kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Louise Charlotte av Brandenburg

Louise Charlotte av Brandenburg, född 13 september 1617 i Berlin, död 29 augusti 1676 i Mitau, var en hertiginna av Kurland 1645-1676. Hon föddes prinsessa av Brandenburg och var den äldsta dottern till kurfurst Georg Vilhelm av Brandenburg och Elisabeth Charlotta av Pfalz. 

Louise Charlotte gifte sig 6 oktober 1645 med hertig Jakob av Kurland. Simon Dach tillägnade ett poem till deras vigsel. 

Louise Charlotte var politiskt aktiv; hon utövade en probrandenburgsk politik men anses också ha bidragit till att Kurland upplevde en blomstring under makens regeringstid. Förhandlingar mellan Brandenburg, Ryssland, Sverige och Polen tog plats i Mitau under hennes de facto regeringstid.

Barn 
 Ladislaus Fredrik (död i späd ålder)
 Lovisa Elisabet (1646–1690), gift med Fredrik II av Hessen-Homburg
 Kristina (död i späd ålder)
 Fredrik Kasimir (1650–1698), hertig av Kurland 1682–1698
 Charlotta Maria (1651–1728)
 Maria Amalia (1653–1711), gift med Karl I av Hessen-Kassel
 Karl Jakob (1654–1677)
 Ferdinand (1655–1737), hertig av Kurland 1730–1737
 Alexander (1658–1686)

Referenser

Balttyskar
Födda 1617
Avlidna 1676
Kurlands hertiginnor
Kvinnor
Huset Hohenzollern
Elisabeth Sofia av Brandenburg

Elisabeth Sofia av Brandenburg, född 5 april 1674 i Cölln, död 22 november 1748 i Römhild, var hertiginna av Kurland, markgrevinna av Brandenburg-Bayreuth och hertiginna av Sachsen-Meiningen.  Hon var regent i Kurland för sin son 1698-1701.

Biografi
Elisabeth Sofia föddes som kurprinsessa av Brandenburg och var dotter till kurfurst Fredrik Vilhelm I av Brandenburg och Sofia Dorotea av Holstein. Hennes halvbror, kurfurst Fredrik III av Brandenburg, blev 1701 kung av Preussen som Fredrik I av Preussen.

Hertiginna av Kurland 
Hon var gift tre gånger och gifte sig första gången 29 april 1691 med sin kusin hertig Fredrik Kasimir av Kurland. Detta, hennes första, äktenskap arrangerades som ett fördrag mellan de båda familjerna. Fredrik Kasimir hade tidigare varit gift med Sophie Amalie av Nassau-Siegen. Hans dotter Maria Dorothea från det första äktenskapet gifte sig 1703 med Elisabeth Sofias bror, Albrekt Fredrik av Brandenburg-Schwedt.    

I sitt första äktenskap fick Elisabeth Sofia två söner, varav en levde till vuxen ålder. Vid makens död 1698 blev hon regent av Kurland, som sonen Fredrik Wilhelms förmyndare tillsammans med sin före detta svåger Ferdinand av Kurland. I januari 1701 lämnade hon sin son och sin styvdotter i Kurland och återvände till sin halvbror Fredrik i Brandenburg. Hon berövades vårdnaden av sin son 1703.

Markgrevinna av Brandenburg-Bayreuth 
Elisabeth Sofia gifte sig med markgreve Kristian Ernst av Brandenburg-Bayreuth den 30 mars 1703 i Potsdam. I sitt andra äktenskap ska hon ha dominerat maken, som gjorde vad hon önskade. Han gav henne ett slott, Markgräfliches Schloss Erlangen, i Erlangen. Slottet kom till Elisabeth Sofias ära att kallas Elisabethenburg. Hon levde ett påkostat hovliv och det påverkade statens ekonomi. Hon orsakade Brandenburg-Bayreuth en stor statsskuld. Elisabeth Sofia blev åter änka 1712.

Hertiginna av Sachsen-Meiningen 
Tredje gången gifte hon sig på Schloss Ehrenburg med hertig Ernst Ludvig I av Sachsen-Meiningen den 3 juni 1714. Hon blev änka för tredje gången 1724. Efter det levde hon ensam på sitt residens Schloss Glücksburg, där hon avled 1748.   

Elisabeth Sofia beskrivs som stolt. Hon ska också ha älskat lyx, pompa och ståt.

Barn 
 Fredrik Wilhelm (1692-1711), hertig av Kurland 1698-1711
 Leopold Karl (1693-1697)

Referenser

Noter 

Balttyskar
Födda 1674
Avlidna 1748
Kurlands hertiginnor
Tyska hertiginnor
Tyska markgrevinnor
Kvinnor
Kvinnliga regenter under 1700-talet
Kvinnliga regenter under 1600-talet
J. Sigfrid Edströms bro

J. Sigfrid Edströms bro är en 25 meter lång spårvägsbro över Gullbergsån i Göteborg. Den förbinder J. Sigfrid Edströms gata med Alströmergatan i stadsdelen Gårda. Namnet kommer av industrimannen och idrottsledaren Sigfrid Edström.

Källor
Göteborgs kanaler och broar berättar, Bengt A. Öhnander, Tre Böcker Förlag AB, Göteborg 2007  s. 61

Broar i Göteborg
Gårda
Dämmebron

Dämmebron är en 20 meter lång gång- och cykelbro över Gullbergsån i Göteborg. Den förbinder Ågången med Elfrida Andrées gata (tidigare Baldersplatsen respektive Dämmevägen) i stadsdelen Gårda. Namnet kommer av den fördämning som anlades vid den östra änden av Fattighusån och där Mölndalsån övergår till att heta Gullbergsån.

Gångstråket längs Gullbergsåns östra sida, som börjar här, heter "Smedmästare Karlssons Gångväg", efter smedmästare Ernst Karlsson (1878-1957) som startade Gårda smidesverkstad vid cirka år 1900.

Källor
Göteborgs kanaler och broar berättar, Bengt A. Öhnander, Tre Böcker Förlag AB, Göteborg 2007  s. 51

Broar i Göteborg
Gamlestadsbron

Gamlestadsbron är en cirka 50 meter lång bro för biltrafik över Säveån i Gamlestaden i Göteborg. Den är en förbindelse för Gamlestadsvägen. 

På platsen för Gamlestadsbron har det funnits en broförbindelse över Säveån i mer än 500 år. Staden Nya Lödöse anlades 1473, och här var livlig trafik eftersom även riksvägen mot Norge passerade Nya Lödöse. Det berättas om en bro som för första gången blev uppförd på platsen 1620-1622, där stadsarkitekten i Göteborg Johan Eberhard Carlberg under sommaren 1723 tvingades bygga en helt ny "brygga" (bro) av trä samt stensatt. Denna förstördes dock redan i januari 1724 av en stark flod och av timmer, varför Carlberg gjorde en ny träbro av en annan konstruktion, som även den måste förstärkas 1731. År 1822 blev en ny stenvalvsbro färdig. Bron belades med tullavgift eftersom den blivit så dyr, men hade tjänat ut på 1930-talet. 

Gamlestadsbron breddades 1933-35 och fick spårvagnsspår. Den nuvarande bron med av- och påfarter anlades i början av 1970-talet då även trafiksystemet utmed Gamlestadsvägen förändrades.

Källor
Stadsingenjörskontorets karta över Göteborg i skalan 1 : 16 000 : år 1927, utgiven av Stadsingenjörskontoret i Göteborg 1927 s. 17
Göteborgs kanaler och broar berättar, Bengt A. Öhnander, Tre Böcker Förlag AB, Göteborg 2007  s. 56f

Broar i Göteborg
Gamlestaden
Broar invigda 1822
1822 i Sverige
Huai Sai Tai

Huai Sai Tai är en ort en mil norr om Hua Hin i Cha Am kommunen i Phetchaburiprovinsen i mellersta Thailand. 

Huai Sai Tai har cirka 2 000 invånare, däribland flera hundra svenskar som åren 2005-2010 byggt villor i bland annat kvarteret Tropical Garden Village. Samhället ligger längs den norr-sydgående motorvägen genom Thailand. Avståndet till bad är 300 meter. 

Orter i Thailand
Medelplana socken

Medelplana socken i Västergötland ingick i Kinne härad och området ingår ingår sedan 1971 i Götene kommun och motsvarar från 2016 Medelplana distrikt.

Socknens areal är 20,52 kvadratkilometer varav 20,50 land. År 2000 fanns här 302 invånare. Godsen Råbäck, Hällekis, Hjälmsäter och Trolmen samt sockenkyrkan Medelplana kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Medelplana församling och för de borgerliga frågorna bildades Medelplana landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinnekulle församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Medelplana, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani.

Geografi
Medelplana socken ligger på nordvästra delen av Kinnekulle med Vänern i väster. Socknen består av odlingsbygd och lövskog och med höjder som i Kinnekulles topp, Högkullen, når 307 meter över havet.

Fornlämningar
Fem hällkistor från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1325 Mädal Wplandhum och kommer från kyrkbyn. Namnets andra del är ortsnamnet Uplanda, som innehåller uppland, uppland; högt upp eller högre upp beläget land'.

Nament skrevs förr även Mellplana socken.

Se även
 Medelplana församling
Österplana socken
Västerplana socken

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Götene kommun
Socknar i Kinne härad
Forshems socken

Forshems socken i Västergötland ingick i Kinne härad, uppgick 1952 i Götene köping och området ingår sedan 1971 i Götene kommun och motsvarar från 2016 Forshems distrikt.

Socknens areal är 62,01 kvadratkilometer varav 61,78 land. År 2000 fanns här 666 invånare. Den tidigare borgen Aranäs, orterna Österäng och Årnäs med Årnäs bruk samt kyrkbyn Forshem med sockenkyrkan Forshems kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Forshems församling och för de borgerliga frågorna bildades Forshems landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinnekulle församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Forshem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Forshems socken ligger nordost om Kinnekulle med Vänern med skärgård i norr . Socknen är en odlingsbygd med skog i sydost och vid Vänern.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Forsheem och kommer från kyrkbyn. Efterleden är hem, 'boplats; gård'. Förleden är fors.

Se även
 Forshems församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Götene kommun
Socknar i Kinne härad
Fullösa socken

Fullösa socken i Västergötland ingick i Kinne härad och området ingår sedan 1971 i Götene kommun och motsvarar från 2016 Fullösa distrikt.

Socknens areal är 19,58 kvadratkilometer varav 19,51 land. År 2000 fanns här 386 invånare. Orten Gössäter samt kyrkbyn Fullösa med sockenkyrkan Fullösa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Omkring 1545 införlivades Bolums socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fullösa församling och för de borgerliga frågorna bildades Fullösa landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinnekulle församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fullösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Fullösa socken ligger öster om Kinnekulle kring Sjöråsån. Socknen är en odlingsbygd med inslag av skog.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett gravfält och domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1290 Fuldälöso och kommer från kyrkbyn. Efterleden är lösa, 'glänta; äng'. Förleden kan innehålla ett äldre ånamn, Fuld, 'den breda' eller Full, 'den vattenrika' då syftande på Svartån.

Se även
 Fullösa församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Götene kommun
Socknar i Kinne härad
Kestads socken

Kestads socken i Västergötland ingick i Kinne härad och området ingår sedan 1971 i Götene kommun och motsvarar från 2016 Kestads distrikt.

Socknens areal är 7,32 kvadratkilometer varav 7,28 land. År 2000 fanns här 80 invånare. Kyrkbyn Kestad med sockenkyrkan Kestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Kestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinnekulle församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani.

Geografi
Kestads socken ligger vid östra foten av Kinnekulle kring Forshemsån. Socknen är en odlingsbygd.

Fornlämningar
Från brons- och järnåldern finns fossil åkermark.

Namnet
Namnet skrevs 1310 Kidhestadhum och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'boplats, ställe'. Förleden innehåller kidh, 'killing' eller ett mansnamn bildat från detta ord.

Se även
 Kestads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Götene kommun
Socknar i Kinne härad
Västerplana socken

Västerplana socken i Västergötland ingick i Kinne härad och området ingår sedan 1971 i Götene kommun och motsvarar från 2016 Västerplana distrikt.

Socknens areal är 7,05 kvadratkilometer varav 7,04 land. År 2000 fanns här 67 invånare. Kyrkbyn Västerplana med sockenkyrkan Västerplana kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västerplana församling och för de borgerliga frågorna bildades Västerplana landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinnekulle församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västerplana, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani.

Geografi
Västerplana socken ligger på sydvästra sluttningen av Kinnekulle. Socknen är en odlad slättbygd med inslag av skog.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från järn- och bronsåldern finns stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1346 Vestra Wplandom och kommer från kyrkbyn. Namnets andra del är ortsnamnet Uplanda, som innehåller uppland, uppland; högt upp eller högre upp beläget land'.

Se även
 Västerplana församling
Medelplana socken
Österplana socken

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Götene kommun
Socknar i Kinne härad
Österplana socken

Österplana socken i Västergötland ingick i Kinne härad och området ingår sedan 1971 i Götene kommun och motsvarar från 2016 Österplana distrikt.

Socknens areal är 20,52 kvadratkilometer varav 20,50 land. År 2000 fanns här 930 invånare. Godset Hönsäter, tätorten Hällekis samt sockenkyrkan Österplana kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Österplana församling och för de borgerliga frågorna bildades Österplana landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinnekulle församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Österplana, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Österplana socken ligger på nordöstra delen av Kinnekulle med Vänern i norr. Socknen består av odlingsbygd med skogsmark på krönet och en del alvarmarker.

I socknen ligger naturreservatet Österplana hed och vall.

Fornlämningar
Sju hällkistor från stenåldern är funna. Från järn- och bronsåldern finns spridda gravar. Från järnåldern finns en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Östrewplande och kommer från kyrkbyn. Namnets andra del är ortsnamnet Uplanda, som innehåller uppland, uppland; högt upp eller högre upp beläget land'.

Se även
 Österplana församling
Medelplana socken
Västerplana socken

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Götene kommun
Socknar i Kinne härad
Rudtjärnsgrottorna

Rudtjärnsgrottorna är en blockgrotta öster om Skinnskatteberg. Med 160 meter kartlagt är det ett av Västmanlands största grottsystem.

Grottan har ett antal ingångar och många är sammanbundna med varandra. Grottan är ganska kompakt med gott om krypmöjligheter. Uppskattningsvis är höjdskillnaden mellan högsta blocket och djupaste punkten i grottan runt 10 meter.  I komplexet finns även en del mindre salar. I grottan är det draget ett snöre som man kan följa runt de olika gångarna och salarna tills man kommer ut i andra änden. Det finns även några mindre grottor att upptäcka bland blocken.

Närmsta parkering är belägen . Därifrån  är det någon kilometers skogspromenad. Bara några meter från blockstensområdet finns det en lägerplats med eldstad.

Källor

Grottor i Sverige
Skinnskattebergs kommun
Forshems landskommun

Forshems landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Forshems socken i Kinne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Götene kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Fullösa landskommun

Fullösa landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Fullösa socken i Kinne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Götene kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Kestads landskommun

Kestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kestads socken i Kinne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Götene kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Medelplana landskommun

Medelplana landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Medelplana socken i Kinne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun.

Politik

Mandatfördelning i Medelplana landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Götene kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Västerplana landskommun

Västerplana landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Västerplana socken i Kinne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Götene kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Österplana landskommun

Österplana landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Österplana socken i Kinne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kinnekulle landskommun som 1967 uppgick i Götene köping som 1971 ombildades till Götene kommun.

Politik

Mandatfördelning i Österplana landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Götene kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Assyriska BK

Assyriska BK är en svensk fotbollsklubb från Göteborg, som bildades 1985 av assyrier. Klubben är belägen i Västra Frölunda och spelar sina hemmamatcher på Ruddalens IP, där de 2017 deltar i Division 1 Södra. Klubben tog sin första cuptitel i Västra Cupen 2014 när man slog Utsiktens BK i finalen vilket även säkrade dem en plats i Svenska Cupen 2015/2016. Tidigare år har klubben även ingått ett samarbete med bland annat Gais angående ett utlåningsavtal mellan klubbarna.

Historia 
Assyriska flyktingar som anlänt till Göteborg på 70-talet och som tillhörde Assyriska Mesopotamiska föreningen i Göteborg grundade det första assyriska laget 1976 som fick namnet "Göteborgs Assyriska idrottsförening (GAIF)". Efter ett par år av fotbollserfarenhet bildade man 1985 Assyriska BK (ABK) som en idrottssektion inom Assyriska Mesopotamiska föreningen i Göteborg. Idag är ABK en självständig förening där man har sin bas inom Assyriska föreningen i Västra Frölunda med över 1 000 medlemmar.

Assyriska BK har genom åren i huvudsak spelat i de lägre divisionerna men klättrat uppåt successivt i seriesystemet sedan 2008. Klubben var mycket nära att för första gången i klubbens historia avancera till Div 1 år 2012 där man endast var en seger ifrån avancemang i slutomgången. ABK har idag en bred ungdomsverksamhet med över 100 ungdomar och har tagit flera cuptitlar senaste åren, där man bland annat i Gothia Cup tagit guld för P-03:orna i B-slutspelet när man besegrade IF Brommapojkarna.

År 2016 avancerade Assyriska BK för första gången i klubbens historia till Division 1, en serie man dock fick lämna redan efter en säsong.

Supportrar 
Assyriska BK:s officiella supporterklubb bildades 2008 under namnet "Ultras Suryoye Göteborg" även känd som "USG".

Säsonger 

* Serierna omstrukturerades inför 2006 vilket resulterades i en ny division på nivå 3.

Källor

Externa länkar 
 

Fotbollsklubbar i Göteborg
Sportklubbar bildade 1985