kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peter Jonas Collett

Peter Jonas Collett, född 12 september 1813, död 1 december 1851, var en norsk jurist och litteraturkritiker. 

Peter Jonas Collett var son till Johan Collett och Christiane Birgitte de Stockfleth (1782–1829).

Collett blev 1841 lektor och 1848 professor i lagkunskap vid Det Kongelige Frederiks Universitet i  Kristiania 1848. Sin främsta insats inom norsk kultur gjorde Collett som litteraturanmälare och kritiker i den norska pressen.

Peter Jonas Collett hade stort inflytande över hustrun Camilla Colletts arbete.

Han var i sitt äktenskap med Camilla Collett far till fyra barn, bland andra Robert Collett och Alf Collett.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Norska professorer i juridik
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Norska litteraturkritiker
Födda 1813
Avlidna 1851
Män
Svensk uppslagsbok
Collett
Brokrocka

Brokrocka (Raja undulata) är en broskfisk tillhörande familjen egentliga rockor som finns i östra Atlanten.

Utseende 
Brokrockan är en rocka med karakteristisk färgteckning (Curry-Lindahl liknar den vid "en vacker, orientalisk matta"): Översidan har ett symmetriskt mönster av breda, mörka strimmor med en bård av vita fläckar mot en brun- till gråaktig bakgrund. Undersidan är vitaktig. Den har flera hudtänder, främst på ovansidan, och två rader hudtänder (dubblerade hos honan) på stjärten. Den kan bli 100 cm lång.

Vanor 
Arten är en bottenfisk som finns vid kustnära sandbottnar på ett djup av 50 till 200 m, där den lever av allehanda bottendjur. Mindre individer tar framför allt pungräkor och räkor, medan större rockor i hög grad lever av krabbor. Den äldsta observerade åldern för denna art är 13 år, men livslängden uppskattas vara betydligt längre, mellan 21 och 23 år.

Fortplantning 
Brokrockan blir könsmogen vid ungefär 9 års ålder för honor, drygt ett år tidigare för hanar. Arten har en regelrätt parning med omfamning, varefter honan lägger avlånga äggkapslar med en längd av 7 till 9 cm och en bredd på 4 till 5 cm på sandiga eller dyiga bottnar.

Utbredning 
Arten finns i östra Atlanten från sydvästra Brittiska öarna över framför allt västra Medelhavet och Kanarieöarna till Guineabukten. Utbredningen har flera luckor.

Status 
Brokrockan har klassats som starkt hotad ("EN") av IUCN, med underklassningen "A2bd+3d+4bd", och populationen minskar. Det främsta hotet är trålning och annat bottenfiske i dess utbredningsområde, ytterligare accentuerat av artens fläckvisa utbredning och dess långsamma tillväxt.

Referenser 

Rockor
Schultzberg

Schultzberg är en gammal prästsläkt från Skultuna. Barnen till kyrkoherden i Malma Olaus Magni Schult (född 1635 i Skultuna – död 12/12 1703 i Malma) och dennes hustru Brita Pontelia var de första som kallade sig för Schultzberg. Deras ättlingar har i sin tur gift sig in i flera andra prästsläkter.

Olaus Magni Schult och Brita Pontelias barn var:
 Olaus Olai Schultzberg (1679-1750) gm Maria Tillaea, dotter till kyrkoherde Johannes Tillæ av släkten Tillæus och Maria Fahlander född i släkten Fahlander. Han blev kyrkoherde i Sundborn.
 Malin Schultzberg (1662-1662)
 Anna Schultzberg (1664-) gm 1:o ryttaren Ivar Hoff, 2:o borgaren David Jönsson.
 Petrus Olai Schultzberg (1666-1728) gm 1:o Catharina Biurbeck, 2:o Regina Börstell. Han blev kyrkoherde i Malma.
 Sara Schultzberg (1669-1737) gm komministern i Malma Andreas P. Toltonius.
 Magdalena Schultzberg (1671-1707) gm kyrkoherden i Västervåla Christopher Erici Schilling.
 Johannes Schultzberg (1673-1673)
 Widichinnus Olai Schultzberg (1674-1724) gm Maria Praternia. Han blev komminister i Svedvi.
 Brita Schultzberg (1677-1678)
 Jonna Schultzberg (1991- )
 André Schultzberg (1997- )

Källor
Västerås Herdaminne, kyrkböcker

Svenska släkter
Lasse Jonsson

Lars "Lasse" Assar Jonsson, född 11 januari 1959, är en svensk gitarrist.

Jonsson kom i början av 1980 med i Magnus Ugglas band, med vilket han under lång tid turnerade. Han har även spelat med artister som Allan Edwall, Christer Sandelin, Björn Skifs, Ronny och Ragge och Monica Törnell. Han har också medverkat i Badrock, Stjärnklart, Rhapsody in Rock, The Original Abba Orchestra och på Stockholms Stadsteater. 

Jonsson har spelat i musikaler som Kristina från Duvemåla, Les Misérables, Chess och Mamma Mia! och han är med på Mamma Mia! The Movie Soundtrack. Han har även medverkat som musiker i sammanhang som Melodifestivalen, Polarpriset och Svenska Idrottsgalan.

Referenser 
Stockholms stadsteater

Noter

Svenska pop- och rockgitarrister
Födda 1959
Män
Levande personer
Berlins tullmur

Berlins tullmur, tyska: Berliner Zoll- und Akzisemauer, var från 1700-talet och fram till mitten av 1800-talet Berlins stadsmur. Den hade två äldre föregångare, Berlins medeltida ringmur från 1200-talet och den fästningsvall som ersatte ringmuren i mitten av 1600-talet. Till skillnad från föregångarna hade den ingen militär betydelse utan var huvudsakligen till för att övervaka handeln. Muren skulle förhindra varusmuggling och desertering från garnisonen i Berlin. Accisen togs ut via de arton portar som fanns längs med muren. Till de kända tullportarna (tyska Tore) från denna tid som gett namn åt platser i dagens Berlin hör Brandenburger Tor och Potsdamer Tor i väster, Hallesches Tor och Kottbusser Tor i söder, Schlesisches Tor och Frankfurter Tor i öster samt Schönhauser Tor och Oranienburger Tor i norr.

Muren och flera av stadsportarna byggdes till i slutet av 1700-talet och blev arkitektoniskt utsmyckade i nyklassicistisk stil. När tullmuren blev föråldrad i mitten av 1800-talet och revs kom även de flesta stadsportarna att rivas för att underlätta trafikflödet på de stora utfartsvägarna. Idag återstår endast den mest kända och monumentala av de arton stadsportarna, Brandenburger Tor.

Se även
 Berlinmuren

Berlin
Stadsmurar i Tyskland
Per Benson

Per Benson, född 19 december 1878 i Såå, Åre, död 4 november 1939 i Saltsjö-Duvnäs, var en svensk arkitekt.

Biografi
Benson utbildade sig på Tekniska skolan i Stockholm 1898–1900, med fortsatta studier på Kungliga Tekniska högskolan 1901–1905. Han var därefter anställd på ett flertal arkitektkontor samt på Generaltullstyrelsen. Han drev även egen arkitektverksamhet.

Verk i urval
Han ritade Åre turistrestaurant (1909) samt Sporthotellet där (1912) vilka uppfördes av Årebyggmästaren Mårten Ohlson. De båda samarbetade även i anläggandet av Råsunda idrottsplats (1910),. För Wilhelm Peterson-Berger ritade han villan Sommarhagen (1914). På Norderön ritade han Wilhelmsberg (1915). I Stockholmsområdet ritade han bland annat hyreshuset i Lärkstaden vid Karlavägen 1 (1915), ett nytt affärshus för Sidenhuset (1927, rivet 1969) och fabriksbyggnader för Svenska Pianofabriken, Ekstrands Snickerifabrik och Nordiska Aviatik AB i Tellusborg (1917–1918). I Storängen ritade han villorna vid Prästgårdsvägen 5 (1923) och 7 (1926), samt Anton Genbergs villa vid Ängsvägen 14 (1924). Han ritade skolor i Örebro och Nacka (Järla skola, 1924) samt ledde restaurering av Nacka kyrka (1921). För Generaltullstyrelsen ritade han nya tullhusen i Västervik (1933), Uppsala (1936) samt i Västerås (1939).

Bildgalleri

Källor
Släktsida

Noter

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1900-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer från Åre socken
Födda 1878
Avlidna 1939
Män
Wilhelminischer Ring

Wilhelminischer Ring kallas det område av bostadshus, så kallade Mietskaserne, som under 1800-talet byggdes runt Berlins gamla stadskärna. Det kännetecknas av tät bebyggelse bestående av fyra- till femvåningshus. Namnet kommer från tiden då de byggdes, Vilhelm I:s och Vilhelm II:s regeringstider. Wilhelminischer Ring återfinns i stadsdelarna Wedding, Gesundbrunnen, Prenzlauer Berg, Friedrichshain, Kreuzberg, Neukölln, Schöneberg, Tiergarten, Moabit och Charlottenburg. I stor utsträckning rör det sig om området mellan Berlins numera rivna tullmur och Berlins ringbana.

Wilhelminischer Ring byggdes som en följd av Berlins snabba expansion i slutet av 1800-talet som en följd av Tysklands enande. Den stora inflyttningen skapade ett behov av bostäder som inte kunde tillgodoses inom den gamla stadskärnan.

Se även 
 Hobrechtplanen

Arkitektur i Berlin
Antoine Augustin Cournot

Antoine Augustin Cournot, född 28 augusti 1801 i Gray, Haute-Saône, död 30 mars 1877 i Paris, var en fransk nationalekonom och matematiker.

Cournot blev 1834 professor i matematik vid universitetet i Lyon, 1838 generalinspektör för undervisningsväsendet och var 1852-64 rektor vid akademien i Dijon. Hans betydelse för nationalekonomin vilar egentligen på arbetet Recherches sur les principes mathématiques de la théorie des richesses (1838, engelsk översättning i serien "Economic Classics", 1897), som, efter att i 30 år ha varit obeaktat, blev utgångspunkten för den sedan 1870-talet mycket betydelsefulla matematiska behandlingen av nationalekonomins rent teoretiska delar, särskilt värde- och prisläran. En framställning av sina nationalekonomiska åsikter utan tillhjälp av matematiska formler gav han i Principes de la théorie des richesses (1863), av vilken den kort före hans död utkomna Revue sommaire des doctrines économiques (1877) bildar en fullständigt ny bearbetning.

Se även
Cournot-modellen

Källor

Franska professorer i matematik
Franska nationalekonomer
Personer verksamma vid Lyons universitet
Matematiker under 1800-talet
Franska forskare under 1800-talet
Personer från Haute-Saône
Födda 1801
Avlidna 1877
Män
Ugglan
Frederik Collett

Frederik Jonas Lucian Bothfield Collett, född 25 mars 1839, död 19 april 1914 i Lillehammer, var en norsk målare.

Frederik Collett var son till ämbetsmannen Johan Collett (1800–77) och Marie Frederikke Thomason (1810–39), och sonson till Jonas Collett. Han började på Sjøkrigsskulen, men avbröt utbildningen där för att gå till sjöss och tog styrmansexamen 1858. Under 1860-talet utbildade han sig i målning för Hans Gude i Düsseldorf i Tyskland.

Frederik Collett var ekonomiskt oberoende. Han orienterade sig från 1873 mot Paris, där han vistades under flera perioder under senare halvan av 1870-talet. Särskilt inspirerades han av verk av barbizonmålarana Camille Corot och Charles-François Daubigny, samt Émile Breton. 

Han slog soig ned i Lillehammer och blev en av de första idkarna av friluftsmåleriet i Norge. Med förkärlek sökte han karga kustmotiv, senare blev vinterlandskap i Østfold hans främsta motiv.

Bildgalleri

Se även
Collett, släkt

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.
Frederik Collett (Store norske leksikon)

Externa länkar
 Verk av Frederik Collett på Nasjonalmuseets webbplats
 

Norska landskapsmålare
Norska målare under 1800-talet
Födda 1839
Avlidna 1914
Män
Collett
Robert Collett

Robert Collett, född 2 december 1842, död 27 januari 1913, var en norsk zoolog. 

Robert Collett var son till Peter Jonas Collett och Camilla Wergeland samt bror till Alf Collett.

Collett blev 1864 konservator och 1882 tillsammans med Georg Ossian Sars föreståndare för zoologiska museet i Oslo, och 1884 professor i zoologi där. Han har utgett en mängd värdefulla bidrag till kännedomen om Norges ryggradsdjurs biologi och utbredning, som till största delen baseras på material han själv samlat in under talrika resor i Finnmarken och efter Norges kust.

Fotografier av Robert Collett
På sina många resor i Norge tog Robert Collett en mängd bilder. I sin bok Norges fugler har han till del använt sina egna bilder. Han var inte bara intresserad av att ta bilder av blommor och djur. Han tog ofta bilder av människor och många bilder har prägel av studier i människors levnadssätt. Han testamenterade en fotosamling på 755 exemplar till Norske Kvinners Sanitetsforening. Det finns också en samling på 550 positiv, som donerats av familjen Collett till Nasjonalbiblioteket.

Bildgalleri

Källor 

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

 

Norska zoologer
Födda 1842
Avlidna 1913
Män
Svensk uppslagsbok
Professorer i zoologi
Collett
Alf Collett

Alf Collett, född 8 augusti 1844 i Eidsvoll, död 1919 i Kristiania (nuvarande Oslo), var en norsk ämbetsman och personhistoriker.

Alf Collett var son till professorn Peter Jonas Collett och författaren Camilla Collett samt bror till Robert Collett. Han tog studentexamen 1861 och ämbetsexamen 1867. Fadern dog när Alf var sju år, varefter modern flyttade till Köpenhamn med Alf och den yngste brodern Emil.

Han var expeditionschef i Marinestyrelsen 1899–1919.

Han gifte sig med Mathilde Sophie Kallevig (1845-1915). Paret var barnlöst. Han testamenterade sin egendom till en stiftelse för planering och utsmyckning av offentliga platser i Oslo, som förvaltas av Selskapet for Oslo Byes Vel.

Bibliografi i urval
Alf Collett: Familien Elieson, 1881
Alf Collett: Fladeby, 1881
Alf Collett: En gammel Christiania-Slægt. Optegnelser om Familien Collett og Christianias Fortid, Cammermeyer, Kristiania 1883
Alf Collett: Gamle Christiania-Billeder. J.W. Cappelens Forlag. Kristiania, 1893, ny utg. 1909
Alf Collett: Camilla Colletts livs historie. Kra. 1911
Alf Collett: En gammel Christiania-Slægt. Optegnelser om Familien Collett og Christianias Fortid, Cammermeyer, Kristiania 1883
Alf Collett: Familien Collett og Kristianialiv i gamle dage. Cappelen, Kristiania 1915

Se även
Collett, släkt

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931
Store Norske Leksikon

Noter

Externa länkar 

Födda 1844
Avlidna 1919
Män
Norska ämbetsmän
Collett
Aleksandr Privalov

Aleksandr Privalov (ryska: Александр Васильевич Привалов), född 6 augusti 1933 i Solnetjnogorsk i Moskva oblast, död 19 maj 2021, var en sovjetisk skidskytt med framgångar i början av 1960-talet.

Privalov deltog vid de första skidskyttetävlingarna i olympiska vinterspelen i Squaw Valley 1960. På distansloppet vid spelen tog han brons. Vid olympiska spelen i Innsbruck fyra år senare tog han silver på samma disciplin. Vid världsmästerskapen i skidskytte i Umeå 1961 så vann han dubbla silver i de samtliga två discipliner som utövades vid mästerskapet, stafett och distans. Medaljen i stafett är dock inofficiellt. 
Privalov har även vunnit fem guld i de sovjetska mästerskapen i skidskytte, fyra i distans och ett i stafett.

Referenser

Sovjetiska skidskyttar
Män
Födda 1933
Avlidna 2021  
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 1960
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 1964
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1960 från Sovjetunionen
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1964 från Sovjetunionen
Idrottare från Moskva
Sovjetiska olympiska silvermedaljörer
Sovjetiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1964
Olympiska bronsmedaljörer 1960
Pietro Colletta

Pietro Colletta, född 23 januari 1775, död 11 november 1831, var en italiensk historiker.

Colletta var ursprungligen militär och ämbetsman, och tog aktiv del i de politiska oroligheterna och krigen 1799 och 1821 samt satt samma år fängslad som en av ledarna för framstegspartiet. Därefter ägnade han sig åt historiskt författarskap. Hans mest betydelsefulla verk är Storia del reame di Napoli dal 1734 al 1825 (utgiven 1835).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1775
Avlidna 1831
Män
Italienska historiker
Pascal-François-Joseph Gossellin

Pascal-François-Joseph Gossellin, född 6 december 1751 i Lille, död 8 februari 1830 i Paris, var en fransk geograf som främst ägnade sig åt forntidsgeografi. 

För att utreda oklara platser i det gamla romerska vägnätet företog Gossellin 1772-80 vidsträckta resor i Frankrike, Italien och Spanien. År 1784 blev han deputerad vid Conseil royal de commerce, 1789 ledamot av nationalförsamlingen, 1794 anställd i krigsministeriets topografiska avdelning, 1795 ledamot av Institut de France och slutligen 1799 konservator vid Cabinet des antiquités, en befattning vilken han behöll under kejsardömet och restaurationen. Av hans verk kan nämnas Géographie des Grecs analysée (1790), Recherches sur la géographie des anciens (1798-1813) och talrika arbeten inom forntidsgeografin i "Memoires de l'Académie des Inscriptions".

Källor

Franska geografer
Geografer under 1700-talet
Geografer under 1800-talet
Franska forskare under 1700-talet
Franska forskare under 1800-talet
Personer från Lille
Födda 1751
Avlidna 1830
Män
Ugglan
Salmonsens
Olav Jordet

Olav Jordet är en före detta norsk skidskytt som nådde stora framgångar under 1960-talet då han tävlade för Vingelen Skytterlag. Han föddes den 27 december 1939 i Tolga, Norge.

Jordet vann två medaljer vid olympiska vinterspelen under sin karriär. Ett brons i distansen vid olympiska vinterspelen 1964 i Innsbruck och ett silver i stafett vid olympiska vinterspelen 1968 i Grenoble. 
Vid världsmästerskapen i skidskytte nådde han störst framgångar i stafett där han vann fem av sina sex medaljer. Av dessa sex stycken var tre guld och två brons och tre av medaljerna vanns då stafetten var en inofficiell tävling vid VM. Hans enda individuella medalj var ett guld vid VM i Elverum, i Norge. 
Jordet har vunnit norska mästerskapen i skidskytte vid två tillfällen, 1962 och 1964, båda gångerna i distans. Han blev även nordisk mästare i distans 1967. 

1965 fick Jordet Aftenpostens guldmedalj.

Referenser

Norska skidskyttar
Födda 1939
Världsmästare i skidskytte
Levande personer
Norska olympiska silvermedaljörer
Norska olympiska bronsmedaljörer
Män
Nordiska mästare i skidskytte
Mitsubishi Cordia

Mitsubishi Cordia är en kompakt kombi-kupé som byggdes av Mitsubishi Motors 1982 till 1990. Dess namn är förmodligen en blandning av "cordorite" (en glänsande mineral) och "diamanter" från Mitsubishi Tre Diamonds logotyp. Vid sidan av Tredia och Starion, var det en av de första bilar som importerades och såldes till USA av företaget utan inblandning av dess dåvarande partner, Chrysler Corporation.

Översikt 

Utformad för att passa mellan befintliga Galant- och Lancer-modeller för att öka den totala lineupen av personbilar använde Cordia och Tredia framhjulsdrift, och var av liknande konstruktion som den samtida Mirage. De innehöll en MacPherson fjäderben / stel framaxel, främre skivbromsar, manuell eller elektriskt styrd automatisk växellåda, och ett val av tre motorer: en 1,4 liter med beräknad effekt 68 hk, en 75 hk (55 kW) på 1,6 liter och en 115 hk (85 kW) turboladdade 1,6 liter. Vissa exportmarknader fick även en förgasarmotor - 110 hk (81 kW) 2,0 liter.

Bilarna fick en mild ansiktslyftning 1983, och fyrhjulsdrift erbjöds 1984. Motorprogrammet reformerades 1985 för att göra det möjligt för bilar att köra på blyfri bensin, inklusive införandet av en 1,8 liters motor i både 100 hk (70 kW) , konventionell förgasare och 135 hk (101 kW) turboladdad form, innan produktionen lades ner 1990. 1988 var det sista året i USA.

Cordia
Framhjulsdrivna fordon
Fyrhjulsdrivna fordon
Vancouversystemet


Vancouversystemet är ett förekommande system för källhänvisningar i en text, vanligast inom natur- och medicinsk vetenskap.

Enligt Vancouversystemet används noter med källreferenser. Noterna kan antingen placeras längst ned på sidan, så kallade fotnoter, i slutet av varje kapitel eller avsnitt, eller (vanligast) samlas i ett särskilt avsnitt i slutet av verket, så kallade slutnoter. Noterna är numeriskt ordnade, med den första påträffade hänvisningen i texten som [1], den andra [2] och så vidare.

Typografiskt skrivs notreferensen med ett icke upphöjt positivt heltal inom parentes eller hakparentes, till exempel (1) eller [1] för källa nummer 1 i källförteckningen, och placeras före skiljetecken såsom punkt.

Det finns två syften med att i fotnoter ange belägg och hänvisa till källor m.m. Det ena är för att inte ta åt sig äran åt något som andra har skrivit och därmed bli anklagad och kanske fälld för plagiat. Det andra är för att kunna spåra fel, förutsättningar m.m., vilket är viktigt ur ett källkritiskt perspektiv (1). Läsaren skall själv kunna kontrollera exakt vad författaren byggt framställningen på och därmed bedöma slutsatsernas bärighet. En texthänvisning med tillhörande referens skall alltså innehålla så mycket information och vara så tydlig att man kan hitta originalkällan [1].

Källor:
[1] Thurén, T. ”Sant eller falskt? Metoder i källkritik” (på svenska). Stockholm: Krisberedskapsmyndigheten; 2003. KBM:s utbildningsserie 2003:7.

Se även
Oxfordsystemet (Källhänvisning med fotnot, till exempel 1 för källa nummer 1 i källförteckningen.)
Harvardsystemet, som även kallas författare–årtal-systemet använder istället hänvisningar inom parentes i den löpande texten.

Källor

Noter

Typografi
Referens
Ford Eifel

Ford Eifel var en bil tillverkad av Ford Tyskland och Ford Ungern mellan 1935 och 1940. Den härrör från den Ford Model C-plattform, som är relaterad till den samtida Ford Anglia och Ford Prefect.

Omkring 60 000 av Ford Eifel producerades. Motorn var en fyrcylindrig, fyrtakts 1172 cc som gav 34 hk (25 kW) vid 4.250 rpm. Den var gjord med många olika karosstyper, till exempel en tvådörrars sedan , en tvådörrars Cabrio coach med avdragbart textiltak, två- och fyrsitsiga cabriolet,  tvåsitsiga roadster och en lätt lastbil. Den ersatte Ford Köln och blev själv ersatt med Ford Taunus.

Modellen fick sitt namn efter högplatån Eifel i västra Tyskland.

Eifel
Bakhjulsdrivna fordon
Gösta Berg

Gösta Berg, född 31 juli 1903 i Örebro, död 12 mars 1993 i Katarina församling, Stockholm, var en svensk etnolog.

Han blev filosofie kandidat vid Uppsala universitet 1924, filosofie licentiat 1929 och filosofie doktor 1936 vid Stockholms högskola. Han tjänstgjorde vid Nordiska museet från 1924, som sekreterare från 1929, blev 1:e intendent och föreståndare för etnologiska undersökningarna 1935–1955, var styresman för Nordiska museet och Skansen 1956–1963, och verkställande direktör för Stiftelsen Skansen från 1964. Han tilldelades professors namn 1959.

Som kunnig genealog var han 1961 en av initiativtagarna till  en fortsatt utgivning av uppslagsverket Svenska släktkalendern och tillhörde därefter dess redaktionskommitté fram till sin död. 

Han var ledamot av Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur från 1940 och dess preses från 1968, korresponderande ledamot av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala från 1958, ledamot av Vitterhetsakademien från 1959 och ledamot av Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia från 1960.

Gösta Berg var gift med Gunnel Hazelius-Berg, dotter till Gunnar Hazelius och sondotter till Skansens grundare Artur Hazelius. Makarna Berg är begravda på Solna kyrkogård.

Se även
Gösta Berg-medaljen, utdelas av Kungliga Patriotiska Sällskapet.
Gösta Berg - hur klövjestigen blev landsväg - Svenska Kulturbilder Stockholm 1935

Källor

Noter 

Svenska etnologer
Svenska innehavare av professors namn
Personer verksamma vid Nordiska museet
Hedersledamöter vid Södermanlands-Nerikes nation
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Ledamöter av Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia
Ledamöter av Kungliga Gustav Adolfs Akademien
Svenska genealoger under 1900-talet
Alumner från Uppsala universitet
Alumner från Stockholms universitet
Forskare från Örebro
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1903
Avlidna 1993
Män
Coda (filsystem)

Coda är ett distribuerat filsystem utvecklat som ett forskningsprojekt vid Carnegie Mellon University. Projektet tog fart vid 1987 med Mahadev Satyanarayanan i spetsen. Coda är baserat på Andrew file system, men inkluderar funktionallitet för offline-åtkomst och datareplikering. Coda är fortfarande i utvecklingsfasen, men fokuset är i dag ändrat ifrån forskning till att skapa en robust produkt för kommersiellt syfte.

Filsystem