades, vilket ledde till häftiga sammanstötningar mellan strejkande och strejkbrytare. För att motverka kommunisternas inflytande, krävde förbundet att alla medlemmar skulle skriva under en lojalitetsförbindelse eller eljest uteslutas.
1939 vid andra världskrigets utbrott hamnade hälften av förbundets medlemmar utanför den s.k. Skagerackspärren. Den fackliga verksamheten utanför spärren leddes från kontoren i USA och Storbritannien. Förbundet krävde ett skattefritt krigsrisktillägg, men 1943 beslutades att endast hälften skulle vara skattefritt.
1943 inrättades en erkänd arbetslöshetskassa.
1950 hade förbundet 42 fartygsklubbar med 13636 medlemmar.
1978 såldes 40 procent av det svenska tonnaget till utlandet och medlemsantalet minskade drastiskt av den anledningen.
1980 hade förbundet 11051 medlemmar, varav 9226 män och 1825 kvinnor. 
1996 uppgick förbundet i Seko.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2018). Lund: Department of Sociology, Lund University. (om medlemsutvecklingen i bland annat Svenska sjöfolksförbundet och dess föregångare)

Fackliga organisationer bildade 1932
Fackliga organisationer upplösta 1996
Historiska LO-förbund
Sjöfolksförbundet
Organisationer inom sjöfart
Nathan Melchior

Nathan Gerson Melchior, född 2 augusti 1811 i Köpenhamn, död där 30 januari 1872, var en dansk oftalmolog.

Melchior tog kirurgisk examen 1834, medicinsk examen 1835, reste utomlands 1836–37, blev medicine licentiat 1839 och medicine doktor 1841. Han praktiserade därefter som ögonläkare i Köpenhamn och tilldelades professors titel 1853. Han var en framstående ögonläkare och den förste som genomförde skelningsoperation i Danmark (båda hans disputationer behandlar denna). Han var mycket känd i utlandet, dit han ofta reste, och var ledamot av en mängd utländska vetenskapliga sällskap. 

År 1851 föreslog Melchior en utbyggnad och förbättring av blindinstitutet, blev ledamot av den av denna anledning tillsatta kommission, och då institutet blev ombildades, blev han 1857 ledamot av dess styrelse och 1868 dess läkare. År 1850 var han överläkare vid ett lasarett i Köpenhamn och iakttog här en del fall av den "egyptiska ögonsjukdomen" (trakom) hos holsteinare. Efter kriget publicerade han i "Ugeskrift for Læger" (juli 1852) en avhandling, i vilken han riktade uppmärksamheten mot denna sjukdoms smittsamhet och dess förekomst i den danska hären, varigenom han gav anledning till en mycket omfattande medicinsk polemik, i vilken han främst fick stöd av Jacob Christian Bendz. År 1856 blev Melchior ledamot av den kommission, som tillsattes med anledning av denna sjukdom.

Källor

Danska oftalmologer
Danska innehavare av professors namn
Personer i Danmark under 1800-talet
Födda 1811
Avlidna 1872
Män
Wickström

Wickström är ett svenskt efternamn, som kan skrivas på olika sätt. Den 31 december 2012 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Wickström 1 217
 Vickström 88
 Wichström 2
 Wickstrøm 1
Tillsammans blir detta 1 308 personer.

Personer med efternamnet Wickström eller med varianter av detta namn
 André Wickström (född 1976), finlandssvensk skådespelare och komiker
 Folke Wickström (1939–2018), åländsk arkitekt
 Herman Wickström (1881–1958), landshövding 
 Hugo Wickström (1892–1984), hovrättslagman
 Inez Wickström (1888–1980), kommunalpolitiker i Söderhamn, socialdemokrat
 John Wickström (1870–1959), finlandssvensk ingenjör
 John Wickström (olympier) (1927–1987), skridskoåkare
 Kristian Wickström (1845–1926), psykiater
 Lennart Wickström (1928–2014), konstnär och yrkesmålare
 Martin Wickström (född 1957), konstnär
 Nils Wickström (1883–1941), officer och gymnastikdirektör
 Oskar Wickström (konstnär) (1910–1997), målare
 Oskar Wickström (målare) (1885–1968), dekorationsmålare
 Roy Wickström (1901–1981), finländsk ingenjör, uppfinnare och företagsledare
 Sven Wickström (död omkring 1785), målare och kyrkomålare
 Thure Wickström (1854–1914), överste
 Tobias Wickström (född 1977), journalist och redaktör
 Victor Hugo Wickström (1856–1907), tidningsman, författare och politiker, liberal
 Åke Wickström (född 1927), målare

Se även 

 Wikström

Svenska efternamn
Wigström

Wigström är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Cecilia Wigström
 Eva Wigström
 Holger Wigström

Se även 

 Wikström
Lindman

Lindman är ett svenskt efternamn som 2015 bars av 1 773 personer och kan syfta på:

Personer
 Achates Lindman (1826–1902), svensk företagsledare
 Alex Lindman (1862–1939), svensk idrottsledare och sportjournalist
 Anita Lindman (1932–2018), svensk programpresentatör, känd från Anita och Televinken
 Arnold Lindman (1877–1958), svensk jurist och ämbetsman
 Arvid Lindman (1862–1936), politiker, Sveriges statsminister, amiral
 Axel Lindman (1848–1930), svensk målare
 Björn Lindman (född 1942), svensk kemist
 Bleckert Lindman (1823–1909), svensk apotekare
 Bo Lindman (1899–1992), svensk militär, modern femkampare och fäktare
 Carl Lindman (1856–1928), svensk botaniker
 Carl Magnus Lidman (aktiv 1822), skarprättare
 Christian Fredrik Lindman (1816–1901), svensk matematiker och läroboksförfattare
 Emrik Lindman (1900–1946), svensk ingenjör
 Gunnar Lindman (1912–2000), svensk arkitekt
 Gustava Lindman (1804–1856), svensk skådespelare
 Gösta Lindman (1878–1951), elektroingenjör
 Hans Lindman (1884–1957), svensk fotbollsspelare
 Håkan Lindman (född 1961), svensk fotbollsspelare
 Karl Lindman (1874–1952), finländsk fysiker
 Karl Lindman (fotomodell) (född 1981), svensk fotomodell
 Kerstin Lindman-Strafford (född 1939), finländsk författare och journalist
 Kristian Lindman (1890–1962), jägmästare
 Lars Lindman (1910–1983), svensk präst
 Magnus Lindman, (född 1960), svensk dramaturg och översättare
 Maj Lindman (1886–1972), svensk barnboksförfattare
 Martin Lindman (född 1974), ishockeyspelare
 Pia Lindman (född 1965), konstnär
 Sven Lindman (professor) (1910–1983), finländsk statsvetare
 Sven Lindman (fotbollsspelare) (född 1942), svensk fotbollsspelare
 Volmar Lindman (1861–1939), finländsk journalist, författare och bibliotekarie
 Åke Lindman (1928–2009), finländsk regissör och skådespelare
 Åke E:son Lindman (född 1953), svensk fotograf

Övrigt
 Arvid Lindmansgatan, Göteborg
 Arvid Lindmans Sextioårsfond

Efternamnsförgreningssidor
Svenska efternamn
Lindemann

Lindemann är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Albert Lindemann
 Ernst  Lindemann
 Ferdinand von Lindemann
 Frederick Lindemann
 Fritz Lindemann
 Georg Lindemann
 Kelvin Lindemann
 Maggie Lindemann
 Till Lindemann
 Wilhelm Lindemann

Se även 

 Lindeman (olika betydelser)

Tyska efternamn
Lindeman (olika betydelser)

Lindeman kan avse:

Komiska gelstalter spelade av Hasse Alfredson
 Lindeman
 Valfrid Lindeman

Efternamn för verkliga personer

 Erik Lindeman
 Fredrik Christian Lindeman
 Harriet Lindeman
 Lars Lindeman
 Ludvig Mathias Lindeman
 Magnhild Lindeman
 Ole Andreas Lindeman
 Olof Lindeman
 Osmo Lindeman
 Peter Brynie Lindeman
 Margit Lindeman

Se även 
Lindman
Lindemann

Efternamn
Jacob Christian Bendz

Jacob Christian Bendz, född 20 mars 1802 i Odense, död 12 september 1858 i Köpenhamn, var en dansk läkare. Han var bror till Carl Ludvig, Wilhelm Ferdinand och Henrik Carl Bang Bendz.

Efter att ha tagit kirurgisk examen med utmärkelse 1825 och efter att ha varit reservkirurg vid Det Kongelige Kirurgiske Akademi och Frederiks Hospital blev han militärläkare och avled som överläkare vid fotgardet. I fälttågen 1848–50 var han kårstabsläkare (översteläkare) vid hären, en befattning, som han knappast klarade av, till stor del beroende på den vid krigets början ytterst bristfälliga organisationen av allt, som angick härens läkarväsen. 

Den mot Bendz riktade kritiken är dock inte helt oberättigad. Han hade redan som ung invecklat sig i häftiga polemiker, men särskilt efter kriget ägde en våldsam litterär kamp rum mellan honom och en del andra läkare, däribland Michael Djørup, angående vad som kallades den militära eller den egyptiska ögonsjukdomen, som under kriget införts i Danmark. Bendz studerade denna sjukdom med stor iver, översatte en del utländska författares verk och skrev själv en mängd artiklar om sjukdomen, utan att lyckas få stöd i Danmark. Hans sista arbete, som han framlade på oftalmologkongressen i Bryssel 1857, gav honom europeisk berömmelse, genom att han i detta gav den första utförliga anatomiska beskrivningen av sjukdomen och föreslog dess vetenskapliga namn trakom.

Även i flera andra avhandlingar visade sig Bendz vara i besittning av en utmärkt iakttagelseförmåga. Att han inte fick det erkännande i Danmark, som han förtjänade, trots att han snabbt gjorde sig bemärkt praktisk kirurg, berodde delvis på hans gränslösa fåfänga och den stora häftighet, varmed han förde polemiken, delvis på att förespråkade alltför långtgående förhållningsregler, men även delvis på, att han hade i hög grad hänsynslösa motståndare och i att han avled kort därefter, att hans sista, och betydelsefulla, arbete utkommit.

Källor

Danska kirurger
Militärläkare
Danska läkare under 1800-talet
Personer från Odense
Födda 1802
Avlidna 1858
Män
Salmonsens
Daniel Hansson (dirigent)

Daniel Hansson, född 27 juni 1973, är en svensk dirigent, director musices vid Malmö universitet.

Daniel Hansson är utbildad vid Musikhögskolan i Piteå där han studerade trumpet, samt dirigering för Erik Westberg. Han har vidare studerat för Eric Ericson och Siegfried Naumann. Hansson har arbetat som ensembleledare och musiker vid försvarsmusiken och Musik i Västernorrland.

Hansson är konstnärlig ledare för Malmö akademiska kör och Malmö akademiska orkester, två ensembler som han grundade år 2000. År 2009 grundade han den professionella sångensemblen ”Ensemble syd”.

Daniel Hansson blev 2019 utnämnd till gästprofessor i dirigering vid det Nationella Musikkonservatoriet i Lviv, Ukraina. Hans arbete inleds i mars 2019.

Referenser 

Svenska dirigenter
Director musices
Födda 1973
Män
Levande personer
Meinir Gwilym

Meinir Gwilym (född 1983) är en walesisk popsångare från Llangristiolus, Anglesey som sjunger på kymriska. 2002 släppte hon sin första EP, Smôcs, Coffi a Fodca Rhad (”Cigg, kaffe och billig vodka”). Hon är, enligt sin hemsida, en av de bäst säljande walesiska musikerna någonsin. Gwilym har arbetat tillsammans med Dylan Wyn som radiopresentatör för Radio Cymru, BBC:s kymriskspråkiga radiostation, och arbetar nu på S4C:s program Wedi 7 och som presentatör på radiokanalen Heart Cymru på Anglesey och i Gwynedd.

Uppväxt
Meinir Gwilym föddes i Wales 1983 och gick i skola på Ysgol Henblas i Llangristiolus och på Ysgol Henblas i Llangefni. Hon kommer från en musikalisk familj och hade far- och morföräldrar som spelade piano och skrev text, och en mor och en syster som båda tyckte om att sjunga. Hon tävlade i  Urdd Gobaith Cymru, en eisteddfod för barn, som liten och började skriva egen musik när hon var runt fjorton år gammal. I juli 2004 tog hon examen i walesisk litteratur och filosofi vid Bangors universitet. Hon påbörjade sin examen vid Cardiffs universitet men det sista året läste hon vid Bangor.

Karriär
2002 släppte hon sin första EP, Smôcs, Coffi a Fodca Rhad. Samma år skrev hon under kontrakt hos skivbolaget Gwynfryn Cymunedol och vann priserna ”Årets kompositör” och ”Bästa kvinnliga artist” vid Radio Cymrus Rock- och popgala. Hon släppte sitt första fulla album, Dim Ond Clwydda 2003 och tack vare albumets framgång fick hon sponsring av Yamaha 2004.

Diskografi
 Smôcs, Coffi a Fodca Rhad (2002)
 Dim Ond Clwydda (2003)
 Sgandal Fain (2005)
 Tombola (2008)

Referenser

Födda 1983
Levande personer
Kvinnor
Walesiska låtskrivare
Walesiska sångare
Brittiska sångare under 2000-talet
Personer från Anglesey
Payer

Payer kan syfta på:

 Friedrich von Payer
 Helge Payer
 Hieronymus Payer
 Jean-Baptiste Payer
 Julius von Payer
Svenska sjömansunionen

Svenska sjömansunionen var ett svenskt fackförbund inom Landsorganisationen (LO) som bildades 1914. Det uppgick 1932 i Svenska sjöfolksförbundet.

Bakgrund
Vid Svenska transportarbetareförbundets kongress år 1900 bildades Sjömans- och eldareförbundet med anslutning till Transportarbetareförbundet. Organisationsarbetet gick knaggligt och förbundet nästan utraderades efter storstrejken 1909. Transportarbetareförbundet drabbades utomordentligt hårt av strejkens efterverkningar och hade inte kraft att ägna sig åt sjöfolket.

Historia
1914 bildades Svenska sjömansunionen, sju månader efter systerorganisationen Svenska eldareunionen, och man följde i stora drag dess stadgar. Initiativtagare till båda organisationerna var skräddaremästaren F. W. Zachrisson i Göteborg. Unionen fick också sitt säte där och till ordförande utsågs Knut Ring. Av unionens stadga framgick att dess ändamål var "att samla svenska handelsflottans personal i en enhetlig organisation med syfte att med lämpliga medel tillvarataga deras intressen, såväl ekonomiska som övriga, vilka stå i samband med arbetsförhållandena; att verka för facklig och socialistisk upplysning samt internationell förbrödring."
1917 träffades en överenskommelse med Svenska eldareunionen om hur insjö-, bogserbåts- och kanalflottorna skulle organiseras. Det blev så att Sjömansunionen skulle organisera besättningarna på Västkusten, Vänern, Vättern samt Trollhätte och Göta kanal. Övriga kuststräckor tillföll Eldareunionen. Man kunde nu börja organisera även sjöfolk i inrikes fart.
1919 ledde missnöje med lönesänkningar efter krigsslutet till en tre veckors strejk.
1920 inrättades en stödkassa för TBC-drabbade.
1923 hade Sjömansunionen 8322 medlemmar. 
1926 blev man medlem i Internationella transportarbetarefederationen. Samma år tog man på unionens kongress upp frågan om segelfartygens personal. Något avtal fanns inte för denna grupp. Men efter att ha agiterat bland dessa grupper under 1926-27 så kunde man skriva in omkring 300 besättningsmän på segelfartyg i unionen. 
1928 ingicks samarbetsavtal med Svenska eldareunionen.
1931 hade förbundet 35 avdelningar med 7520 medlemmar varav ingen kvinnlig.
1932 uppgick förbundet i det nybildade Svenska sjöfolksförbundet.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2019). Lund: Department of Sociology, Lund University. (om medlemsutveckling mm i bland annat Svenska sjömansunionen)

Fackliga organisationer bildade 1914
Fackliga organisationer upplösta 1932
Historiska LO-förbund
Sjömansunionen
Organisationer inom sjöfart
Svenska eldareunionen

Svenska eldareunionen var ett svenskt fackförbund inom Landsorganisationen (LO) som bildades 1914. Det uppgick 1932 i Svenska sjöfolksförbundet.

Bakgrund
Vid Svenska transportarbetareförbundets kongress år 1900 bildades Sjömans- och eldareförbundet med anslutning till Transportarbetareförbundet. Organisationsarbetet gick knaggligt och förbundet nästan utraderades efter storstrejken 1909. Transportarbetareförbundet drabbades utomordentligt hårt av strejkens efterverkningar och hade inte kraft att ägna sig åt sjöfolket.

Historia
1914 bildades Svenska eldareunionen, sju månader före systerorganisationen Svenska sjömansunionen. Initiativtagare till båda organisationerna var skräddaremästaren F. W. Zachrisson i Göteborg. Unionen fick också sitt säte där och expeditionen inrättades i en skrubb i Zachrissons affär. Till ordförande utsågs John Jansson. Redan från starten började man fondera medel till en stridsfond.
1917 träffades en överenskommelse med Svenska sjömansunionen om hur insjö-, bogserbåts- och kanalflottorna skulle organiseras. Det blev så att Sjömansunionen skulle organisera besättningarna på Västkusten, Vänern, Vättern samt Trollhätte och Göta kanal. Övriga kuststräckor tillföll Eldareunionen. Man kunde nu börja organisera även sjöfolk i inrikes fart.
1921 ledde missnöje med lönesänkningar på 20 procent efter första världskriget till strejk.
1923 hade Eldareunionen 2479 medlemmar. 
1924 inrättades en begravningskassa. Samma år blev man medlem i Internationella Transportarbetarefederationen.
1928 ingicks samarbetsavtal med Svenska sjömansunionen.
1931 hade förbundet 34 avdelningar med 6481 medlemmar varav ingen kvinnlig.
1932 uppgick förbundet i det nybildade Svenska sjöfolksförbundet.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2019). Lund: Department of Sociology, Lund University. (om medlemsutvecklingen i bland annat Svenska eldareunionen)

Fackliga organisationer bildade 1914
Fackliga organisationer upplösta 1932
Historiska LO-förbund
Eldareunionen
Björkström

Björkström är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Eva Björkström (född 1947), konstnär och trädgårdsarkitekt
 EwaMaria Björkström (född 1955), skådespelare, sångare och musikalartist
 Tim Björkström (född 1991), fotbollsspelare

Svenska efternamn
Widstrand

Widstrand är ett svenskt efternamn, som den 31 december 2013 bars av 149 personer bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Widstrand
 Axel Widstrand (1866–1956), svensk läkare, personhistoriker och konstsamlare
 Carl Gösta Widstrand (född 1928), svensk etnograf
 Emilia Widstrand (född 1992), svensk skådespelerska
 Gabriella Widstrand (född 1981), svensk skådespelerska
 Maggie Widstrand (född 1963), svensk rollsättare
 Staffan Widstrand (född 1959), svensk författare och fotograf
 Wilhelm Widstrand (1858–1930), svensk bokförläggare

Se även 
 Wahlström & Widstrand, bokförlag
 Villa Widstrand

Källor

Svenska efternamn
Wifstrand

Wifstrand är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Albert Wifstrand (1901–1964), svensk klassisk filolog
 Jan Wifstrand (född 1954), svensk journalist 
 Mailice Wifstrand (1923–2017), svensk präst
 Naima Wifstrand  (1890–1968), svensk sångerska och skådespelerska

Svenska efternamn
Sonja (TV-serie)

Sonja är en svensk kriminalserie från 1970 av Folke Mellvig som sändes i TV1 i dåvarande Sveriges Radio. Serien regisserades av Herman Ahlsell och bestod av fem halvtimmes långa avsnitt som sändes mellan 8 september och 6 oktober 1970.

Rollista  
 Suzanne Brenning – Sonja Hallberg
 Lennart Lundh – Roger Malmström 
 Claes Sylwander – Henry Kjellgren
 Alf Nilsson – Allan Rosander
 Rolf Nordström – Lennart Hallberg
 Mimmo Wåhlander – Irene Linder
 Berta Hall – fru Persson
 Gunilla Nyroos – kontorsflickan 
 Yngve Nordvall – Olle Nyman
 Lillwi Wallman – Marianne Videll
 Rune Ottosson – vännen
 Ellen Pellmas – sångerskan
 Pelle Valin – kyparen
 Tommy Jacobsson – nattklubbspianisten
 Lars Barringer – nattklubbsägaren

Källor 

 Svensk Mediedatabas

Noter 

TV-seriestarter 1970
TV-serieavslutningar 1970
Svenska kriminalserier
Svenska TV-serier från 1970-talet
Svenskspråkiga TV-serier
Wistrand

Wistrand är ett svenskt efternamn,som även kan skrivas Vistrand. Den 31 december 2013 var 597 personer med namnet Wistrand och 144 med namnet Vistrand bosatta i Sverige. Totalt blir detta 741 personer.

Personer med efternamnet Wistrand

 Alfred Hilarion Wistrand (1819–1874), läkare
 Andreas Wistrand (född 1978), sångare och bandledare
 August Timoleon Wistrand (1807–1866), läkare
 Birgitta Wistrand (född 1939), litteraturvetare och politiker, moderat
 Christian Wistrand (född 1958), producent och projektledare 
 Erik Wistrand (1907–1998), latinist
 Helena Olsson Wistrand (född 1970), svensk poet och fotograf
 Herman Wistrand (1869–1945), jurist
 Karin Wistrand (född 1960), musiker
 Karl Wistrand (1889–1974), direktör och politiker, högerman
 Ludvig Detlof Wistrand (1805–1838), jurist, tecknare och målare
 Maj Wistrand (1904–1986), målare och tecknare
 Per Gustaf Wistrand (1852–1912), museiman
 Sten Wistrand (född 1954), litteraturvetare, författare och recensent

Se även
 Wistrand advokatbyrå

Källor

Svenska efternamn
Markus Eriksson (sportjournalist)

Markus Eriksson, född 1980, är en svensk sportjournalist som skriver för Sportbladet.

Han är mest känd för att rapportera minut för minut från matcher i italienska högstaligan.

Under VM 2006 var han i Tyskland och rapporterade direkt från Sveriges matcher i grupp B. Även under VM 2010 var han i Sydafrika och rapporterade från olika matcher, däribland matcherna Japan-Kamerun och Sydkorea-Grekland.

Den 24 april 2011 blev Eriksson uppringd av målvakten Bengt Andersson, tidigare i Örgryte och IFK Göteborg. "Bengan", som han kallas, berättade för Eriksson om sin debut i sin nya klubb Önnered i division sju. 

Markus Eriksson har också varit tränare för den anrika akademiska fotbollsklubben Göteborgs Studenters IF.

Referenser 

Födda 1980
Svenska sportjournalister
Levande personer
Män
Widström

Widström är ett svenskt efternamn, som den 31 december 2013 bars av 197personer bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Widström
 Gustaf Widström (1878–1967), industriman
 Sven Widström (1751–1812), hovkapellist, musik- och danslärare
 Ulric Widström (1833–1906), godsägare, jurist och politiker
 Ulrika Widström (1764–1841), poet och översättare

Källor

Svenska efternamn
Wallström

Wallström är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Carl Wallström
 Einar Wallström
 Joakim Wallström
 Jonas Wallström
 Margot Wallström
 Martin Wallström
 Martin Wallström (konstnär)
 Ruben Wallström
 Teodor Wallström
 Tord Wallström

Se även 
 Wahlström
P4 Live

P4 Live är ett radioprogram i SR P4 som sänder levande musik, inspelad på konserter runt om i Sverige. Programmet hade premiär den 5 januari 2003. 

Programmet produceras av SR:s lokalstationer, och samordnas av SR Skaraborg.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
P4 Lives hemsida

Musikprogram i Sveriges Radio
Radioprogram startade 2003