kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Valallians

Valallians, valförbund eller valteknisk samverkan är ett samarbete mellan politiska partier inför ett val. Valallianser kan ha som syfte att t.ex. underlätta för ingående småpartier att komma förbi tröskelkrav för att få representation i en församling, eller för att motverka underrepresentation som det valtekniska systemet kunde resultera i utan alliansen.

Partierna i en valallians behåller sina enskilda politiska plattformar och ideologier men gör avtal om samarbete. Man kan skilja mellan rent tekniska valförbund, valteknisk samverkan, och egentliga allianser. I de förra är avtalet rent tekniskt, till exempel avtalar man om kandidaternas antal och placering på listan vid val med kandidatlistor. I fråga om val med enmansvalkretsar ställer man upp sina kandidater i olika valkretsar. I egentliga allianser gör man också politiska kompromisser för att uppnå en gemensam linje i valkampanjen och för att kunna samarbeta efter valet. Om valalliansen vinner ett nationellt val bildas i regel en koalitionsregering där alla alliansens partier har representation.

Exempel på valallianser
Exempel på valteknisk samverkan i Sverige var samarbetet inför riksdagsvalet 1985 mellan Centerpartiet och KDS som de kallade Centern.. Exempel på den andra typen av valteknisk samverkan kan ske när genom det svenska valsystemet stora partier har gynnats vid fördelningen av platser i nämnder och styrelser i en kommun. Denna samverkan kan inskränkas till samverkan bara vid valet av olika nämnder och styrelser. Ett annat exempel är Arbetarepartiet 1928.

I Tyskland har de två systerpartierna CDU och CSU en valallians kallad CDU/CSU. Utöver deras samarbete i förbundsdagen yttrar sig denna valallians i att enbart CSU kandiderar i Bayern och CDU kandiderar i de andra förbundsländerna. Denna valallians har i olika former funnits sedan 1970-talet.

Andra samarbeten
Partisamarbeten som inte är valteknisk samverkan finns också. Då säger partier i förväg vilka de vill bilda koalitionsregering med efter valet och presenterar ibland gemensamma program, men utan att partiernas kandidater står på några gemensamma listor vid själva valet. Exempel på det är Alliansen och de Rödgröna.

Källor

Val
Statsvetenskap
Samarbete
 
Allianser
Regeringen Anker Jørgensen I

Regeringen Anker Jørgensen I var Danmarks regering 5 oktober 1972–19 december 1973. Den bestod av ministrar från Socialdemokraterne under ledning av Anker Jørgensen.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1972
Upplösningar 1973
Jørgensen 1
Regeringen Jens Otto Krag III

Regeringen Jens Otto Krag III var Danmarks regering 11 oktober 1971 - 5 oktober 1972. Den bestod av ministrar från Socialdemokraterne.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1971
Upplösningar 1972
Danmarks regeringar
Regeringen Hilmar Baunsgaard

Regeringen Hilmar Baunsgaard var Danmarks regering 2 februari 1968 - 11 oktober 1971. Det var en koalitionsregering, bestående av partierna Radikale Venstre (R), Venstre (V) och Konservative Folkeparti (K). Den kallades i folkmun för RVK-regeringen.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1968
Upplösningar 1971
Danmarks regeringar
Fjärås-Förlanda församling

Fjärås-Förlanda församling är en församling i Kungsbacka kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen bildar eget pastorat och ligger i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Administrativ historik 
År 2013 inkorporerades Förlanda församling i Fjärås församling, vilkens namn samtidigt ändrades till denna Fjärås-Förlanda och bildade då ett eget pastorat.

Kyrkor

Series pastorum
Sedan 2009 är Patrick Lind, tidigare studentpräst i Sankt Ansgars kyrka i Uppsala, kyrkoherde.

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Kungsbacka kommun
Indelningar i Kungsbacka kommun
Skrubbsår

Skrubbsår är ett sår som orsakas av skador i hudens yttre lager. Såret uppstår när exponerad hud i rörelse kommer i kontakt med en skrovlig yta som slipar eller gnuggar bort de yttre hudlagren. Skadan som uppstår påminner om ett brännsår, men det är ofta mindre allvarligt då värmen som orsakar ett brännsår ger större skadeverkan på huden.

Det är viktigt att rengöra såret ordentligt och att skräp tas bort för att undvika infektion samt att förhindra att främmande föremål blir kvar i såret under läkeprocessen som kan ge fula ärr. Vanligtvis sker det med vatten och mild tvål. Även bedövande salva kan användas till personer som har fyllt två år.

Läkeprocessen
Galleriet nedan visar läkeprocessen av ett skrubbsår efter att en handflata skrubbats mot betong.

Se även
Skavsår

Referenser 

Sår och skador
Hudfysiologi
Frillesås landskommun

Frillesås landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Frillesås socken i Fjäre härad i Halland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Löftadalens landskommun som senare 1974 uppgick i Kungsbacka kommun.

Politik

Mandatfördelning i Frillesås landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Kungsbacka kommun
Erich Bauer

Erich Hermann Bauer, född 26 mars 1900 i Berlin, död 4 februari 1980 i Berlin, var en tysk SS-Oberscharführer. Han deltog i Nazitysklands så kallade eutanasiprogram Aktion T4. Från oktober 1942 till november 1943 var Bauer kommendant för Lager III i förintelselägret Sobibór inom ramen för Operation Reinhard.

Biografi 
Erich Bauers far var tapetserare och dekoratör i Berlin. Efter folkskolan utbildade sig Bauer till svarvare. Han avlade dock inte något gesällprov, då han 1918 inkallades till värnplikt i Frankrike. Han blev fransk krigsfånge och frisläpptes 1920. Från 1923 arbetade han som busschaufför, och senare tjänstgjorde han vid Berliner Verkehrs-AG. Bauer inträdde i Sturmabteilung (SA) 1933 och i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) senare samma år.

Aktion T4 
I oktober 1939 inledde Nazityskland Aktion T4, vilket syftar på mord på fysiskt och mentalt handikappade personer samt andra som inte ansågs vara "livsdugliga". På olika så kallade eutanasiinstitut mördades dessa personer genom antingen giftinjektioner eller gas. Bauer anslöt sig till Aktion T4 1940 och tjänstgjorde som chaufför. Efter högljudda protester från bland andra Katolska kyrkan och Bekännelsekyrkan beordrade Adolf Hitler i augusti 1941 att Aktion T4 skulle avbrytas.

Sobibór 
Bauer kommenderades i april 1942 till förintelselägret Sobibór i östra Generalguvernementet. I oktober 1942 blev Bauer kommendant för Lager III, där gasning och kremering av internerna ägde rum. Bauer skötte de dieselmotorer, vilka producerade gas till gaskamrarna. Enligt ett vittnesmål av Bauer tog det cirka 20 till 30 minuter, innan alla personer i gaskammaren var döda. Bauer fick öknamnet "Gasmeister".

Fångarna i Sobibór gjorde den 14 oktober 1943 uppror och flera hundra lyckades att fly från lägret. Kort efter upproret upphörde mordapparaten i Sobibór, och i likhet med många andra som varit delaktiga i Operation Reinhard sändes Bauer till Trieste i norra Italien, där han inom ramen för Sonderabteilung Einsatz R tjänstgjorde som lastbilschaufför.

Efter andra världskriget 
I andra världskrigets slutskede greps Bauer av amerikanska soldater i Kärnten och fördes till ett krigsfångeläger. Han släpptes 1946, men blev efter några år igenkänd av Samuel Lerer och Ester Raab, båda överlevande från Sobibór. Bauer greps i augusti 1949 och ställdes inför rätta inför Berliner Landgericht för brott mot mänskligheten. Berliner Landgericht dömde den 8 maj 1950 Erich Bauer till döden. Straffet omvandlades 1951 dock till livstids fängelse, då Västtyskland hade avskaffat dödsstraffet. Kort efter domslutet fördes Bauer till Justizvollzugsanstalt Tegel i stadsdelen Tegel i Berlin. Där dog han den 4 februari 1980.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 
 
 
 

Aktion T4
Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget
Födda 1900
Avlidna 1980
Män
Personer från Berlin
Operation Reinhard
Personal i Sobibór
SS-Oberscharführer
Förlanda socken

Förlanda socken i Halland ingick i Fjäre härad, ingår sedan 1974 i Kungsbacka kommun och motsvarar från 2016 Förlanda distrikt.

Socknens areal är 54,30 kvadratkilometer, varav 49,32 land. År 2000 fanns här 560 invånare. Kyrkbyn Förlanda med sockenkyrkan Förlanda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Förlanda socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Förlanda församling och för de borgerliga frågorna till Förlanda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fjärås landskommun som sedan 1974 uppgick i Kungsbacka kommun.  Församlingen uppgick 2013 i Fjärås-Förlanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Förlanda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Fjäre härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Förlanda socken ligger sydost om Kungsbacka med sjön Lygnern i norr och längs Löftaåns dalgång i söder. Socknen är en skogig och karg bergstrakt utanför Loftaåns dalgång. Lygnern som är största insjö delas med Sätila och Tostareds socknar i Marks kommun samt Fjärås socken i Kungsbacka kommun. Andra betydande sjöar är Skärsjön som delas med Fjärås och Gällinge socknar samt Lövsjö som delas med Horreds socken i Marks kommun.

1700-talsbyn Äskhults by ligger i socknen.

Fornlämningar
Från stenåldern finns lösfynd, en boplats och en hällkista. Från bronsåldern finns stensättningar och skålgropsstenar.

Namnet
Namnet (1440 Förlanda) kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller förland, 'mark omedelbart utanför den odlade jorden'.

Befolkningsutveckling

Se även
Förlanda församling
Lista över fasta fornminnen i Kungsbacka kommun (Förlanda)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Förlanda socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Fjäre härad
Indelningar i Kungsbacka kommun
Louis-Auguste-Victor de Ghaisnes de Bourmont

Louis-Auguste-Victor de Bourmont, greve av Ghaisne, född 2 september 1773, död 27 oktober 1846, var en fransk greve och general.

de Bourmont emigrerade 1789 och deltog i fälttågen 1792-93 i emigrantarmén och sedan i upproren i Anjou till 1796. Efter ett par års landsflykt ställde han sig 1799 i spetsen för en ny resning, som dock efter en del framgångar kuvades. 

de Bourmont fick amnesti och slog sig ned i Paris, men hans rojalism förde honom snart i fängelse, ur vilket han 1804 flydde till Portugal. 1807 erbjöd de Bourmont sina tjänster åt Jean-Andoche Junot, och deltog sedan i det ryska fälttåget 1812, tillfångatogs under återtåget, men lyckades rymma. Han utmärkte sig i slaget vid Lützen 1813 och blev generalmajor. Efter ett tappert försvar av Nogent 1814 blev de Bourmont generallöjtnant men övergick sedan till bourbonerna.

1815 slöt de Bourmont sig åter till Napoleon I men rymde strax före slaget vid Ligny och uppträdde sedan som Michel Neys åklagare. 1823 deltog de Bourmont i spanska fälttåget, blev pär av Frankrike och 1829 krigsminister. 1830 ledde de Bourmont med utmärkelse fälttåget i Algeriet och blev marskalk men vägrade erkänna Ludvig Filip som kung och deltog 1832 i hertiginnan av Berrys upprorsförsök. de Bourmont kämpade senare på dom Miguels sida och slog sig därefter ned i Rom. 1840 fick de Bourmont amnesti och återvände till Frankrike.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Franska fältmarskalkar
Frankrikes krigsministrar
Franska politiker under 1800-talet
Födda 1773
Avlidna 1846
Män
Svensk uppslagsbok
Ludwig Lange (filolog)

Christian Konrad Ludwig Lange, född 4 mars 1825 i Hannover, död 18 augusti 1885 i Leipzig, var en tysk filolog och arkeolog. 

Lange blev 1853 extra ordinarie professor i Göttingen och därefter ordinarie professor i klassisk filologi i Prag 1855, i Giessen 1859 och i Leipzig 1871. Hans förnämsta arbete är Handbuch der römischen Alterthümer (tre band, 1856–1871, ofullbordad; senare upplagor av särskilda delar).

Källor

Tyska klassiska filologer
Tyska arkeologer
Tyska professorer
Alumner från Göttingens universitet
Alumner från Leipzigs universitet
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Personer verksamma vid Karlsuniversitetet
Personer verksamma vid universitetet i Gießen
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Filologer under 1800-talet
Arkeologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Hannover
Födda 1825
Avlidna 1885
Män
Ugglan
Förlanda landskommun

Förlanda landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Förlanda socken i Fjäre härad i Halland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Fjärås landskommun som senare 1974 uppgick i Kungsbacka kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Kungsbacka kommun
Strandskärlånga

Strandskärlånga (Gaidropsarus mediterraneus) är en fisk i familjen lakefiskar som finns från södra Norge till Medelhavet.

Utseende 
Strandskärlångan har två ryggfenor. Den främre har kort längd och mycket låg höjd, med undantag för den förlängda första fenstrålen som är större än ögats diameter (till skillnad från den nära släktingen tretömmad skärlånga). Den bakre ryggfenan är mycket lång och når nästan ända till stjärtfenan. Även analfenan är relativt lång. Kroppen är långsträckt, med tre skäggtömmar på huvudet; en under hakan och två på nosens ovansida. Färgen är gråbrunaktig till rödbrun på rygg och sidor, medan buken är ljusare. Ungfiskar är grönblåaktiga på ovansidan och silverfärgade på sidor och buk. Ryggen är ofta marmorerad. Längden når upp till 50 cm.

Vanor 
Arten är en bottenfisk som föredrar klippbotten med växtlighet ner till 60 meters djup. Den lever av fisk, kräftdjur, maskar och alger.

Utbredning 
Strandskärlångan finns från  södra Norge över Brittiska öarna till Medelhavet, Svarta havet och västra Nordafrika. Arten går in i Skagerack.

Kommersiell användning 
Arten erhålles som bifångst vid annat fiske och används både färsk som matfisk och som industrifisk.

Referenser 

Lakefiskar
Södermanlands runinskrifter 106

Sö 106 är en vikingatida runsten vid Kungshållet på Kjula ås, Kjula socken och Eskilstuna kommun i Södermanland. 
Runstenen, av granit, är 3,4 meter hög, 1,25 meter bred och 0,4 meter tjock och står troligen på ursprunglig plats. Runhöjden är 10-15 cm och både långkvistrunor och stavlösa runor förekommer. Den hör till stilgruppering Pr1 (1010-1050).

Runstenen, som är Södermanlands största, är troligen ristad av samme runristare som Sigurdsristningen, och det anses vara samma vikingatida ätt som förekommer i båda inskrifterna.

Inskriften 

Inskriften, vars senare del är skriven på vers, är svårtolkad. Främst är det ordet karsaʀ, föremålet för Spjuts kunskap, som är omdiskuterat. Erik Brate stannar i Sveriges runinskrifter för tolkningen att det är det anglosaxiska ordet ceaster, cœster, och föreslår (även) översättningen: 
"Alrik reste stenen, son till Sigrid, efter sin fader Spjut, som västerut varit hade, nedbrutit borg och i den slagit anglosaxarnes här. Anglosaxiska fästena kände han alla."

Galleri

Källor

Se även
Lista över Södermanlands runinskrifter

 
Södermanlands runinskrifter
Runinskrifter i Eskilstuna kommun
Åmells konsthandel

Åmells konsthandel  är en konsthandel i Stockholm, sedan 1994 belägen på Birger Jarlsgatan 14.

Verksamhet 
Företaget är världsledande inom skandinavisk konst och har en expertis som sträcker sig över måleri, skulptur, antikviteter, fotografi och samtidskonst. I galleriet visas årligen ett antal kuraterade separat- och grupputställningar med konstverk som är till salu. Åmells fungerar också som en kanal för personer, företag och institutioner som önskar sälja sin konst. Företaget arbetar på den internationella marknaden med skandinavisk konst, såsom att presentera svensk konst i USA.

Historik 
Åmells Handelsbolag grundades 1920 (och nuvarande aktiebolag 1961) i Härnösand av Nils Magnus Åmell (1885–1968) och specialiserade sig då främst på antikviteter. 1922 fick Nils Magnus Åmell möjlighet att ta över den så kallade Hybinettska affären i Stockholm, vilket innebar en ny tid i företages historia. Sedan dess har verksamheten legat i Stockholm. Nils Magnus företog en mängd resor inom och utom Sverige för att köpa och sälja konst och kulturföremål. De många äventyr och resor som han var med om som antikhandlare kom han 1955 att samla i boken "Från pottskåp till praktmöbler" (Wahlström & Widstrand). Efter att sonen Åke Åmell (1915–2010) övertog antikhandeln kom verksamheten att få en tydligare inriktning mot konst och exklusiva antikviteter. Nuvarande innehavare, Verner Åmell är barnbarn till konsthandelns grundare och har återigen ändrat sättet som konsten visas på genom att arrangera kuraterade utställningar med åtföljande kataloger och konstböcker.

Referenser

Externa länkar
Åmells konsthandels webbplats

Konstgallerier i Stockholm
Företag i Stockholms kommun
Företag bildade 1920
Östtysklands ambassad i Stockholm

Östtysklands ambassad i Stockholm (även Östtyska ambassaden, DDR:s ambassad) var åren 1973–1990 Östtysklands diplomatiska representation i Sverige.

Historik
Den 21 december 1972 blev Sverige, tillsammans med Österrike, bland de första länderna utanför Östblocket som erkände DDR. Från februari 1973 till 1990 hade Östtyskland diplomatisk representation i Sverige, varefter Östtyskland upphörde att existera och återförenades med Västtyskland. Den 3 oktober 1990 lämnade den siste ambassadören ambassaden. Ambassadbyggnadernas ägarskap övergick då till Förbundsrepubliken Tyskland.

Fastigheter 

År 1972 förvärvades DDR den 1915/1916 uppförda byggnaden Sidensvansen 6 på Bragevägen 2 i Lärkstaden i Stockholms innerstad och lät bygga om husets bottenvåning till sin Stockholmsambassad. I längan mot Bragevägen låg ambassadens tjänsterum och i delen mot Engelbrekts Kyrkogata fanns lägenheter för ambassadens medarbetare. I källarvåningen hade ambassaden sällskapsrum med ”gillestuga”, kök och bastu. Ambassaden låg där till år 1990. 

Beskickningen disponerade även fastigheten Tofslärkan 1 vid närbelägna Verdandigatan 2, beskrivet som DDR:s konsulat.

Fastigheten Sidensvansen 6 är blåklassad av Stockholms stadsmuseum och hyser i dag (2019) Tyska Skolans klass F–3 och fritidshem.

Beskickningschefer

Referenser 

Relationer mellan Sverige och Östtyskland
Ambassader i Stockholm
Lärkstaden
Cyrillus Johansson
Tysklands ambassader
Östtyskland
Bildanden 1973
Upplösningar 1990
Tyska skolan

Tyska skolan kan avse:

 Tyska skolan Stockholm
 Tyska skolan Karlskrona
 Tyska skolan Göteborg
 Tyska skolan Helsingfors
 Tyska skolan Norrköping
Rut (olika betydelser)

Rut eller RUT kan syfta på:

 Rut – ett namn
 Ruts bok – en bok i Bibeln
 RUT – en organisation som tillhör riksdagsförvaltningen, se Riksdagens utredningstjänst
 RUT-avdrag – en beteckning för rätten till skatteavdrag för hushållsnära tjänster

Personer med efternamet Rut
 Arne Ruth (född 1943), svensk publicist
 Babe Ruth (1895–1948), amerikansk basebollspelare
 Tadeusz Rut (1931–2002), polsk släggkastare

Se även
 Ruth (olika betydelser) – flera
Gällinge

Gällinge är en småort i Kungsbacka kommun i Hallands län och kyrkbyn i Gällinge socken. 

Gällinge kyrka ligger här.

Referenser 

Orter i Kungsbacka kommun
Småorter i Sverige
Friedrich Gottlob Keller

Friedrich Gottlob Keller, född 27 juni 1816 i Hainichen, död 8 september 1895 i Krippen, var en tysk tekniker, uppfinnare av den mekaniska trämassan.

Friedrich Gottlob Keller arbetade under sin uppväxt med sin far som vävare och uppsättare av solver i Hainichen i Sachsen i Tyskland. Han intresse var maskiner, och han studerade tekniska tidskrifter och utformade idéer till olika maskiner.

Han fick 1843 idén till den så kallade våtslipmetoden. Sommaren 1844 försökte han med provexemplar av färdigt papper få ekonomiskt stöd från den tyska regeringen för att förbättra sin defibreringskvarn och utveckla tillverkningsmetoden, men utan att lyckas. Han sålde därför sin uppfinning till Heinrich Voelter. Ett patent godkändes i augusti 1845 i bägges namn, varefter Voelter började tillverka utrustning i viss skala. 

Voelter arbetade till en början med Keller, som hade den djupaste kunskapen om tillverkningsprocessen och konstruktionsarbetet. Den första serietillverkade maskinen gjordes 1848. År 1852 skulle patentet förnyas, men Keller hade då inte egna medel att betala sin del av kostnaden, varför Heinrich Voelter blev ensam patenträttsinnehavare. Voelter fortsatte därefter arbetet med utrustningen och skapade en förmögenhet av detta. 

År 1908 restes en staty över Friedrich Gottlob Keller i hans födelsestad.

Se även 
 Papperets historia
 Massa- och pappersindustri

Källor

Tyska uppfinnare
Födda 1816
Avlidna 1895
Män
Ugglan
Personer från Sachsen
Gällinge landskommun

Gällinge landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Gällinge socken i Fjäre härad i Halland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Löftadalens landskommun som senare 1974 uppgick i Kungsbacka kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Kungsbacka kommun
Gällinge församling

Gällinge församling är en församling i Kungsbacka kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen  ingår i Löftadalens pastorat och ligger i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2014 annexförsamling i pastoratet Frillesås, Gällinge och Idala. Pastoratet omfattade mellan 1962 och 1992 även Ölmevalla församling och Landa församling. Församlingen ingår från 2014 i Löftadalens pastorat.

Kyrkor 
 Gällinge kyrka

Se även
Gällinge socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats för Löftadalens pastorat

Församlingar i Kungsbacka kommun
Indelningar i Kungsbacka kommun
Friedreichs ataxi

Friedreichs ataxi är en sällsynt, ärftlig neurologisk sjukdom som kännetecknas av dåligt koordinerade muskelrörelser (ataxi) och ofrivilliga ögonrörelser (nystagmus). 

Sjukdomen beskrevs första gången 1863 av Nicolaus Friedreich. Den beror på en mutation i den gen som kodar för frataxin.

Sjukdomen är långsamt fortskridande, så när symptomen väl börjat, blir man långsamt sämre. Talförmågan, synen, hörseln, känseln och balanssinnet påverkas också ofta med tiden. Det finns en förhöjd risk för hjärtsvikt och diabetes. Det är stor variation i hur mycket och hur svåra symptom man får. En del kan förväntas få en normal livslängd, medan de svårast drabbade kan avlida i 30-40-årsåldern. Om sjukdomen börjar sent i livet, är förloppet ofta lindrigare. Ungefär 2 till 3 personer får diagnosen Friedreichs ataxi varje år i Sverige. Diagnosen ställs med ett gentest. 

Friedreichs ataxi nedärvs autosomalt recessivt. Det betyder att båda föräldrarna måste bära på anlaget för sjukdomen för att deras barn ska kunna få den. En person som bara bär på anlaget blir dock inte själv sjuk, men kan, om han eller hon får barn med en annan anlagsbärare, få ett barn som utvecklar sjukdomen. Friedreichs ataxi beror på att nervceller i centrala och perifera nervsystemet ansamlar järn. Detta järn stör nervcellernas funktion, så att de går under. Det finns ingen behandling som botar sjukdomen, utan vården består av hjälpmedel som underlättar det dagliga livet för patienten.

Källor 
 Socialstyrelsens kunskapsöversikt om Friedreichs ataxi

Motoriska tillstånd och störningar
Genetiska sjukdomar
Järnomsättningsstörningar