kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Seglinge

Seglinge är en by och en ö i Kumlinge kommun, landskapet Åland (Finland). Byn har 45 invånare (31.12.2021). I byn finns en butik, Seglinge andelshandel, gästhamn, stugbyar och en vandringsled. På den södra delen av ön finns även jättegrytor vilka bildades under den senaste istiden. Öns area är  kvadratkilometer och dess största längd är  kilometer i nord-sydlig riktning.

Åren 1934–1991 hade Posten verksamhet på ön, och 1997 lade Andelsbanken för Åland ned sitt kontor. Ön fick vägförbindelse med Kumlinge 1969, då en vajerfärja mellan Finhälla på Seglinge och Snäckö inrättades, och vägar drogs mellan Seglinge by och Finhälla samt över Snäckö till Kumlingeby. Skolan stängde 1970.

Näringar 
Turism, trafik, jordbruk, offentlig administration.

Delöar och uddar 

Öns olika uddar och delar enligt Lanmäteriverkets namndatabas:
 Seglinge 
 Komboskär 
 Biskopsskär 
 Stornäset  (udde)
 Kattrumpan  (udde)
 Hommannäs  (udde)
 Hullvik näset  (udde)
 Kalvvik näset  (udde)
 Dömmarsholm  (udde)
 Stangnäs  (udde)
 Skrobban  (udde)
 Svärsnäs  (udde)
 Norra revet  (udde)
 Enholm  (udde)
 Kilholm  (udde)

Källor

Externa länkar 
Seglinge

Öar i Åland större än 5 kvadratkilometer
Åländska öar i Skärgårdshavet
Öar i Kumlinge
Sellinge

Sellinge () är en tätort () i Mäntsälä kommun i landskapet Nyland i Finland. Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 hade Sellinge 246 invånare och omfattade en landareal av 1,62 kvadratkilometer.

I orten finns skola, butik, daghem, värdshus och frivillig brandkår.

Referenser 

Tätorter i Finland
Mäntsälä
Nedertorneå

Nedertorneå kan avse

 Nedertorneå, Finland – en tidigare kommun, numera bygd inom Torneå stad, Finland (finska: Alatornio)
 Nedertorneå församling, Finland – en tidigare församling, numera del av Torneå församling, inom Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland
Nedertorneå kyrka – tillhör den Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland
 Nedertorneå socken – en socken i Haparanda kommun Norrbotten, Sverige
 Nedertorneå landskommun – en tidigare kommun i södra Tornedalen i Norrbottens län, Sverige (1863–1967)
 Nedertorneå församling – en församling i Luleå stift ursprungligen Torneå församling, namnändring till Nedertorneå-Haparanda församling 1928 
 Nedertorneå-Haparanda församling – en tidigare församling i Luleå stift i Haparanda kommun –2010
 Nedertorneå-Haparanda distrikt – ett distrikt i Haparanda kommun och Norrbottens län 2016–
 Nedertorneå tingslag – ett tingslag i norra Norrbotten, Sverige
Remember The Time/Come Together

Remember the time är en hit av sångaren Michael Jackson från albumet Dangerous.

Singelns B-sida innehåller en cover på Beatles hitlåt Come Together som Michael spelade in 1987 till sin kortfilm Moonwalker, en annan version av samma låt hamnade på 1995 års album HIStory.

Låtlista

Storbritannien 
 Remember The Time (7") 3:59
 Remember The Time (silky soul 7") 4:18
 Remember The Time (new jack main mix) 6:50
 Come Together 5:27

USA 
 Remember The Time (silky soul 7") 4:18
 Remember The Time (new jack radio mix) 4:00
 Remember The Time (12" main mix) 4:37
 Remember The Time (E-smoove's late nite mix) 7:14
 Remember the Time (Maurice's underground) 7:29
 Black Or White (Clivilles & Cole Radio mix) 3:33
 Black Or White (house with guitar radio mix) 3:53
 Black Or White (Clivilles & Cole Club Mix) 7:33
 Black Or White (the underground club mix) 7:30

USA Promo CD 
 New Jack Radio Mix 4:00
 Silky Soul 7" 4:21
 New Jack Main Mix 6:48
 12" Main Mix 4:47
 New Jack Jazz (21) 5:06
 A Cappella 3:35
 Bonus Beat 3 4:46

Musikvideon 

Musikvideon till Remember the time utspelade sig i det Forntida Egypten och var väldigt påkostad då den till exempel innehöll skådespelaren Eddie Murphy och den Somaliska modellen Iman. Precis som Black or white-videon hade den ny teknik som aldrig tidigare sätts i musikvideor.

Musikvideon till Come Together återfinns i slutet av filmen Moonwalker från 1987. 
Michael med band framför under videon Come Together inför en mindre publik samt tre barn som man fått följa genom hela filmen.

Liveframträdanden 

 Remember the Time repeterades för att vara med under Dangerous Tour av okänd anledning framfördes den dock aldrig.
 1993 framfördes Remember the Time under Soul Train Awards sittande, Jackson påstods ha skadat ett ben under repetitionen.
 Come Together framfördes vid vissa konserter under HIStory Tour 1996

2006 släpptes Remember the Time på Dual Disc som en del av Visionary-projektet.

Sånger 1991
Musiksinglar 1992
Michael Jackson
Kuusikko

Kuusikko kan syfta på:

Kuusikko (ö i Norra Savolax)
Kuusikko (ö i Södra Karelen)
 Kuusikko –  en del av stadsdelen Fastböle i Vanda stad, se Sexan, Vanda stad
Spelartrupper under världsmästerskapet i fotboll 1930

Den här artikeln innehåller alla trupper till Världsmästerskapet i fotboll 1930 som spelades i Uruguay 13 till 30 juli 1930.

Grupp 1

Förbundskapten:  Francisco Olazar och  Juan José Tramutola
Antal spelare: 22

Förbundskapten:  György Orth
Antal spelare: 19

Förbundskapten:  Raoul Caudron
Antal spelare: 16

Förbundskapten:  Juan Luque de Serralonga
Antal spelare: 17

Grupp 2

Förbundskapten:  Ulises Saucedo
Antal spelare: 17

Förbundskapten:  Píndaro de Carvalho Rodrigues
Antal spelare: 24

Förbundskapten:  Boško Simonović
Antal spelare: 17

Grupp 3

Förbundskapten:  Francisco Bru
Antal spelare: 22

Förbundskapten:  Costel Rădulescu
Antal spelare: 20

Förbundskapten:  Alberto Suppici
Antal spelare: 22

Grupp 4

Förbundskapten:  Hector Goetinck
Antal spelare: 16

Förbundskapten:  José Durand Laguna
Antal spelare: 22

Förbundskapten:  Robert Millar
Antal spelare: 17

Källor
 FIFA.com Deltagande länder i 1930 års VM
 RSSSF.com "World Cup Champions Squads 1930 – 2006"
 US National Soccer Hall of Fame "The Early World Cups"

Världsmästerskapet i fotboll 1930
1930
Nedertorneå landskommun

Nedertorneå landskommun är en tidigare kommun i södra Tornedalen i Norrbottens län. Centralort var Haparanda och kommunkod 1952-1966 var 2515.

Administrativ historik
Nedertorneå landskommun (från början Neder-Torneå landskommun) inrättades den 1 januari 1863 i Nedertorneå socken i Norrbotten när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Den 1 januari 1920 (enligt beslut den 31 oktober 1919) överfördes vissa delar av Haparanda by från Nedertorneå till Haparanda stad i administrativt, kommunalt och i skolhänseende. Området hade 1 042 invånare.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

1960 överfördes Malören (areal 0,21 kvadratkilometer, varav allt land) till Nederkalix landskommun. 1 januari 1967 uppgick Nedertorneå i Haparanda stad.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Nedertorneå-Haparanda församling.

Kommunvapen
Nedertorneå landskommun förde inte något vapen.

Geografi
Nedertorneå landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 441,38 km², varav 427,28 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1954 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 477,39 km², varav 460,90 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 33,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Haparanda kommun
Tornedalen
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Norrbottens län
Vuxen

Begreppet vuxen definieras ofta som att en person är gammal nog att klara sig utan stöd från föräldrar eller andra vårdnadshavare. I Sverige och de flesta andra västerländska samhällen infaller myndighet vid arton års ålder, vilket synonymt kan associeras med vuxen. Det finns få empiriska stöd och många motsägelser av åldersgränsen vid 18 år. I enlighet med en stor mängd forskning utvecklas unga personer socialt, psykologiskt och inte minst biologiskt långt över 18 år. Detta gäller exempelvis pannloben, som genomgår en viktig fas mellan 10-24 år (adolescensen). Vuxen är således ett koncept som är mångdefinierat.

Källor

Externa länkar
Mimersbrunn: Människans åldrar
Suzanne Åberg: Människans livscykel

Människans utveckling
Åldrar
Sveriges herrlandslag i volleyboll

Sveriges herrlandslag i volleyboll spelade sin första match i Köpenhamn den 19 april 1962, och förlorades med 0-3 mot Finland vid nordiska mästerskapet.

Med begränsade framgångar de första årtiondena genom landslaget en snabb utveckling under 1980-talet och tillhörde i slutet av decenniet och i början av 1990-talet världseliten . Vid EM 1989, som spelades i Sverige, tog svenskarna silver. I semifinalen slog de oväntat Sovjetunionen, som vunnit samtliga EM från 1967 och framåt, i en tuff femsettare. Före omkring 1985 och efter omkring 1995 har Sverige aldrig varit något topplag. Under tiden 1998-2002 fanns inget landslag utan Sverige representerades av klubblag. Under 2022 och 2023 har laget haft begränsad aktivitet då förbundet prioriterat herrlandslaget i beachvolleyboll och damlandslaget i volleyboll, som bägge är mer internationellt konkurrenskraftiga.

Se även
Lista över Sveriges herrlandskamper i volleyboll

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

Volleyboll

Volleybollandslag
Landslag startade 1962
Saaris

Saaris kan syfta på:

 Saaris, Mäntsälä kommun, en egendom i Mäntsälä kommun, Södra Finlands län, på finska Saari 
 Saaris, Mietois kommun, en egendom i den före detta kommunen Mietois, Västra Finlands län, på finska Saari 
 Saaris gård, en till den friherrliga släkten de la Chapelle hörande egendom i Tammela kommun, Västra Finlands län, på finska Saari, känd som bas för ett antal konstverk av Albert Edelfelt 
Saari, en ort i Bjärnå kommun, se Saris
Sven-Gösta Jonsson

Sven-Gösta Jonsson (eg. Sven Gösta Jonsson), född 30 juli 1939 i Ammarnäs i Sorsele församling i  Södra Lappland, Västerbottens län, död 14 december 2013 i Farsta i Stockholm, var en samisk sångare från Ammarnäs.

Biografi 
Jonsson fick en stor hit med låten Vid foten av fjället ("Jag är lapp och jag har mina renar ...") 1959, och uppträdde sedan under namnet Den rockande Samen. 

Efter år av turnéer, alltid iklädd samedräkt, drog han sig tillbaka från rampljuset 1967. Han gjorde dock enstaka framträdanden under senare år, bland annat 1984 i underhållningsprogrammet Bell & Bom från Göteborg och i ett framträdande i Norrköping 2009 inför en publik på 1 300 personer.

Sven-Gösta Jonsson är begravd på Ammarnäs kyrkogård.

Diskografi 
Under hans karriär i början av 1960-talet gavs ett antal singlar och EP-skivor ut. En samlings-LP med 20 av hans sånger gavs ut 1982 i serien Minnenas Melodier nr 12 med titeln Vid foten av fjället. På CD finns Spotlight–Sven-Gösta Jonsson från 1991 och Rockande Samen från 2005.

Singlar
Vid foten av fjället (1959) Vid foten av fjället/Bimbombey
Främlingen (1964) Främlingen/Välkommen hem

EP
Jokkmokkrokk (1959) Jokkmokkrokk/Vid foten av fjället/Bimbombey/Kyss mig honey, honey, kyss mig
Där fjällbruden blommar (1959) Där fjällbruden blommar/Min trogna Nelly/Sjung en sång/Adelina
När våren bryter ut (1959) När våren bryter ut/Tomboy (Rödtott)/Donna/Aldrig mera ensam
Lapp på luckan (1960) Lapp på luckan/För ung/Godnatt/La bella
Vad vet jag (1960) Vad vet jag/Alltför många gånger/Nu går vind över fjäll/Nån har sagt
Vid barndomshemmets grind (1960) Välkommen hem/Vid barndomshemmets grind/Lillemor/Snälla Per
När det våras ibland bergen (1961) När det våras ibland bergen/Är du trogen mej/Från Paris till Hawaii/Det var du som sa nej
Rock-Samen (1961) Stormande vind/I norrskenets land/Madeleine/Låt oss dansa strutt
Klockan i dalen (1962) Klockan i dalen/Räck mej en hand min vän/Storyn om Kari/Bonnie Twist

Referenser

Externa länkar
 "Den rockande samen har tystnat" på Sameradion 16 december 2013
 Sven-Gösta Jonsson på Svensk mediedatabas
 Sven-Gösta Jonsson på YouTube

Samiska sångare
Svenska sångare
Samer i Sverige
Personer från Sorsele socken
Födda 1939
Avlidna 2013
Män
Egon Mathiesen

Egon Mathiesen, född 25 november 1907, död 14 augusti 1976 var en dansk konstnär, författare och illustratör. Han blev främst känd för sina enkla och nyskapande bilderböcker för barn, exempelvis Misse med de blå ögonen.

Bibliografi utgivet på svenska  
 Bogivogi och hans fyra söner 1948
 Pojken i diket 1949
 Misse med de blå ögonen 1951
 Misses dagbok 1959
 Papegojan 1960
 Fredrik med bilen 1965
 Apan Osvald 1969

Priser och utmärkelser 
 Kulturministeriets barnbokspris 1954 för Mis med de blå øjne

Källor

Noter

Danska konstnärer
Danska illustratörer
Danskspråkiga författare
Danska författare
Danska författare av barn- och ungdomslitteratur
Män
Födda 1907
Avlidna 1976
Sandkulla

Sandkulla, 
 Sandkulla, Vanda stad – en stadsdel med järnvägshållplats i Vanda stad
 Sandkulla järnvägsstation – en järnvägsstation på Kervo stadsbana i Vanda i stadsdelen Sandkulla
 Sandkulla, Terjärv – ett bosättningsområde i Terjärv i Kronoby kommun, Österbotten
Sandholm (vid Nötö, Nagu)

Sandholm är en ö i Nagu i Pargas stad i Åboland.

Sandholm i Nagu ytterskärgård finns omnämnt första gången på 1530-talet och har sannolikt varit bebott redan en tid innan dess. Enligt muntlig tradition var Sandholms första boende Ström-Ant som hade sin lilla stuga vid Strömmen som skiljer Sandholm från den intilliggande ön Holmen. Han lär egenhändigt ha uppfört de ståtliga stenmurar som än idag kan beskådas på Sandholm. På 1700-talet delades Sandholm upp i två hemman; Östergård och Westergård. 

”Grefven af Sandholm” Alfred Lundström (1906–1994) bodde de sista 20 åren av sitt liv ensam på Sandholm under vinterhalvåret. ”Grefvens” traditioner förs vidare av hans arvtagare skådespelaren Riko Eklundh. Idag är två mantalsskrivna på Sandholm i två av de fyra hushåll som finns på huvudön. Tretton stugor finns på till Sandholm by hörande holmar och många av dem besöks under alla årstider. ”Byäldste” var Astrid Österlund från Östergård som 2012 fyllde 106 år. Hon dog i Pargas 2012. 

Sandholm är en typisk skärgårdsö där husen ligger nära varandra. Byggnaderna är från tre århundraden, till de äldsta hör väderkvarnen på Östergård från 1817. Ursprungligen fanns även en väderkvarn på Westergård, men den revs redan för över ett sekel sedan. Kvarnhjulen finns dock kvar.

1968 gjorde Osmo Harkimo och Henrik Tikkanen en finstämd dokumentär om Sandholm Westergård som finns på Yles Elävä Arkisto :
http://yle.fi/aihe/artikkeli/2014/06/12/henrik-tikkanen-naki-saaristossa-isan-pojan-ja-muutoksen

Förbindelsebåtstrafik har funnits till Sandholm sedan 1968. Förbindelsebåten Kristina skötte trafiken fram till 1976, därefter m/s Inijo till 1989. Längst tjänade fram till 31.12 2010 f/b Fiskö. 2011-2022 sköttes förbindelserna av m/s Nordep. Fr.o.m 1.5 2022 av m/s Falkö. På Sandholm finns även en Sop-Sälle station och allmänt utedass vid förbindelsebåtsbryggan. I samband med Sandholms sopstation finns ett ”Bokbyteri”,där man kan låna, byta eller lämna böcker.

Läs mer 

 http://gamla.abounderrattelser.fi/news/2015/12/harmonium-hittar-hem-till-sandhollm.html
 http://saaristo.ts.fi/jutut/teatterimiehen-sydan-sykkii-ulkosaaristolle/ (på finska)

Referenser

Noter 

Öar i Skärgårdshavet
Öar i Nagu
Sandbacka, Österbotten

Sandbacka är en bydel i Kronoby kommun, Österbotten, Finland. Sandbacka är beläget strax utanför Kronoby kommuncentret och här finns bland annat ett vårdcenter för äldre som bär samma namn.

Kronoby
Saltfjärden

Saltfjärden, sankmark i Kyrkslätts kommun, Nyland. För ca. 100 år sedan var den en stor fjärd, men nu har den vuxit igen. Under år 2007 byggdes ett fågeltorn, som är välbesökt. Flera områden av Saltfjärden är naturskyddsområden och Natura 2000 område. Till Saltfjärden kommer man mellan Porkala och Obbnäs udd och under Vårnäs bro. Efter bron är det lite på 1 sjömil kvar.

Kyrkslätt
Sahalahti

Sahalahti (föråldrat svenskt namn: Sahalax) var en kommun i landskapet Birkaland i Finland. Kommunen hade 2 275 invånare (2004), på en yta av 171,96 km².

Den 1 januari 2005 slogs Sahalahti samman med Kangasala kommun.

Sahalahti var enspråkigt finskt.

Referenser 

Före detta finländska kommuner
Kangasala
Sagalund

Sagalund (-lúnd) är ett hembygdsmuseum i Kimito kommun, Åboland.

Sagalunds museum grundades år 1900 av folkskolläraren Nils Oskar Jansson med Skansen i Stockholm som förebild. Museets mest kända byggnad är Tjuda pedagogi som grundades år 1649 av rikskansler Axel Oxenstierna. Byggnaden är från sent 1700-tal och flyttades till Sagalund år 1914. År 1933 renoverades byggnaden och återfick den interiör som den hade på 1850-talet. Den äldsta byggnaden är Brinkkullatorpet som är byggt år 1753. Bland övriga byggnader finns museets huvudbyggnad Villa Sagalund, Vreta skola, Linnarnäs gård, Falla gård, Engelsby gamla tingshus samt ett antal mindre byggnader som ladugård, smedja, bränneri och väderkvarn.

Vid sagalund finns också Kimito ungdomsförenings lokal Wrethalla som är Finlands äldsta ungdomsföreningslokal. Föreningen grundades år 1888 som Kimito Svenska Ynglingaförening på initiativ av Nils Oskar Jansson och Adèle Weman.

Bilder

Externa länkar

Officiell webbplats

Referenser

Kimito
Hembygdsmuseer i Finland
Friluftsmuseer i Finland
Museer i Egentliga Finland
Museer invigda 1900
Europamästerskap i innebandy

Europamästerskap i innebandy spelades flera gånger under 1990-talet. Ett officiellt EM för herrar och ett öppet EM för herrar samt ett dito för damer avgjordes åren 1994–1995. Därefter lades turneringen ner till förmån för VM i innebandy.

Historik

1994 
EM i innebandy spelades på herrsidan i maj 1994. Finland var arrangör, och både gruppspel och slut spelades i Helsingfors. Under turneringen spelade Sverige sin första herrlandskamp någonsin mot Ryssland (seger 14–1 i öppningsmatchen under gruppspelet).

I turneringens final möttes Sverige och värdlandet Finland. Inför 1 427 åskådare vann Sverige finalen med siffrorna 4–1. Schweiz kom på tredje plats efter vinst i bronsmatchen mot Norge med 4–2. Totalt deltog åtta europeiska landslag i turneringen.

1995 
En öppen tävling, där Japan deltog, spelades 14–20 maj 1995 i Schweiz både för herrar och damer. 1995 spelades herrturnering och damturnering inte bara på samma orter, utan även samtidigt.

I herrturneringen mötte Sverige för första gången landslag från Tjeckien, Ungern och Estland. Efter stora svenska segrar tidigare i turneringen blev finalen en dramatisk tillställning. Inför 2 820 åskådare i Zürich vann Finland över Sverige efter straffläggning. I matchen om tredje pris vann Schweiz med 3–3 efter straffläggning mot Ryssland. Totalt deltog elva landslag i herrturneringen.

I damturneringen vann Sverige efter 6–2 mot Schweiz i semifinalen och 8–2 i finalen mot Norge. Finland vann matchen om tredje pris efter seger mot Schweiz med 3–2. Totalt deltog tio landslag i damturneringen – samma länder som i herrturneringen minus Estland.

Efterspel 
Turneringen lades därefter ner till förmån för VM i innebandy. Denna nya mästerskapsturnering hade premiär 1996 på herrsidan och 1997 på damsidan.

Herrar

{| border="1" cellpadding="2" cellspacing="0"
! align="left" style="background:#efefef;" | År
Värdland
! align="left" style="background:gold;" | Guld
Silver
! align="left" style="background:#CC9966;" | Brons
|-----
| 1994 || Finland
|  Sverige
|  Finland
|  Schweiz
|-----
| 1995 || Schweiz
|  Finland
|  Sverige
|  Schweiz
|-----
|}

Damer

{| border="1" cellpadding="2" cellspacing="0"
! align="left" style="background:#efefef;" | År
Värdland
! align="left" style="background:gold;" | Guld
Silver
! align="left" style="background:#CC9966;" | Brons
|-----
| 1995 || Schweiz
|  Sverige
|  Norge
|  Finland
|-----
|}

Referenser 

Innebandy
Innebandy i Europa
Innebandyturneringar
Upplösningar 1995
Återkommande sportevenemang i maj
Återkommande sportevenemang med premiär 1994
Sandnabba

Sandnabba är en bydel i Purmo i Pedersöre kommun, Österbotten

Sandnabba består av en liten gårdsgrupp på cirka 15 hus mittemellan Lillby och Överpurmo. Geografiskt sett räknas bydelen till Lillby. Sandnabba är ett naturskönt område invid huvudvägen med god grannsämja och alla invånare är svenskspråkiga. Sandnabba ligger 6 km från servicecentrum i Lillby och cirka 40 km från småstaden Jakobstad. Lågstadieskolan ligger i Lillby med cirka 160 elever och högstadieskolan ligger i Bennäs, cirka 30 km bort mot Jakobstadshållet. Sandnabba har ett eget vattenbolag som drivs av byborna, en flitigt anlitad dagvårdare finns och endast 2 km därifrån ligger vandringshemmet Ejdekulla där man kan följa med lantlivet på gården och vandra i skogen. Till Nars simstrand är det cirka 10 km och där ordnas simskola på sommaren. Befolkningsökningen i Sandnabba är märkbar och det är ett ypperligt ställe för barn att växa upp på.

Pedersöre
Sandnäs

Sandnäs kan avse:

 Sandnäs udd – en udde med bosättning i Snappertuna i Ekenäs stad
 Sandnäs, Loppi – en egendom i Loppis kommun, Västra Finlands län, på finska Santamäki
 Sandnäsudden – udde i Pyttis i Kymmenedalen, Kotka-Fredrikshamn
Sandudd

Sandudd [-údd] (finska: Hietaniemi) är en sandig udde med en känd begravningsplats i stadsdelen Främre Tölö i Helsingfors stad. På norra sidan finns Edesviken, på den södra Lappviken och på den västra finns Fölisöfjärden. På Sandudd finns Helsingfors populäraste badplats  Sandstrand (på finska: Hietaranta), populärt Hietsu.

Sandudds begravningsplats

Sandudds begravningsplats är ett stort begravningsplatsområde som täcker största delen av udden ända fram till Mechelingatan. Till begravningsplatsen hör flera andra delar förutom den lutherska begravningsplatsen: Helsingfors ortodoxa begravningsplats, Helsingfors islamiska begravningsplats, Helsingfors judiska begravningsplats och S:t Nikolaus församlings begravningsplats. Begravningsplatsen grundades år 1829 och många kända finländska samhällspåverkare och konstnärer samt flertalet av republikens presidenter - förutom Pehr Evind Svinhufvud i hemorten Luumäki och Kyösti Kallio i hemorten Nivala - ligger begravda där. Begravningsplatsen är ett populärt turistmål.

Bildgalleri

Se även
Sandudds paviljong

Externa länkar 

Helsingfors natur
Badplatser i Finland
Stränder i Nyland
Tölö
Hietaniemi

Hietaniemi kan åsyfta

Geografi

Finland
 Hietaniemi – plats i Helsingsfors med välkänd begravningsplats, se Sandudd

Sverige
 Hietaniemi socken – en socken ligger i Norrbotten, Övertorneå kommun
 Hietaniemi landskommun – en tidigare kommun i Norrbottens län 1863–1968
 Hietaniemi församling – en tidigare församling i Luleå stift –2006
 Hietaniemi kyrka – en kyrkobyggnad i Hedenäset och Hietaniemi socken
 Hietaniemi distrikt – ett distrikt i Övertorneå kommun och Norrbottens län 2016–
Hietaniemi, Kiruna kommun - en småort i Kiruna kommun