kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
General Knas

Ivan Olausson Klatil, mest känd under sitt artistnamn General Knas, född 31 mars 1978 i Billeberga församling i dåvarande Malmöhus län, är en svensk reggaemusiker, känd för sin mörka sångstil, så kallad toasting. Han är medlem i musikgruppen Svenska Akademien. Under sina 20 år som artist har han hunnit släppa tio album: fem med bandet Svenska Akademien; fem som General Knas och en EP.

Uppväxt och tiden i Svenska Akademien

General Knas föddes 1978 och växte upp i Warmeholla i Svalövs kommun i Skåne. Han har även bott i Hörby. I gymnasieåldern flyttade han sedan till Landskrona, där han hamnade i samma klass som Carl-Martin Vikingsson. Vikingsson och Simon Vikokel startade Svenska Akademien, under namnen Sture Allén den yngre och Don Cho. General Knas anslöt sig till gruppen som tredje medlem och styrde gruppen mer mot reggae och dancehall. Trion släppte 2001 debut-EP:n Snapphaneklanen, som sedan följdes av fyra fullängdsalbum.

I oktober 2009 meddelade gruppen via sin hemsida att de lägger av, men de samlades åter 2013  och turnerade på ett tiotal olika orter i Sverige.

Solokarriär
Parallellt med Svenska Akademien släppte General Knas 2006 sitt första soloalbum, Äntligen har rika människor fått det bättre. Som producenter av skivan fanns bland annat Kapten Röd och Partillo.

Uppföljaren Charmörerna presenterar General Knas med Vänner släpptes 2009, och rörde mer mot dancehall än den tidigare skivan. Skivan har gott om gästande artister, däribland Syster Sol, Titti Tång och Kapten Röd.

General Knas tredje skiva, Kärlek och Revolt!, släpptes i augusti 2011. Lars på Bas från Svenska Akademien har varit med och gjort musiken och skivan är producerad av Mowgli.

Under augusti 2011 hamnade General Knas på tidningarnas förstasidor, då han tillsammans med pressreleasen av sin nya singel 12/12, skickade en påse hampafrön till DNs kulturredaktion.

General Knas fjärde soloalbum, Folkets Röst släpptes i september 2014. Det är producerat av Kap10 (Kapten Röd), Partillo, One Drop och Lancealot. Medverkande gästartister är Kapten Röd, AKI, Vic Vem och Ras Daniel.

På Kingsizegalan 2015 fick han priset för Årets Reggae/Dancehall.

EP ”Dancehall”, framförd av General Knas och producerad av toppnamn inom genren från hela Skandinavien samt Jamaica släpptes 2016.

2018 släpptes hans femte soloalbum 'Reggaestrerad' som både blev nominerat och sedan framröstat som årets album vid Manifestgalan 2019.

Post-artistisk karriär 
Efter att ha lagt musiken på hyllan slog sig General Knas ner på en gård i Tyringe i Skåne och började odla och sälja laglig hampa, en av de första sådana odlingar i Sverige.

Diskografi

Solo

Med Svenska Akademien 
 (EP)

Se även 
Svenska Akademien

Referenser

Externa länkar
General Knas på Discogs.

Svenska reggaemusiker
Män
Födda 1978
Levande personer
Personer från Svalövs kommun
Jamie Hewlett

Jamie Christopher Hewlett, född 3 april 1968 i Horsham (alternativt 1962 i Mexiko), är en engelsk tecknare. Han gjort sig känd dels för sitt arbete med Alan Martin i skapandet av serien Tank Girl, men främst för sitt projekt tillsammans med Damon Albarn om det fiktiva bandet Gorillaz.

Referenser

Brittiska serieskapare
Män
Födda 1968
Levande personer
Halsgrop

Halsgropen (lat. fossa jugularis) är hudinsänkningen mellan strupen och bröstbenets kant och mellan huvudets stagningsmuskler.

Huvud och hals
Bröstkorgen
Jõgevamaa

Jõgevamaa (estniska: Jõgeva maakond eller Jõgevamaa) är ett landskap i östra Estland. Landshövding är sedan 2009 Viktor Svjatõšev.

2017 ändrades landskapets gränser som en följd av kommunsammanslagningar då området motsvarande de tidigare kommunerna Avinurme och Lohusuu tillfördes landskapet från Ida-Virumaa samtidigt som området motsvarande de tidigare kommunerna Pala och Tabivere tillfördes Tartumaa.

Kommuner 

Landskapet är sedan 2017 indelat i tre kommuner.

 Jõgeva kommun (inkluderar staden Jõgeva)
 Mustvee kommun (inkluderar staden Mustvee)
 Põltsamaa kommun (inkluderar staden Põltsamaa)

Tidigare kommuner 

Innan kommunreformen 2017 var landskapet indelat i 13 kommuner, varav 3 stadskommuner.

Stadskommuner 
 Jõgeva stad
 Mustvee stad
 Põltsamaa stad

Landskommuner 
 Jõgeva kommun
 Kasepää kommun
 Pajusi kommun
 Pala kommun
 Palamuse kommun
 Puurmani kommun
 Põltsamaa kommun
 Saare kommun
 Tabivere kommun
 Torma kommun

Orter 
Efter gränsjusteringar som följd av kommunreformen 2017 finns det i landskapet Jõgevamaa tre städer, tolv småköpingar samt 203 byar.

Städer 
Jõgeva
Mustvee
Põltsamaa

Småköpingar 
Adavere
Avinurme
Jõgeva
Kamari
Kuremaa
Laiuse
Lohusuu
Palamuse
Puurmani
Sadala
Siimusti
Torma

Galleri

Referenser
Jõgeva

Jõgeva (äldre svenskt och tyskt namn: Laisholm) är residensstad i landskapet Jõgevamaa i Estland. Jõgeva blev en småköping den 13 oktober 1919 och fick stadsrättigheter den 1 maj 1938. Staden innehar Estlands köldrekord på -43,5 °C från den 17 januari 1940.

Stadens vänorter är Karlstad och Dals-Ed i Sverige samt S:t Karins och Keuru i Finland.

Den 24 oktober 2017 uppgick staden i Jõgeva kommun i vilken den utgör centralort.

I kyrkligt hänseende hör staden till Laiuse församling inom den Estniska evangelisk-lutherska kyrkan.

Geografi 
Jõgeva ligger  meter över havet. Terrängen runt Jõgeva är platt. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km nordost om Jõgeva. Runt Jõgeva är det glesbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Jõgeva är det största samhället i trakten. I omgivningarna runt Jõgeva växer i huvudsak blandskog.

Jõgeva stad utgör en enklav i Jõgeva kommun, då staden är omsluten av kommunen på alla sidor.

Klimat 
Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C. Staden innehar Estlands köldrekord på –43,5 °C från den 17 januari 1940.

Karta

Galleri

Kommentarer

Källor 

Orter i Jõgevamaa
Historiska kommuner i Jõgevamaa
Städer i Estland
William Hanna

William Denby "Bill" Hanna, född 14 juli 1910 i Melrose, New Mexico, död 22 mars 2001 i North Hollywood, Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk filmproducent, animatör och regissör av animerad film.

William Hanna började arbeta med Joseph Barbera på MGM Cartoon Studio, där de skapade Tom och Jerry, 1940. MGM lade 1957 ned sin animationsstudio och därmed också Tom och Jerry. Samma år grundade Hanna och Barbera Hanna-Barbera Productions som sedan kom att skapa bland annat Familjen Flinta, Yogi Björn och Scooby-Doo.

Referenser

Amerikanska filmproducenter
Amerikanska animatörer
Personer från Curry County, New Mexico
Födda 1910
Avlidna 2001
Män
Alumner från University of California, Los Angeles
Magnus Gustafsson Rutencrantz

Magnus Gustafsson Rutencrantz, adlad Magnus Rutencrantz till Hallkved, överstelöjtnant, född 1590-talet i Stockholm, död 1640 i Maria Magdalena församling, Stockholm, utomäktenskaplig son till Gustav av Sachsen-Engern-Westfalen och gift med Dorothea von Plönnies (född omkring 1616, död 5 mars 1639 i Stockholm).

Biografi
Rutencrantz föddes på 1590-talet i Stockholm. Han var son till hertig Gustav av Sachsen-Engern-Westfalen och Anna Lillie af Ökna. Rutencrantz tog sitt efternamn efter sachsiska vapnet. Han blev 1628 kvartermästare vid norrländska krigsfolket och senare kapten vid Hälsinge regemente. År 1631 var han överstelöjtnant vid nämnda regemente. Gustav II Adolf adlade honom för tapperhet i fält. Hela familjen blev tillfångatagen i Gartz, utplundrad på allt inklusive adelsbrevet. Rutencrantz dömdes till döden 1636 i Tyskland men fick nåd 1637 och flyttade 1639 till Sverige för att börja på nytt. Han insjuknade snart och dog. Rutencrantz avled 1640 i Stockholm och begravdes i Maria Magdalena kyrka.

Rutencrantz lämnade tre barn till förmyndare som försummade sitt ansvar och lät de gods han fått av fadern komma i främmande händer.

Han ägde gården Hallkved i Funbo socken som han 1629 sålde till överstelöjtnanten Axel Duwall.

Familj
Rutencrantz var gift med Christina Månesköld af Seglinge. Hon var dotter till Christer Carlsson Månesköld och Brita Björnsdotter Bååt. De fick tillsammans sonen överstelöjtnanten Carl Rutencrantz (1639–1713) vid Jämtlands dragonregemente.

 Gustaf Rutencrantz född omkring 1630, död 1704.

Referenser
 Anbytarforum

Noter 

Svensk obetitlad adel
Personer från Södermanland
Födda 1500-talet
Avlidna 1640
Män
Hush

Hush kan avse:

 Hush (seriefigur) – en superskurk i DC Comics
 Hush (musikalbum) – ett album med  jazz- och reggaesångaren Bobby McFerrin
 Hush – en amerikansk film från 1998, se Blodsband (film, 1998) (svensk titel)
 Hush (film) – en amerikansk film från 2016
 Hush – ett avsnitt i den fjärde säsongen av tv-serien Buffy och vampyrerna, se Buffy och vampyrerna (säsong 4)
 Hush Puppies – ett skomärke 
 Hush (låt) – en låt skriven av den amerikanske gitarristen och kompositören Joe South inspelad av flera artister
 Hush, Earthling – en låt på albumet Never Is Forever av Turbonegro
 Hush (popduo) – en dansk popduo
 Hush (2005) – en amerikansk TV-film
 Hush (rappare) – en amerikansk rappare från Michigan
 Mount Hush – ett berg i Östantarktis
Joseph Barbera

Joseph Roland "Joe" Barbera, född 24 mars 1911 i New York i New York, död 18 december 2006 i Los Angeles i Kalifornien, var en amerikansk animatör, regissör och filmproducent som 1957 grundade Hanna-Barbera Productions tillsammans med William Hanna.

Barbera var bland annat med om att skapa de tecknade TV-serierna Tom och Jerry, Familjen Flinta, Yogi Björn och Scooby-Doo.

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska animatörer
Personer från New York
Födda 1911
Avlidna 2006
Män
Amerikanska filmproducenter
Amerikanska regissörer under 1900-talet
Amerikanska TV-regissörer
Ljusminut

En ljusminut är den sträcka ljuset färdas genom vakuum på en minut, vilket är 1,798754748 × 1010 m, eller 17 987 547,48 km. Avståndet mellan solen och jorden är ca 8 ljusminuter. En besläktad, men drygt en halv miljon gånger större, längdenhet är ljusår. En annan är enheten ljussekund, där 60 ljussekunder är en ljusminut. Alla tre bygger på att ljusets hastighet är konstant i vakuum.

Längdenheter
Russinfingrar

"Russinfingrar" kallas det vardagligen när huden sväller och man får skrynkliga fingrar om huden varit i kontakt med vatten en längre tid.

Effekten har konstaterats hos makaker och tros finnas hos de flesta av aporna.

Uppkomst 
Forskning har visat att effekten uppstår för att blodkärl i fingrarna drar ihop sig vilket får huden att vecka ihop sig.

Tidigare trodde man att effekten uppstod på grund av osmos. Att cellmembranen, som är semi-permeabla, släpper igenom vatten men inte molekyler som är lösta i vattnet, som proteiner, socker och salt. Man trodde att eftersom sötvatten har en lägre halt av dessa molekyler än vad människan har i kroppen, så trängde vatten hela tiden in i kroppen och huden svällde.

Funktion 
Flera frågor har varit obesvarade. Som varför skrynklorna endast uppstår på händer och fötter. Och varför huden veckar sig mest längst ut på fingrarna och fötterna. Forskare har noterat att skadade nerver i ett finger hindrar veckningen från att uppstå, vilket antyder att processen kontrolleras av nervsystemet. Studier på personer med Parkinsons sjukdom har visat att drabbade får färre rynkor när de har russinfingrar än friska.

Den skrynkliga huden på fingrar och tår kan ha utvecklats för att ge människor bättre grepp på hala ytor eller för att samla föda i våt vegetation.

Referenser

Externa länkar 
Ed Yong. "Pruney fingers grip better", Nature, 28 juni 2011. Läst den 7 april 2013.

Hudmanifestationer
287 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 En ny lag, Lex Hortensia, ger mycket större makt åt den plebejiska församlingen jämfört med senaten. Denna lag antas efter ett hot från plebejiska soldater om att desertera. Inför detta hot böjer sig senaten inför plebejernas missnöje över sin brist på politiskt inflytande och sina skulder till aristokratin. Lagen uppkallas efter Quintus Hortensius, en plebej, som blir diktator, för att lösa kontroversen.
 När Lex Hortensia har antagits försvinner i teorin de politiska skillnaderna mellan patricerierna och plebejerna i Rom. I praktiken behåller dock koalitionen av plebejiska familjer kontrollen, vilket innebär att patricierna till största delen kan omintetgöra församlingarnas makt. Därför fortsätter den romerska regeringen att vara oligarkisk till sin natur.

Grekland 
 Då makedonierna ogillar Demetrios Poliorketes extravaganta och arroganta livsstil är de inte redo att utkämpa ett krångligt fälttåg åt honom. När sedan Pyrrhus erövrar den makedoniska staden Verroia deserterar Demetrios armé och går helt sonika över till Pyrrhus sida, då han istället är högt beundrad av makedonierna för sitt mod. Vid denna stora omsvängning av lyckans hjul begår Fila (Antigonos mor) självmord med hjälp av gift.
 Demetrios bestämmer sig för att överlämna befälet över kriget i Grekland till Antigonos, samlar alla sina fartyg och ger sig av med sina trupper, för att anfalla Lysimachos mindreasiatiska provinser Karien och Lydien.
 Agathokles skickas av sin far Lysimachos mot Demetrios. Agathokles besegrar honom och driver ut honom från sin fars provinser.
 Pyrrhus utropas till kung av Makedonien.

Födda 
 Arkimedes från Syrakusa, grekisk matematiker, fysiker, ingenjör, astronom och filosof (död omkring 212 f.Kr.)

Avlidna 
 Fila, dotter till den makedoniske riksföreståndaren Antipater
 Theofrastos, grekisk peripatetisk filosof och elev till Aristoteles (född omkring 372 f.Kr.)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Slemmern

Slemmern är en vik på Åland som skiljer Mariehamn och Jomala. Österhamn i Mariehamn ligger vid Slemmern. Slemmern gränsar i söder till Järsöfjärden och är i öster förbunden med Önningebyfjärden och Lumparn genom Lemströms kanal.

Längs Slemmerns strand i Mariehamn finns bland annat camping- och badplatsen Gröna udden, Lilla holmen, Österhamn, Sjökvarteret och Nabben med grönområden och småbåtshamn.

Bilder

Se även
Svibyviken

Bukter i Mariehamn
Bukter i Jomala
Slottsbacken

Slottsbacken  är en gata och öppen plats i Gamla stan i Stockholm som går utmed slottets södra sida. Gatan går från Skeppsbron upp för backen mot väster. Vid norra sidan ligger Stockholms slott och i fonden mot väster märks Storkyrkan med den obelisk som Gustav III lät resa för att tacka Stockholms borgerskap för vakthållningen under kriget 1788–1790.

Historik

Namnet Slotz bakken förekommer redan 1478 och avsåg inte bara själva backsluttningen utan även den öppna platsen öster om Storkyrkan. Under medeltiden kallades området söder om Slottet Tre Kronor för Sanden (1422 widh sanden) och utgjorde då en bred obebyggd grusbacke som sträckte sig från Storkyrkan ner till Saltsjön. Söder om Sanden låg slottets köksträdgård (se Trädgårdsgatan). På 1470-talet användes även namnet Stallbacken på grund av de slaktbodar som fanns intill nuvarande Källargränd. 

Under 1600-talet omgestaltades Slottsbackens södra bebyggelse och nya påkostade stenhus uppfördes där. När nya Slottet byggdes var Slottsbacken en enda stor byggarbetsplats med upplägg för sten och byggnadsmaterial (se Saltkompaniets hus). När slottet stod färdigt 1750 hade slottsbacken förvandlats till den monumentala förplats den är idag, men arbeten avklarades först mot 1700-talets slut. 

Under kung Gustav III kom en ny fas av förnyelseplaner i Gamla stan, som skulle hylla kungens storhet. Efter hans finska fälttåg 1790 ville han resa en ärestod över sig själv högst uppe på Slottsbacken, ungefär på Storkyrkans plats. Både kungen och hans arkitekt Erik Palmstedt tyckte att kyrkan kunde rivas som framgår av Palmstedts ändringsförslag. Nere vid Saltsjön, på platsen för dagens Gustav III:s staty vid Skeppsbron hade båda tänkt sig en ny kunglig teater. Av allt detta blev till slut bara Gustav III:s staty realiserat, som placerades nere vid vattnet.

Idag är Slottsbacken en av Stockholms stora turistattraktioner. Turistbussarna parkerar uppe på backen med turister som vill besöka Stockholms slott och Gamla stan. Andra attraktioner kring Slottsbacken är Livrustkammaren, Obelisken och Storkyrkan. Kung Karl XIV Johans staty, som tidigare stod vid Slussen har sedan 2018 sin nya permanenta placering på Slottsbacken.

Bilder, Slottsbacken då och nu

Fastigheter på södra sidan
Fastigheterna på Slottsbackens södra sida är, från Storkyrkan mot Skeppsbron:
 Hovförvaltningens hus, Slottsbacken 2, byggt 1911–12
 Finska kyrkan, Slottsbacken 2 B-C, byggt 1648–1653, invigd efter ombyggnad som kyrka 1725 
 Tessinska palatset, Slottsbacken 4, byggt 1692–1697
 Kammarkollegiet, Slottsbacken 6, byggt 1675, ombyggt 1909 
 Flemingska palatset, Slottsbacken 8, byggt på 1650-talet
 Stockholms telegrafstation, Slottsbacken 10 / Skeppsbron 2, byggd 1868

Tidigare fastigheter
 Saltkompaniets hus, byggt 1647, rivet 1868
 Indebetouska huset, uppfört i etappar på 1700-talet, rivet 1911
 Stora Bollhuset, uppfört 1627, rivet 1793

Se även
 Gubbens gård och Gummans gård
 Obelisken på Slottsbacken
 Gustav III:s staty
 Skyddsrummet Slottsbacken
 Kvarteret Europa

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Fridhems församling

Fridhems församling är en församling i Skara-Barne kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Grästorps kommun och Essunga kommun i Västra Götalands län och ingår i Grästorps pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen, bildades 2002 genom sammanslagning av Längnums församling och Hyringa församling, båda i Grästorps kommun samt Malma församling i Essunga kommun och ingår sedan dess i Grästorps pastorat. Namnet är taget efter Fridhems kyrka, som ända sedan 1868 varit gemensam för de tre församlingarna.

Kyrkor 
Fridhems kyrka
Malma kapell

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Indelningar i Grästorps kommun

Indelningar i Essunga kommun
Församlingar i Skara stift
Smedjebacka

Smedjebacka (fi. Pajamäki) är en stadsdel och utgör en del av Sockenbacka distrikt i Helsingfors stad. 

Smedjebacka är ett bostadsområde som ligger mellan Tali friluftsområde och Sockenbacka industriområde. De flesta hus i stadsdelen är höghus byggda för arbetare i Sockenbacka på 1950-talet. Det finns två vägar i det lilla Smedjebacka; Smedjebackavägen och Värmobackavägen. 

Sockenbacka
Smörasken

Smörasken kan syfta på följande platser:

Finland 

 Smörasken, ett berg på Kamskall, Nagu, Åboland, 
 Smörasken, Pargas, Åboland, 
 Smörasken, Raseborg, Nyland, 
 Smörasken, Ingå, Nyland, 
 Smörasken, Helsingfors, Nyland,

Sverige

 Gamla bankhuset i Umeå, även kallat ”Smörasken”, 
 Smörasken, ett skär med en fyr i Stockholms skärgård, 
 Smörasken, en kaponjär i Visby ringmur, 
 Smörasken, en befästning i Karlskrona,

Bilder
Chansa inte

Chansa inte var Banverkets stora informationskampanj i Sverige i slutet av 2005 och början av 2006, om att man inte skulle chansa och korsa järnvägen på en järnvägskorsning när ett tåg var på väg, utan istället vänta.

Referenser
 Hällekis-Kuriren - Chansa inte i korsningen bilväg - järnväg!

2005 i Sverige
2006 i Sverige
Sveriges järnvägshistoria
Trafikkampanjer
Plankorsningar
Läänemaa

Läänemaa (även Lääne maakond) är ett landskap i Estland (Läänemaa betyder ordagrant "Västland"). Landskapets historiska namn på svenska, danska och tyska var Wiek eller Wieck. Residensstad är Hapsal (). Antal invånare 1 januari 2017 var 24 301.

Läänemaa ligger vid Estland västkust mot Östersjön och omfattar även flera öar, däribland Ormsö, Odensholm och Hästholm. Landskapet angränsar i nordöst till Harjumaa, i öst till Raplamaa och i söder till Pärnumaa. Västerut ligger Dagö.

2017 minskades landskapet då området motsvarande de tidigare kommunerna Hanila och Lihula som en följd av en kommunsammanslagning tillfördes landskapet Pärnumaa.

Historia 
Landskapet blev danskt 1227 i samband med Valdemar Sejrs korståg, ingick i biskopsdömet Ösel-Wiek 1228–1560, som tillhörde Tyska orden 1346–1560. Det året såldes landskapet tillbaka till Danmark, medan resten av Tyska ordens estländska besittningar ställdes under svenskt beskydd. Wiek intogs av Sverige 1582 under Nordiska tjugofemårskriget och blev då en del av Svenska Estland. Landskapet tillerkändes Sverige formellt 1645 vid freden i Brömsebro, men förlorades till Ryssland vid freden i Nystad 1721.

Landskapsvapen 
Läänemaas landskapsvapen är Johannes Evangelistens örn, det tidigare heraldiska vapnet för biskopsdömet Ösel-Wiek.

Politik och administration 
Landshövding är sedan 2015 Neeme Suur.

Kommuner 

Landskapet är sedan 2017 indelat i tre kommuner, varav en stadskommun.

Stadskommuner 
 Hapsal ()

Landskommuner 
 Lääne-Nigula
 Ormsö ()

Tidigare kommuner 

Landskapet har tidigare varit indelat i tretton kommuner, varav två stadskommuner.

Stadskommuner 
 Hapsal ()
 Lihula

Landskommuner 
 Hanila
 Kullamaa
 Lihula
 Martna
 Neve ()
 Nuckö ()
 Ormsö ()
 Oru
 Ridala
 Kors ()
 Taebla

Administrativ historik 
 Lihula stad uppgick i Lihula kommun 1999. 
 Lääne-Nigula kommun bildades 2013 genom en sammanslagning av de tre dåvarande kommunerna Oru, Risti och Taebla.

Orter 
Efter gränsjusteringar som följd av kommunreformen 2017 finns det i landskapet Läänemaa en stad, fem småköpingar samt 169 byar.

Städer 
Haapsalu

Småköpingar 
Palivere
Paralepa
Risti
Taebla
Uuemõisa

Galleri

Källor
Spelmark

Spelmarker, jetonger eller chips är föremål som används vid hasardspel som ersättning för kontanter, samt som insats vid kortspel som till exempel poker. Kasinon använder spelmarker då spelaren förlorar kopplingen till pengar och spelar mer. Markerna var oftast tillverkade av trä eller papper, vilket gjorde det lätt för fuskare att smyga med sig några extra marker till spelet. För att slippa problemet började kasinona designa sina egna marker.

De marker som används i poker har ett förbestämt värde. Oftast är det smidigast att använda två eller tre olika valörer, till exempel i förhållandet 1:5 (eller 1:5:10). Marker av olika valör skiljer sig då åt genom att de har olika färg och/eller att värdet står tryckt på dem. I samband med inköpet växlar man sina pengar till marker, och när man lämnar partiet växlar man tillbaka sitt markerkapital till pengar. I privata partier spelar man ibland med pengar direkt.

Idag finns det flera olika typer av marker på marknaden. Dessa har olika egenskaper och priser. Enkelt sett kan man säga att tyngre marker kostar mer. Marker av plast är billigast. Pokermarker har ett metallinlägg som gör dem tyngre. Ytan är dessutom hårdare och tåligare. Pokermarker av keramik är proffsmarker som används på kasinon och större pokertävlingar.

Poker
Hasardspel
Speltillbehör
Attila Vári

Attila Vári, född 26 februari 1976 i Budapest, är en ungersk vattenpolospelare som deltog i det ungerska guldmedaljlaget under Sommar-OS år 2000 och 2004. Han började sin karriär i modern femkamp men tröttnade på att springa. Istället satsade han på vattenpolo då han tyckte om att simma. Varis smeknam är Doki, och han gjorde sin debut i landslaget år 1997.

Källor

Fotnoter

Ungerska vattenpolospelare
Ungerska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2000
Olympiska guldmedaljörer 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Ungern
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Ungern
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 2004
Världsmästare i vattenpolo
Ungerska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Budapest
Födda 1976
Levande personer
Män