kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helen McCrory

Helen McCrory, född 17 augusti 1968 i Paddington i London, död 16 april 2021 (cancer) i London, var en brittisk skådespelare. Hon medverkade bland annat i Sherlock Holmes och fallet med silkesstrumpan (2004) och Harry Potter och Halvblodsprinsen (2009) samt Harry Potter och dödsrelikerna – Del 1 och Harry Potter och dödsrelikerna – Del 2 som Narcissa Malfoy. Hon var gift med den brittiske skådespelaren Damian Lewis. De fick två barn tillsammans.

Film
{| class="wikitable sortable"
|-
! År 
! Titel 
! Roll
! class="unsortable" | Noteringar
|-
|1994 || En vampyrs bekännelse  || Prostituerad ||
|-
|1994
| Uncovered  || Lola ||
|-
| 1997 || The James Gang  || Bernadette James ||
|-
|1998
| Dad Savage  || Chris ||
|-
|2000
| Hotel Splendide  || Lorna Bull ||
|-
|2001
| Charlotte Gray  || Francoise ||
|-
| 2002 || Greven av Monte Cristo  || Valentina Villefort ||
|-
|2002
| Deep Down  || Dana || Kortfilm
|-
| 2003 || Does God Play Football  || Sarah Ward || Kortfilm
|-
| 2004 || Kärlekens raseri  || Mrs. Logan ||
|-
|2005 || Casanova  || Casanova's mor ||
|-
| 2006 || Normal for Norfolk  || Clare ||Kortfilm
|-
|2006
| The Queen  || Cherie Blair || 
|-
| 2007 || En ung Jane Austen  || Mrs. Radcliffe ||
|-
| 2008 || Flashbacks of a Fool  || Peggy Tickell ||
|-
|2009 || Harry Potter och Halvblodsprinsen  || Narcissa Malfoy || 
|-
|2009
| Den fantastiska räven  || Mrs. Bean (röst) ||
|-
|2010
|The Special Relationship 
|Cherie Blair
|
|-
|2010
|4.3.2.1. 
|Mrs. Jones
|
|-
|2010
| Harry Potter och dödsrelikerna – Del 1  || rowspan="2" | Narcissa Malfoy ||
|-
| 2011 || Harry Potter och dödsrelikerna – Del 2  ||
|-
|2011
|Hugo Cabret  || Mama Jeanne (Jehanne D'Alcy) ||
|-
|2012 || Flying Blind  || Dr. Frankie Lethbridge ||
|-
|2012
| Skyfall  || Clair Dowar MP ||
|-
|2014 || A Little Chaos  || Madame Françoise Le Nôtre ||
|-
| 2015 || The Woman in Black: Angel of Death  || Jean Hogg ||
|-
|2015
| Bill  || Drottning Elizabeth I ||
|-
| 2016 || Their Finest Hour  || Sophie Smith ||
|-
|2017 || Loving Vincent  || Louise Chevalier || 
|}

TV

Teater

Utmärkelser och nomineringarKällor:''

Källor

Externa länkar 

Brittiska skådespelare under 1900-talet
Brittiska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från London
Födda 1968
Avlidna 2021
Kvinnor
Michael Madhusudan Datta

Michael Madhusudan Datta (även, Michael Madhusudan Dutt) född 25 januari 1824 i Sagardari, död 29 juni 1873 i Calcutta, var en Indisk författare.

Vid 19 års ålder konverterade Michael till kristendomen varefter hans familj vände honom ryggen. Han levde med ständiga ekonomiska problem samt hade återkommande psykiska kriser.

Bibliografi (urval) 
 The captive lady 1849
 Sarmistha 1858
 Meghnadbadh-kavya 1861

Källor

Indiska författare
Engelskspråkiga författare
Bengalispråkiga författare
Födda 1824
Avlidna 1873
Män
Föräldramöte

Föräldramöte eller föräldrasamtal är ett möte mellan föräldrar och pedagoger på skolor och förskolor. Till skillnad från utvecklingssamtal under högre skolår behöver eleverna inte medverka vid föräldramöten. På ett föräldramöte diskuterar man bland annat sådant som har med elevernas gemensamma skolgång och utveckling att göra, och även skolan i sig, till exempel skolgården. Föräldrarna har även möjlighet att ställa frågor om skolan eller förskolan och få svar direkt från de ansvariga som är närvarande.

Föräldramöte i förskolan i Sverige

Historik  
Under 1910–1920-talet introducerade barnträdgårdarna i Sverige en första form av föräldramöten. Dessa möten gick ut på att informera, utbilda och fostra föräldrarna. Genom att fostra både barnen och föräldrarna ansåg den tidigare förskolan att det skulle hjälpa till att skapa en bättre barndom och en bättre framtid. Mötena hade därför fokus på att vara rådgivande och uppfostrande, där kunskaper om barns utveckling och uppfostran och av socialt gemenskapande skulle förmedlas. Dessa möten hölls regelbundet och kallades för mammamöten men även för pappamöten under en viss period.

Nutid  
Nutida föräldramöten i förskolan kan fortfarande bestå av vissa pedagogiska inslag beroende på syfte, men har i överlag en mer informativ och samspelsinriktad funktion mellan personal, föräldrar och vårdnadshavare. Exempel på information som kan ges ut är förskolans målsättningar, planeringar och arbetsmetoder i verksamheten. Det kan även vara ett tillfälle för personalen och vårdnadshavarna att diskutera om själva barngruppen eller de aktiviteter som verksamheten vill genomföra. Tidigare forskning visar att interaktionen mellan föräldrar och pedagoger hjälper till att stärka banden mellan hem och förskola. Samarbetet mellan de två parterna upplevs ge många fördelar, bland annat genom att familjerna uttrycker ett större tillfredsställande över verksamheten. Föräldramötena anses därför spela en viktig roll för att stärka dessa relationerna.

Förskolorna vill få in ett föräldrainflytande i verksamheten, bland annat genom föräldramötena. Enligt förskolans läroplan (lpfö 98) ska föräldrarna ”ha möjlighet att inom ramen för de nationella målen vara med och påverka verksamheten i förskolan”. Föräldrarna har därmed en rätt till att få en insyn i verksamheten, med vilket menas att de ska bli erbjudna att få ta del av information om vad som händer i förskolan och bakgrundarbetet som ligger bakom det. På så sätt ges föräldrarna även en möjlighet att kunna påverka både planeringen och utformningen av den. De har även en rätt att bli erbjudna till att göra en utvärdering av verksamheten, oftast i form av frågeblanketter som föräldrarna antingen svarar på innan eller under föräldramötet. Föräldrarna är delaktiga i diskussionerna under mötet och kan bidra med sina åsikter. De kan även ta initiativ till att bjuda in gäster som till exempel föreläsare.

Referenser

Utbildning
Degspad

Degspad är vätskekomponenten som behövs för att åstadkomma en deg.

Degspadet har stor betydelse för ett bröds karaktär. Man kan använda mjölk, filmjölk, yoghurt, vatten, öl eller svagdricka.

Filmjölk och yoghurt ger fyllig, syrlig smak. Vatten ger sprödig skorpa. Öl och svagdricka ger fyllig, mustig smak. En bra blandning är hälften vatten, hälften filmjölk/yoghurt. Till lussebullar är degspadet smält smör och mjölk.

Bakning
Förråd

Förråd används till att förvara olika saker. Förråd kan variera i storlek, från ett källarförråd till stora salar. Om ett förråd innehåller kommersiella varor kallas det istället lagerlokal. I ett förråd förvarar man saker som inte behövs ofta, och därför inte behöver stå framme. I Sverige finns det på vissa orter stora anläggningar med förråd som går att hyra. Denna företeelse kallas selfstorage.

De vanligaste förråden är källar- och vindsförråd i lägenhetshus, och även garage brukar fungera som förråd.

Bostadsutrymmen
Rum i offentliga byggnader
Förvaringsanläggningar
Vitlöksbröd

Vitlöksbröd är en typ av bröd som innehåller vitlök. Det serveras ofta till pasta och andra italienska maträtter. Färdiglagade vitlöksbaguetter finns att köpa i matbutiker, men man kan även lägga klickar av vitlökssmör i en baguette, linda in den i aluminiumfolie och värma i ugnen på hög värme.

En variant av vitlöksbröd är bruschetta.

Italienska bröd
Interplanetära mediet

Interplanetarisk materia eller det interplanetära mediet är det plasma och de små, fasta stoftpartiklar som finns i rymden mellan planeterna i vårt (eller andra) solsystem. En dominerande beståndsdel är solvinden, en plasmavind från solen som sveper utåt genom solsystemet, men det finns också små mängder neutrala molekyler och stoftpartiklar med storlekar upp till 0,1 mm. I vårt eget solsystem är det detta rymdstoft som orsakar zodiakalljuset. Det rör sig om interplanetärt stoft som kommer från kometer, asteroider och från Kuiperbältet.

Den dominerande gasen utgörs huvudsakligen av atomärt och joniserat väte och den fylls ständigt på genom solvinden. Jonisationsgraden avtar med avståndet från solen.

Där jordbanan ligger, finner man ungefär 500 vätejoner per cm3. Stoftet består här av partiklar med en diameter på mellan 0,001 och 0,1 mm. När detta tränger in i jordatmosfären kan det ge upphov till nattlysande moln eller det ännu mer iögonfallande zodiakljuset, som är ett diffust triangelformigt ljusfenomen längs ekliptikan.

Meteorerna är betydligt större än stoftpartiklarna (0,1 - 1 cm) och vid deras inträngande i jordatmosfären uppstår genom jonisation av atomer i luften de karakterisriska fenomen som brukar gå under benämningen stjärnfall.

Se även 
 Rymdstoft
 Interplanetärt stoft

Referenser 
Bra Böckers lexikon, 1976

Noter 

Astronomi
Rymdfysik
Rymden
Laxforsen

Laxforsen är en tätort i Jukkasjärvi distrikt (Jukkasjärvi socken) i Kiruna kommun belägen på ömse sidor av en fors i Torne älv som mynnar ut i sjön Jukkasjärvi och det tidigare färjeläget på vägen mot byn Jukkasjärvi. Bebyggelsen norr om älven kallas för Laxforsen (nordvästra stranden) och var mellan 2005 och 2020 klassad som småort av SCB. Mellan 2015 och 2020 räknade SCB även med en småort vid södra stranden, Laxforsen södra. Vid avgränsningen 2020 klassades den gemensamma bebyggelsen som ytterligare utökats som en tätort  namnsatt till Laxforsen/Lintanen och småorterna avregistrerades. 

Laxforsen hade tidigare ett sågverk med som mest 100-talet anställda. Idag dominerar turistindustrin bland byns småföretagare. Byn är ett av Kiruna kommuns mest tätbebyggda fritidshusområden.

Vid småortsavgränsningen 2010 utgjorde andelen obebodda fritidshusfastigheter i småorten mer än 30 % av samtliga fastigheter.

Befolkningsutveckling

Källor

Externa länkar
Laxforsens Bygdeförening

Orter i Kiruna kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Chokladfontän

En chokladfontän är fontän som istället för vatten innehåller en blandning av smält choklad och någon matolja. De är ofta i bordsformat. För att äta av chokladen kan man använda en spatel eller hålla små bitar av exempelvis frukt eller kex så att chokladen som rinner från de övre skålarna fastnar på frukten. Chokladfontäner förekommer mestadels i konfektbutiker och vid större högtider, exempelvis bröllopsmiddagar.

När man använder en chokladfontän bör chokladen smältas i förväg, eftersom värmeelementet i de flesta chokladfontäner endast är avsett för att varmhålla chokladblandningen.

Externa länkar 

Choklad
Hushållsapparater
Olle Simonsson

Olof Christian Simon (Olle) Simonsson, född 18 januari 1947 i Uppsala församling, Uppsala län, död 21 oktober 2013 i Offerdals församling, Jämtlands län, var en svensk keramiker och folkmusiker.

Biografi
Olle Simonsson var son till indologen professor Nils Simonsson, bördig från Offerdal, och dennes hustru Ingeborg Morgenstern, som kom från Tyskland. 
Han utbildade sig till arbetsterapeut i Stockholm 1970–73 och arbetade inom det yrket under 14 år i Östersunds och Krokoms kommuner. År 1978 bosatte han sig i faderns hembygd. Simonsson hade eget krukmakeri i Ede, Offerdals socken i Krokoms kommun och arbetade i vitt lergods med lerfärger (engober), där han utvecklade en egen dekor. Han byggde upp sin keramikverkstad och verksamhet på hemgården, och från 1991 var han keramiker på heltid. Han drev också tillsammans med fyra andra hantverkare butiken Gaupa ('lodjuret' på jämtska) i Östersund.
Simonsson var en erfaren handledare, som tog emot lärlingar och praktikanter.

Simonsson var en aktiv spelman och en av grundarna av spelmanslaget Leikstulaget 1974, samt grundade år 1985 Offerdals Spelmanslag som spelat in flera skivor och turnerat över hela världen. Han var även under många år en eldsjäl i styrelsen för Offerdals hembygdsförening, och var initiativtagare till bland annat kulturevenemanget "Offerdalsveckan" i juli.

Utställningar (urval) 
 Vild-Hussen i Hammarstrand (2008)
 Åre, Persåsen, Frösön, Alnö, Frånö i Kramfors, Föllinge och Hammerdal

Diskografi (urval) 
1977 – Mitt uti Jämtland, LP med Leikstulaget
1983 – Erik Nirsa låtar (Ville Roempke, Olle Simonsson & Rickard Näslin)
1996 – Drängkammarlåtar (Simon och Olle Simonsson, Kjell-Erik Eriksson från Hoven Droven)

Utmärkelser
 2011 – Krokoms kommuns Guldstjärna 
 2013 – Jamtamots Hederspris

Referenser 
 "Olle Simonsson 1947–2013" Östersunds-Posten 25 oktober 2013
 Olle Simonsson på Discogs

Externa länkar 
 Hemsida – Hämgjort i Äda – arkiverad på Internet Archive (2013)
 Olle Simonsson i Svensk mediedatabas
 Bild i Jamtlis bildarkiv (1993)

Svenska folkmusiker
Födda 1947
Avlidna 2013
Män
Svenska keramiker
Konstnärer från Uppsala
Musiker från Uppsala
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Mottagare av Jamtamots hederspris
Dammtorkning

Dammtorkning innebär att man torkar en yta med till exempel en trasa i syfte att få bort smuts och damm. Man brukar dammtorka där det är svårframkomligt för dammsugare, till exempel fönsterkarmar. Man kan damma med en dammvippa eller microfiberduk som med hjälp av statisk elektricitet drar till sig dammet.

Rengöring
Vrakfiskar

Vrakfiskar (Polyprionidae) är en familj djuphavslevande fiskar som lever på botten i grottor eller vrak, därav namnet.

Det vetenskapliga namnet är bildat av de grekiska orden poly (många) och prion (såg).

Släkten enligt Fishbase:

 Polyprion, med två arter.
 Stereolepis, med två arter.

Referenser 

Abborrartade fiskar
Lövrun

Lövrun är ett fjäll i Offerdals socken, Krokoms kommun, Jämtland. Fjället är beläget mellan byarna norr om Landösjön, Nola sjön, i Offerdals socken och Åkersjön i Föllinge socken. Lövruns högsta punkt är belägen 754 m ö.h..

Berg i Jämtland
Berg i Krokoms kommun
Bogvisir

Bogvisir är den del av fören som öppnas för att ta ombord last på till exempel färjor.

Funktion
Då bogvisiret skall kunna öppnas betyder det vid traditionella lösningar att vågornas kraft mot fören tas upp av gångjärn och låsanordningar istället för av svetsfogar som på fartyg utan bogvisir. Krafterna kan vara stora och underskattades under 1970-talet, delvis på grund av ofullständiga räknemodeller, delvis på grund av den snabba utvecklingen inom skeppsbygge.

Under de senaste decennierna har bogvisir allt mer ersatts av en annan typs bogportar (”clam doors”) som fungerar som ett musselskal och tros vara säkrare än bogvisir.

På havsgående RORO-fartyg är det vanligt att inte ha bogvisir utan istället köra ombord och i land endast via aktern. På färjor där snabb lastning och lossning är viktigt är detta dock opraktiskt. Moderna sådana fartyg har antingen betydligt kraftigare bogvisir eller konstruktioner där fören till exempel öppnas åt sidorna alternativt att man kan köra in från sidan.

M/S Estonias bogvisir

Estoniakatastrofen orsakades av att Estonias bogvisir bröts upp och lossnade. Vid utredningen av olyckan konstaterades att krafterna som bogvisiret utsattes för vid 3-4 meters signifikant våghöjd motsvarade visirets vid konstruktion beräknade hållfasthet, utan väsentlig säkerhetsmarginal. Innan olyckan hade ett antal incidenter rapporterats också från andra färjor. I januari 1993, cirka ett och ett halvt år före Estoniakatastrofen, drabbades till exempel Estonias systerfartyg M/S Diana II av en incident då hon gick på linjen Rostock–Trelleborg. I storm på öppet hav konstaterades att vatten läckte in från bogrampen och då man kommit i lä konstaterades att visirets låsanordningar skadats. Fartyget fick gå in på reparation före återfärd. Reglerna för bogvisiren på Östersjöfärjorna skärptes redan innan dessa incidenter, men det gällde endast nybyggen.

Estonias bogvisir bärgades i oktober 1994 och placerades först i den finska staden Hangö. Hösten 1999 fick Sjöhistoriska museet visiret som gåva. Bogvisiret placerades sedan provisoriskt i Södertälje hamn och därefter på ön Älvsnabben i Haninge kommun. Sedan 29 september 2005 förvaras visiret i en klimatkontrollerad byggnad på Musköbasen, uppförd av Fortifikationsverket.

Externa länkar

Källor 

Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Färjor
Båtdävert

För sänghjälpmedlet, se Sängdävert

Båtdävert är en lyftanordning, med vilken mindre båtar som livbåtar, MOB-båtar, skeppsbåtar eller jollar sjösätts från och ombordtas till ett större fartyg. Detta sker på ett fartyg utefter dess långsida. På mindre fartyg och större båtar kan båtdäverten vara monterad på akterdäck, varvid jollen hänger över akterspegeln.

Jollbom 
En jollbom är en bom avsedd för att lyfta jollar eller andra skeppsbåtar.

Se även 
 Båtskrå
 Axel Welin

Källor 
 
 
 

Sjöfart
Fartygskonstruktion
Ugglan
Agresso

Unit4 Business World är ett affärssystem som från början kommer från Norge. Bolaget ägs sedan 2000 av den nederländska koncernen Unit4. Det svenska dotterbolaget, Unit4 AB, har sitt säte i Frösunda i Solna och har ca. 350 anställda. År 2010 bytte Agresso AB namn till UNIT4 Agresso AB och 2015 byttes namnet till Unit4 AB. Även själva affärssystemet har bytt namn från Agresso till Unit4 Business World.

Historik 

Agresso har norskt ursprung med rötter från 1983 och hette då Inenco AS. Agresso AS bildades 1991.

1992 upphandlade svenska Riksrevisionsverket ett nytt ekonomisystem, fick 23 anbud, och valde då det relativt okända systemet Agresso Business World från ett litet företag med 15 anställda. Det blev sedan Ekonomistyrningsverket (ESV) som drev implementering, konsultering och förvaltning av installationer på de statliga myndigheterna och verken.

Källor 

Affärssystem
Troll (oljefält)

Trollfältet är ett gas- och oljefält på den norska kontinentalsockeln i Nordsjön cirka 80 km nordväst om Bergen. Fältet är Nordsjöns största gasfält och det elfte största gasfältet i världen. Havsbotten i området ligger på drygt 300 meters djup, och produktionsplattformarna tillhör de högsta industrianläggningar som byggts. Oljeproduktionen startades 1995 och gasproduktionen ett år senare.

Utbredning och historia
Fältet ligger i block 31/2, 3,5 och 5 och omfattar ungefär 770 kvadratkilometer. Fältet innehåller ungefär 190 miljoner ton olja (ca 1,5 miljarder fat) och (beräknat 1998) 1 329 miljarder m³ utvinningsbar naturgas. Utöver detta finns även ungefär 30 miljoner ton etan och gasol.

Fältet bildades under mellersta Juraperioden för cirka 160 miljoner år sedan.

Drygt 10 år efter den norska oljeåldern inletts upptäcktes fältet 1979. Efter beslut från Stortinget kunde produktionen av olja starta år 1995. Utvinningen var då ungefär 12 miljoner m³ per år. Året efter startade man gasproduktionen med 30 miljarder m³ per år.

Området är uppdelat enligt följande:
 Troll Öst - gasprovins
 Troll väst - olje och gasprovins

Plattformar

Troll A
Bygget av Troll A inleddes i juli 1991 och efter fyra års byggnation skedde den officiella invigningen av gasplattformen på Norges nationaldag 17 maj 1995. Produktionen startade 9 februari året efter från Troll Öst. Plattformen är byggd på fyra stycken 370 meter långa  betongben som står på botten 303 meter under havsytan. Totalhöjden på plattformen är 472 meter, varav 369 meter under vattnet, och totalvikten uppgår till 656 000 ton. Byggnaden är därmed en av de högsta industribyggnader som någonsin byggts.

Plattformen drivs av el från fastlandet via en AC-kabel. Dessutom förser fyra HVDC-länkar, levererad av ABB, fyra stora kompressorer med elkraft. Den uppumpade gasen transporteras till Kollsnes i Øygardens kommun (där gasoldelen separeras) för att sedan via Norpipe, Statpipe, Zeepipe och NorFra (sedan 1998) transporteras vidare till köpare på kontinenten.

Plattformen har satt två världsrekord. 1996 kom man med i Guinness rekordbok för den största gasplattformen som någonsin tillverkats. 10 år senare i oktober 2006 hölls en konsert av Katie Melua på 303 meter djup i plattformen vilket blev den djupaste konserten någonsin.

Troll B
Troll B är en flytande oljeplattform som varit i drift sedan 1995. Oljan pumpas via ledningarna Troll I och II till oljeterminalen i Mongstad.

Troll C
Troll C är en flytande oljeplattform som sattes i drift 1999.

Ägare 
Operatör på fälten är Statoil samt:
 Petoro, 56 procent
 Statoil, 30,58 procent
 Norska Shell, 8,1 procent
 Total Norge, 3,69 procent
 Norska ConocoPhillips, 1,62 procent

Referenser

Statoil om Trollfältet
Statoil om vidareutveckling av Trollfältet.

Oljefält i Norge
Naturgas i Norge
Naturresurser i Norge
Gas- och oljefält i Nordsjön
Dubbelbotten

[[Image:DoubleBottomDoubleHull.png|thumb|right|200px|1. Enkel skrov, 2. Dubbel botten, 3. Dubbelt skrov.  Gröna linjen ät vattentät; Svarta linjer är inte vattentäta utrymmen]]Dubbelbotten''' är en typ av skrov där fartyget har två vattentäta bottendelar. Det yttre fungerar som ett vanligt skrov och det inre är ett extra lager som förhindrar ett läckage om det yttre lagret skadas. Detta tillämpas hos modernare fartyg som fraktar till exempel olja. I dubbelbotten finns barlasttankar som fylls med vatten när fartyg går olastat. De tidigare äldre fartygen var byggda med endast ett yttre tätt skrov. Den framtida fartygsflottan har dubbelskrov för tankfartyg.

Källor

Externa länkar
Dubbelbotten. Östersjöpositionen

Fartygskonstruktion
Sergej Makarov (friidrottare)

Sergej Aleksandrovitj Makarov (), född 19 mars 1973 i Podolsk, är en rysk friidrottare (spjutkastare). 

Makarov genombrott kom vid Olympiska sommarspelen 1996 i Atlanta där han slutade på sjätte plats med ett kast på 85.30. Han deltog även vid VM 1997 i Aten där han slutade på femte plats. Nästa mästerskapsstart blev VM 1999 i Sevilla där hans 83.20 bara räckte till en nionde plats. 

Makarovs andra olympiska start var Olympiska sommarspelen 2000 i Sydney där han kastade 88.67 vilket gav honom en bronsmedalj slagen av Jan Železný och Steve Backley. Vid VM 2001 i Edmonton blev det bara en sjunde plats med ett kast på 83.64.

Under 2002 kastade Makarov 92.61 vid en tävling i Sheffield, ett kast som placerar honom trea genom alla tider. Samma år deltog han på EM i München där han blev silvermedaljör efter Backley. 2003 lyckade Makarov vinna VM-guld vid VM i Paris med ett kast på 85.44, samma år vann han även IAAF World Athletics Final i Monaco. 

Makarov deltog vid Olympiska sommarspelen 2004 i Aten där han åter blev bronsmedaljör med ett kast på 84.84 denna gång slagen av Andreas Thorkildsen och Vadims Vasiļevskis. En bronsmedalj räckte även de 83.54 han kastade vid VM i Helsingfors 2005, denna gång var det Andrus Värnik och Thorkildsen som blev hans övermän.

Makarov deltog vid både VM 2007 och vid Olympiska sommarspelen 2008 utan att ta sig vidare till finalomgångarna.

Källor 
 Fakta på IAAF:s webbplats

Noter

Män
Födda 1973
Ryska spjutkastare
Ryska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2000
Olympiska bronsmedaljörer 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Världsmästare i spjutkastning
Levande personer
Personer från Podolsk
Flybridge

Flybridge är en utbyggnad på fartyg utanför bryggan eller styrhytten. Denna används för att, i hamn eller vid andra tillfällen, ge bättre sikt när manöver behövs.

På fritidsbåtar är en flybridge en styrhytt uppe på båtens tak.

Sjöfart
Röda Lejonet och Solen

Röda lejonet och solen är ett av internationella rödakorsrörelsens officiella emblem. Röda lejonet och solen användes endast i Persien/Iran med blandad zoroastrisk, kristen och muslimsk befolkning. Lejonet och solen är ett av Irans äldsta symboler. Efter shahdömets fall och Irans övergång till muslimskt statsskick upphörde användningen av emblemet och namnet, och den nationella föreningen i Iran övergick att kalla sig Iranska Röda Halvmånen istället. Röda lejonet och solen är dock fortfarande bland de officiella emblemen av rödakorsrörelsen, trots att den inte används.

Iranistik
Symboler
Rödakorsrörelsen
Kittelberget, Krokoms kommun

Kittelberget är en by i Offerdals socken, Krokoms kommun, Jämtland. Byn ligger norr om Landösjön (Nola sjön). Byarna i trakten började bebyggas 1820-1830. 

I Kittelberget finns fortfarande ett aktivt jordbruk. Vid Kittelbergets gårdsmejeri tillverkas ost och smör. 

Orter i Krokoms kommun