kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hietaniemi församling

Hietaniemi församling var en församling i Luleå stift och i Övertorneå kommun i Norrbottens län. Församlingen uppgick 2006 i Övertorneå församling.

Historik 
Församlingen blev sannolikt redan under 1620-talet kapellförsamling underställd en moderförsamling i Matarengi (Övertorneå). En första kyrka på platsen uppfördes kort efter vårfloden 1617 som hade raserat den senmedeltida sockenkyrkan i Särkilax, i Kuivakangas ett par mil norrut. Den 28 oktober 1617 erhöll socknen 20 tunnor spannmål i kungligt stöd till uppförandet av den nya kyrkan. Stödet kvitterades av kyrkoherde Marcus Thomæ den 20 juli 1618. Sedan dess har det funnits en kyrka på denna plats. Till följd av freden i Fredrikshamn 1809 delades Hietaniemi församling i en svensk del på västra sidan om Torne älv, och en rysk del på den östra sidan. Kyrkan som låg på västra sidan om älven blev kvar i Sverige. Hietaniemi församling överlät en kyrkklocka till den östra församlingsdelen som nu fick bygga en ny kyrka. 1 januari 2006 återuppgick församlingen i Övertorneå församling. Den 31 december 2004 hade församlingen 831 invånare, varav 443 män och 388 kvinnor.

De två församlingarna Övertorneå och Svanstein bildade 1 januari 1962 en kyrklig samfällighet, benämnd Övertorneå och Svansteins kyrkliga samfällighet. 1 januari 1992 utökades denna med Hietaniemi församling, och samfälligheten fick samtidigt namnet Övertorneå kyrkliga samfällighet.

Pastorat
På 1880-talet var Hietaniemi ett konsistoriellt pastorat av tredje klassen. Pastorats uppdelning på klasser upphörde genom lagen angående tillsättning av präster den 26 oktober 1883 och systemet med konsistoriella pastorat avskaffades genom 1910 års prästvallag. 

1617 till 1655: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå och Hietaniemi.
1655 till 1725: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå, Hietaniemi och Kengis bruksförsamling.
1725 till 1788: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå, Hietaniemi, Kengis bruksförsamling och Pajala.
1788 till 1812: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå, Hietaniemi, Kengis bruksförsamling, Kolari, Muonioniska och Pajala.
1812 till 1837: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå, Hietaniemi, Pajala och Kengis bruk.
1837 till 1842: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå, Hietaniemi och Pajala.
1842 till 20 juni 1856: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå och Hietaniemi.
20 juni 1856 till 1878: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå, Hietaniemi och Korpilombolo.
1878 till 1 januari 2002: Eget pastorat.
1 januari 2002 till 1 januari 2006: Annexförsamling i pastoratet Övertorneå och Hietaniemi.

Befolkningsutveckling

Series pastorum
Hietaniemi församlings första kyrkoherde var Carl Michael Stenborg, som utnämndes 11 juni 1878 och tillträdde sin post 1 maj 1879.

Komministrar i Hietaniemi
Övertorneå församling hade från 1637 en komminister stationerad i Hietaniemi. Tjänsten ersattes 1878 av den nya kyrkoherden i Hietaniemi församling.

Kyrkor 
Hietaniemi kyrka

Se även
Hietaniemi socken

Källor 

Historiska församlingar i Luleå stift
Indelningar i Övertorneå kommun
Svansteins församling

Svansteins församling var en församling i Luleå stift. Församlingen utgjorde norra delen av Övertorneå kommun i Norrbottens län. Församlingen uppgick 2006 i Övertorneå församling.

Församlingskoden var 251802.

Historik 
Kyrkan i Svanstein uppfördes 1865. Församlingen var först en del av Övertorneå församling. 1926 blev Svanstein eget kyrkobokföringsdistrikt och fick samtidigt sin första komminister. 1962 blev Svansteins kyrkobokföringsdistrikt en egen församling samt bildade också eget pastorat. Svansteins församling upplöstes den 1 januari 2006 då den införlivades i Övertorneå församling. Den 31 december 2004 hade församlingen 1 523 invånare, varav 820 män och 703 kvinnor. 

När Svansteins församling bildades hade den 3 167 invånare och omfattade en landareal av 879,00 kvadratkilometer.

De två församlingarna Övertorneå och Svanstein bildade 1 januari 1962 en kyrklig samfällighet, benämnd Övertorneå och Svansteins kyrkliga samfällighet. 1 januari 1992 utökades denna med Hietaniemi församling, och samfälligheten fick samtidigt namnet Övertorneå kyrkliga samfällighet.

Pastorat
1 januari 1962 till 1 januari 2006: Eget pastorat.

Befolkningsutveckling

Kyrkor 
Svansteins kyrka
Juoksengi kyrka
Pello församlingshem

Series pastorum
 1962–1970: Olof Bernhoff

Komministrar i Svanstein
1920-1922: Victor Wikström; utnämnd 18 februari 1920 och tillträdde 1 maj 1920 - tillträdde 1 oktober 1922 som komminister i Muonionalusta församling.
1923: Vakant.
1924-1929: Carl Gustaf Forsström; utnämnd 23 december 1923 och tillträdde 1 januari 1924 - tillträdde 1 mars 1929 som kyrkoherde i Nedertorneå-Haparanda församling.
1930-1933: Otto Torsten Nilsson; utnämnd 3 juli 1929 och tillträdde 1 mars 1930 - tillträdde 1 maj 1933 som förste komminister i Nederluleå församling.
1933-1936: Carl-Emanuel Bäckström; utnämnd 17 maj 1933 och tillträdde 1 juni 1933.
1936-1940: Gustaf Adolf Dahlbäck
1941-1942: Vakant
1942-1946: Karl Henrik Allergren
1947: Vakant

Areal
Svansteins församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 899,0 kvadratkilometer, varav 879,0 kvadratkilometer land.

Byar i församlingen
Vid Torne älv:
Vanhaniemi, Niskanpää, Juoksengi, Lampisenpää, Svanstein, Valkeakoski, Neistenkangas, Pello
Vid sjöstränder:
Vyöni, Rantajärvi, Mettäjärvi, Rovakka, Syväjärvi, Aapua, Kulmunki, Pyhäjärvi, Penttäjä, Olkamangi

Källor 

Historiska församlingar i Luleå stift
Indelningar i Övertorneå kommun
Nordisk Renting

Nordisk Renting AB är ett svenskt företag verksamt inom fastighetsrenting. Företaget grundades 1986 av dåvarande PKbanken, som senare blev Nordbanken och därefter Nordea. Sedan 2003 ägs Nordisk Renting av Royal Bank of Scotland, RBS.

Rentingverksamheten består av att förvärva kontors- eller industrifastigheter av företag och organisation som själva äger fastigheter de använder. Efter förvärvet hyrs fastigheten tillbaka till säljaren med långa hyresavtal, ofta med en option för hyresgästen att köpa tillbaka fastigheten. Bolaget ägde 2006 fastigheter till ett marknadsvärde om cirka 26 miljarder.

Verkställande direktörer 
 1986-2001: Göte Dahlin
 2001-2016: Reinhold Geijer
 2016-: Caroline Bertlin

Källor

Externa länka r
Nordisk Rentings webbplats

Svenska fastighetsbolag
Svenska finansföretag
Företag bildade 1986
Rullmaskin

En rullmaskin är en maskin i ett pappersbruk där papperet skärs till olika bredder, och rullas upp till olika längder eller diameter efter kundens önskemål.

Papperet rullas först upp till en så kallad tambour på pappersmaskinen, den kan vara allt ifrån 3 till 12 meter bred och ha en papperslängd från 15 000 meter till 150 000 meter beroende på vad det är för papper som tillverkas, ytviktsområde och hur modernt bruket är. Dessa tambourer är inte kundanpassade, därför måste papperet bearbetas i en rullmaskin.

Tambouren lyfts från pappersmaskinen med hjälp av traverskran eller portalkran, och i vissa fall vänder man på rullen beroende på om man ska rulla papperet med virasidan in eller ut. Det kan även underlätta arbetet på rullmaskinen.
Papperet dras sedan in i rullmaskinen först över en ledvals för att sedan passera knivsystemet, och sedan eventuellt förbi fler valsar eller utbredningspaket, innan den slutligen rullas upp på hylsor, som har samma bredd som knivinställningarna. Längden väljs även specifikt till varje order.
Rullarna som blir hålls upp av två bärvalsar eller i modernare rullmaskiner av en stödvals.
Beroende på vikten av pappret och andra kvalitetsaspeketer ställs ett drag in som ligger mellan 400 och 600 N/m (för tidningspapper).
Tidningspappersrullar kan vara allt från 30 till 180 centimeter breda och innehålla allt från 8 000 till 20 000 meter papper, beroende på ytvikt och order. Om rullarnas bredd är låg dubbelpackas de oftast två och två tillsammans.

När rullarna är klara skickas de vidare på transportband för eventuell packning, för att slutligen lagras på ett lager, eller gå direkt till kund. På vissa bruk skickas rullarna också internt till arkskärmaskiner, där skärs papperet bland annat till A4 och A3, se Pappersformat

Se även
Papper
Pappersmassa
Pappersmaskin
Massa- och pappersindustri

Papperstillverkning

en:Winder
Kenneth Hugdahl

Kenneth Hugdahl, född 15 januari 1948 i Östersund, Jämtland, är professor i biologisk psykologi vid Universitetet i Bergen, Norge, sedan drygt 20 år samt ledare för fMRI-gruppen i Bergen/Nationellt kompetenscenter i fMRI.

Forskningsområde 

Hugdahl forskar på hjärnans funktioner, speciellt så kallad hjärnasymmetri, och hur detta kan användas i förståelse av dyslexi och andra språkrelaterade problem, samt för förståelse av hörselhallucinationer vid schizofreni. Sin utbildning har han fått via Uppsala universitet där han tog sin fil.dr.examen 1977.

År 2009 utnämndes han till hedersdoktor vid Åbo universitet.

De senaste publikationerna 

 Hippocampus and Amygdala Morphology in Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (2006). 
 Assessing the spatiotemporal evolution of neuronal activation with single-trial event-related potentials and functional MRI. (2005). 
 Brain activation measured with fMRI during a mental arithmetic task in schizophrenia and major depression. (2004).  
 Dichotic listening reveals functional specificity in prefrontal cortex::An fMRI study. 2004). 
 Lateralization of auditory-cortex functions. (2003). 
 Selective impairment in effortful information processing in major depression. (2003). 
 The effects of attention on speech perception: An fMRI study. (2003).
 Attentional and executive dysfunctions in schizophrenia and depression: Evidence from dichotic listening performance. (2003).
 Significant relation between MR measures of planum temporale area and syllable perception in dyslexic children. (2003).
 Verbal laterality and handedness in patients with intracranial arachnoid cysts. (2003).

Källor

Norska professorer
Alumner från Uppsala universitet
Bergen
Födda 1948
Personer från Östersund
Män
Levande personer
Personer verksamma vid universitetet i Bergen
Hedersdoktorer vid Åbo universitet
Svenskar i Norge
Gaston av Orléans

Gaston Jean-Baptiste, hertig av Orléans, född 25 april 1608 i Fontainebleau och död 2 februari 1660 i Blois, var en fransk prins; tredje son till kung Henrik IV av Frankrike och hans hustru Maria av Medici.

Biografi
Gaston fick av sin äldre bror, kung Ludvig XIII, hertigdömet Orléans och grevskapet Blois i apanage, när han 1626 gifte sig med Maria av Montpensier. Gaston deltog i alla ränker och sammansvärjningar emot Richelieu, men lämnade fegt sina vänner, bl.a. Henri Coiffier de Ruzé d'Effiat i sticket. Efter Ludvig XIII:s död var han (1644-1646) Frankrikes generalståthållare och hade lycka i kriget mot spanjorerna i Flandern. Under Fronden (1648-1652) vacklade han fram och tillbaka mellan det kungliga partiet och upprorsmännen och förvisades efter det förras seger till Blois.

Familj 

Gaston gifte sig första gången 6 augusti 1626 i Nantes med Maria (d. 1627), dotter och arvtagare till Henri de Bourbon, hertig av Montpensier (d. 1608). Han gifte senare om sig 31 januari 1632 i Nancy med Margareta av Lothringen (d. 1672), syster till Karl IV av Lothringen.

Barn
 Anne av Montpensier (1627-1693) (Mademoiselle de Montpensier eller, från 1662,La Grande Mademoiselle, för att skilja henne från Mademoiselle, dotter till Monsieur, Ludvig XIV:s bror)
 Marguerite Louise (1645-1721), gift med Cosimo III de' Medici, storhertig av Toscana.
 Elisabeth Marguerite av Orleans (1646-1696), hertiginna av Alençon, gift med Louis Joseph av Guise.
 Françoise Madeleine av Orléans (1648-1664), gift med Karl Emanuel II av Savojen.
 Jean Gaston (1650-1652), hertig av Valois.
 Marie Anne (1652-1656), Mademoiselle de Chartres.

Referenser

Noter

Externa länkar

Franska prinsar
Födda 1608
Avlidna 1660
Huset Bourbon
Män
Capolona

Capolona är en stad och kommun i provinsen Arezzo i regionen Toscana i Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Arezzo, Castel Focognano, Castiglion Fibocchi, Subbiano och Talla.

Frazioni 
Kommunen omfattar följande frazioni:
Bibbiano, Castelluccio, Lorenzano, Pieve San Giovanni och San Martino Sopr'Arno.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i provinsen Arezzo
Orter i Toscana
Provins (olika betydelser)

Provins kan syfta på:

 Provins – en administrativ region
 Provins, Seine-et-Marne – en stad i Frankrike
 Provins (arrondissement) – ett arrondissementet i Frankrike
 Provins (kanton) – en katon i Frankrike
 Provins (tidskrift) – en svensk tidskrift
 Landsorten – ibland även kallad "provinsen", och avser området utanför huvudstaden
 Kyrkoprovins – administrativ mellannivå, främst inom den romersk-katolska kyrkan, mellan påvestolen och stiften
Provins, Seine-et-Marne

Provins är en kommun i departementet Seine-et-Marne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Provins som tillhör arrondissementet Provins. År  hade Provins  invånare.

Administration 
Kommunen Provins ligger i sydöstra delen av departementet Seine-et-Marne och är huvudort i arrondissementet Provins (arrondissement) och kantonen Provins. Den är inte den befolkningsmässigt största i arrondissementet, men dess huvudort. Störst är Montereau-Fault-Yonne.

Historia 
Provins var en gång i tiden den största medeltida festivalstaden i provinsen Champagne. 2001 blev staden Provins ett världsarv.

Sevärdheter 
Provins är känd för sina medeltida befästningar, såsom Tour César och dess välbevarade stadsmur.

Saint Quiriace kollegiala kyrka ligger här. Kejsarinnan Galla Placidia sägs ha visat upp Ancona med relikerna efter Kyriakos, Jerusalems biskop, dock blev helgonets skalle förda därifrån till Provins av Henrik I av Champagne, som därefter lät uppföra kyrkan för att bevara dem. Byggandet under 1100-talet fullgjordes dock inte på grund av finansiella problem under Filip den skönes styre. En kupol lades till först på 1600-talet.

Ekonomi 
Provins har en betydande konfektyrindustri. Denna industri producerar alla typer av livsmedel med rosor och har som specialitet rosenbladssylt, Provinsisk roshonung och roskarameller.

Övrigt

Födelser 
Provins var orten där följande personer föddes:
 Marie Jules César Savigny (1777-1851), zoolog
 Dominique Ané, mer känd som Dominique A (född 1968), sångskrivare och sångare

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Provins

Vänorter 
Provins vänorter är:
 Bendorf, Tyskland
 Pingyao, Kina

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-et-Marne

Källor

Externa länkar 

 Ville de Provins — patrimoine mundial (kommunen Provins' webbplats) 
 Ville de Provins — patrimoine mundial (webbplats om världsarvet) 
 Commune Libre de la Ville-Haute 
 les Médiévales de Provins 
 Provins photos  
 1999 Land Use, from IAURIF (Institute for Urban Planning and Development of the Paris-Île-de-France région 

Orter i Île-de-France
Världsarv i Frankrike
Kommuner i Seine-et-Marne
Världsarv inskrivna 2001
Bob och Mike Bryan

Bob och Mike Bryan, egentligen 
Robert Charles Bryan (Bob) och Michael Carl Bryan (Mike), födda den 28 april 1978 i Camarillo, Kalifornien, är ett amerikanskt tvillingpar och tillika världens bästa dubbelpar i tennis.

Karriärer 
Bröderna Bob och Mike Bryan vann sin första dubbeltävling som 6-åringar. De fortsatte i samma stil och var under juniortiden totalt överlägsna bland amerikanska dubbelpar. Efter flera tunga juniorsegrar vann bröderna 1996 USTA Boys' 18 clay court championships, och kunde titulera sig amerikanska mästare för 18-åringar. Året innan hade de gjort sin professionella debut som ATP-spelare, i US Open. De föll dock i första omgången. 

Bröderna gick ut college (Stanford University) 1998. Samma år vann de sin första tour-match i Atlanta. Efter ytterligare en vinst förlorade de i kvartsfinalen. Året därpå nådde bröderna sin första ATP-final, i turneringen i Orlando. Deras första titel närmade sig efter framgångar i US Open (kvartsfinal) och ett flertal semifinaler i ATP-sammanhang 2000. De slog igenom på allvar säsongen 2001 med fyra vunna titlar och en semifinalplats i Wimbledonmästerskapen. 

Bryanbröderna nådde 2002 en femte plats på världsrankingen, deras dittills bästa placering. Den säsongen vann de sin första Masters-series titel (Toronto) samt ett flertal ATP-titlar.

Säsongen 2003 vann bröderna sin första Grand Slam-titel, i Franska Öppna, genom att i finalen besegra Paul Haarhuis och Jevgenij Kafelnikov med 6-3, 7-6. Senare under säsongen gjorde de Davis Cup-debut för USA i en match mot Slovakien. Genom att vinna dubbeln bidrog de till lagets seger med 3-2 i matcher. Den 8 september rankades de första gången som världsettor.

Under 2004 vann de hela sju titlar och nådde ytterligare fyra finaler. Bröderna lyckades med konststycket att gå till final i samtliga Grand Slam-finaler nästföljande säsong (2005). De vann en av dem, US Open. Deras första titel i Australiska öppna kom 2006. De gick också till final i Franska öppna och vann Wimbledonmästerskapen den säsongen.

Bröderna Bryan inledde säsongen 2007 med att vinna Australiska öppna för andra året i följd och vann sedan TMS-turneringarna i Miami, Monte Carlo och Hamburg.

Dubbelparet Bob och Mike Bryan är för närvarande rankat etta i världen (Januari 2014).

Amerikanska tennisspelare
Syskonskaror
Hällesjö socken

Hällesjö socken i Jämtland ingår sedan 1974 i Bräcke kommun och motsvarar från 2016 Hällesjö distrikt.

Socknens areal är 890,90 kvadratkilometer, varav 831,80 land. År 2000 fanns här 888 invånare. Kyrkbyn Hällesjö med sockenkyrkan Hällesjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hällesjö socken har medeltida ursprung. Fram till 1400-talet var dess namn Rotakäls socken.
 
Vid kommunreformen 1862 överfördes ansvaret för de kyrkliga frågorna till Hällesjö församling och för de borgerliga frågorna till Hällesjö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kälarne landskommun som 1974 uppgick i Bräcke kommun. Församlingen ingår sedan 2002 i Hällesjö-Håsjö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hällesjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jämtland. De indelta soldaterna tillhörde Jämtlands fältjägarregemente och Jämtlands hästjägarkår.

Geografi
Hällesjö socken ligger i sydöstra Jämtland kring Gimån med dess biflöde Ljungån. Socknen har odlingsbygd kring vattendragen och är i övrigt en kuperad sjörig bergs- och skogsbygd med höjder som i nordväst når 520 meter över havet.

Länsväg 320 går genom socknen från Kälarne via Sörbygden och vidare mot Holm och Stöde i Medelpad. I sockenområdets nordvästra del passerar Norra stambanan samt länsväg 323. Här ligger Gastsjö, vilket är en by samt en gammal, numera nedlagd, järnvägsstation. Bland byarna kan nämnas, nordvästifrån räknat Gastsjö längst i nordväst, Ansjö, Hällesjö, Lund, Hucksjöåsen, Storåsen, Albacken, Mjösjö, Sörbygden samt Ljungå med Ljungå kapell längst i sydost.

Geografisk avgränsning
I norr gränsar den gamla socknen mot Håsjö socken. I väster ligger Nyhems socken, i sydväst Bräcke socken och i söder Borgsjö socken och Torps socken i Ånge kommun, Medelpad. I sydost gränsar socknen mot Holms socken i Sundsvalls kommun och i öster ligger Fors socken i Ragunda kommun.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern samt cirka 170 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet (1270 Hiælzsio) kommer från sjön där kyrkan ligger. Sjönamnet i sin tur kommer från en stor berghäll i sjöns södra ände.

Befolkningsutveckling

Se även
Hällesjö församling
Ragunda tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Bilder från Hällesjö socken. Källa: Jämtlands läns museum
Hällesjö hembygdsförening

Socknar i Jämtland
Indelningar i Bräcke kommun
The Funk Brothers

The Funk Brothers var ett smeknamn för en grupp studiomusiker från Detroit knutet till skivbolaget Motown, som ackompanjerade på åtskilliga av skivbolagets inspelningar mellan 1959 och 1972. Gruppen har turnerat ända in på 2000-talet.

Medverkande (i urval)
Keyboard: Earl Van Dyke (1964-1972), Joe Hunter (1959-1964), Johnny Griffith (1963-1972), Richard "Popcorn" Wylie (1959-1962)
Gitarr: Eddie "Chank" Willis (1959-1972), Joe Messina (1959-1972), Robert White (1959-1972), Marvin Tarplin (1959-1972), Dennis Coffey (1967-1972), Melvin "Wah Wah Watson" Ragin (1968–1972), Ray Parker Jr. (1968-1972)
Trummor: William "Benny" Benjamin (1959-1969, Richard "Pistol" Allen (1959-1972), Uriel Jones (1963-1972), Marvin Gaye (1961–1962), Freddie Waits (1963-1967)
Bas: James Jamerson (1959-1972), Bob Babbitt (1967-1972), Clarence Isabell (1959-1962), Edward Pickens (1968-1972)
Slagverk/Percussion: Jack Ashford (1959-1972), Eddie "Bongo" Brown (1959-1972)

Artister The Funk Brothers har samarbetat med (i urval)
The Miracles, The Temptations, The Supremes, Martha & The Vandellas, The Marvelettes, Marvin Gaye, The Contours, Jackson 5, The Four Tops, The Spinners, The Originals, The Andantes, Stevie Wonder, Mary Wells, Diana Ross, Smokey Robinson and the Miracles, Junior Walker & the All Stars, Tammi Terrell, The Elgins, Shorty Long, Jimmy Ruffin, Edwin Starr, The Isley Brothers, The Capitols, Jackie Wilson, Freda Payne

Externa länkar
The Funk Brothers på allmusic.com

Musikgrupper bildade 1959
Musikgrupper upplösta 1972
Upplösta amerikanska soulgrupper
Musikgrupper från Michigan
Starby

Starby är kyrkbyn i Starby socken och en småort i Ängelholms kommun i Skåne län. 

Starby kyrka ligger här.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Spannarpsortens hembygdsförening

Orter i Ängelholms kommun
Småorter i Sverige
Refusering

Refusering kallas det när en utgivare väljer att inte ge ut en författares, konstnärs eller musikers verk. Det kan till exempel handla om att en tidning eller ett förlag avböjer publiceringen av en artikel eller ett manus eller om att ett skivbolag avböjer att ge ut en musikers musik.

Refusering misstas ibland för att vara censur, men termen är missvisande eftersom censur handlar om statlig förhandsgranskning av material som omfattas av yttrandefriheten. Eftersom det inte är en rättighet att publicera sig i en viss tidning eller på visst förlag är inte en refusering liktydigt med censur. En refusering kan ha skilda orsaker, allt från en tidnings politiska inriktning eller ämnesområde, eller ett förlags eller skivbolags antagande om ett manus eller en skivas säljbarhet till ett museums åsikter om en tavlas omoraliska budskap kan spela in.

Kända refuseringar
Bland kända refuseringar av senare berömda författare, konstnärer och musiker kan nämnas Bonniers refusering av Astrid Lindgrens manus till Pippi Långstrump, Bonniers refusering av poeten Erik Lindegrens manus, skivbolaget Deccas refusering av The Beatles musik och  Nationalmuseums refusering av Carl Larssons målning Midvinterblot.

Albert Bonniers förlag hade tidigare gjort två refuseringar som förläggare Karl-Otto Bonnier djupt beklagade så länge han levde. Det var refuseringen 1888 av Fröken Julie, som förlaget - i skuggan av Giftasprocessen - inte ville riskera att ge ut för sitt "naturalistiska" innehåll. Den andra refuseringen, 1895,  gällde Erik Axel Karlfeldts Vildmarks- och kärleksvisor och berodde på en "horribel dumhet", som Karl-Otto Bonnier uttrycker det i sina memoarer. Förlaget dröjde för länge med att läsa manuset, författaren tröttnade och gick till annat förlag. Samma sak hände Stieg Larsson och inledningen av Millenniumtrilogin, Piratförlaget var hans förstaval men de läste aldrig manuskriptet, så han hämtade upp det och lämnade in det på Norstedts förlag istället, som publicerade.

Referenser

Yttrandefrihet
Sten Waldem

Sten Ragnar Valdemar Waldem (i riksdagen kallad Waldem i Ölvingstorp) , född 7 augusti 1877 i Ljungby församling, Kalmar län, död 20 september 1960 i Kalmar, var en svensk godsägare och politiker (högern).

Waldem var godsägare i Ölvingstorp, där han ägde gården Nygård om 496 ha. Han var ledamot av riksdagens andra kammare 1929–1932, invald i Kalmar läns valkrets. Han är begravd på Ljungby kyrkogård.

Källor

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Svenska moderater
Svenska godsägare under 1900-talet
Personer från Ljungby socken, Södra Möre
Födda 1877
Avlidna 1960
Män