kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kōfu

Kōfu  är den administrativa huvudorten för Yamanashis prefektur i regionen Chubu på centrala Honshu i Japan, och har cirka 200 000 invånare. Bland näringar märks glastillverkning och ädelstensslipning. Staden är också känd för sin hantverkstillverkning av inden, lackerade accessoarer av hjortskinn med mönster i lack.

Kōfu fick stadsrättigheter den 1 juli 1889 och fick år 2000 
status som speciell stad  enligt lagen om lokalt självstyre. År 2019 fick Kofu status som kärnstad.

Sport 
Ventforet Kofu spelar i J-League i fotboll.

Borgmästare

Källor 

Orter i Yamanashi prefektur
WP:Projekt Japan
Black Mesa (spelmodifikation)

Black Mesa (tidigare känt som Black Mesa: Source) är en modifikation (eller mod) till spelet Half-Life. Initiativet till denna mod togs då Half-Life: Source, en Source-variant av Half-Life-originalet släpptes och visade sig vara under fansens förväntningar. Missnöjet ledde till att projektet Black Mesa: Source satte igång. Målet med projektet är att bygga upp banorna i Half-Life från grunden i Source-motorn, det vill säga med mer avancerad grafik än originalet.

Spelet

Miljöer 
Spelare som har spelat Half-Life känner igen sig. Många områden har gjorts om och fixas till för att skapa en större känsla av verklighet, något som blivit möjligt tack vare Source-motorn.

Modeller 
Det finns många fler modeller av forskare och soldater i Black Mesa än vad som finns i Half-Life. Detta för att inte lika många olika personer ska se likadana ut. Spelet innehåller samma vapen och utrustning som fanns i originalspelet, varken mer eller mindre.

Soundtrack 
Spelets soundtrack, skapat av projektets ljuddesigner, Joel Nielsen, släpptes tillsammans med modifikationen och finns tillgänglig på spelets hemsida för att lyssna på.

Utmärkelser 
Black Mesa har mottagit följande utmärkelser:
 Mod DB – Top Unreleased Mod for 2005
 Mod DB – Top Unreleased Mod for 2006
 Mod DB – Honorable mention for Top Unreleased Mod for 2007

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

2000-talet (decennium) i fiktion
Datorspelsmodifikationer
Datorspelsremaker
Half-Life
USA i fiktion
Windows-spel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Förstapersonsskjutare
Science fiction-datorspel
Stora Hoparegränd

Stora Hoparegränd är en gränd i Gamla stan i Stockholm. Den går mellan Skeppsbron och Österlånggatan. Från Österlånggatan når man gränden via ett lågt valv. Mot norr ligger kvarteret Pollux och mot söder kvarteret Castor.

Stora Hoparegränd har fått sitt namn från Michel Hopare (eller Hoper) efter vilken en gränd i stadens östra del var benämnd redan 1550. Samme mans änka omtalas 1566 då hon stod i ett hus i ”salig Michel Hopares gränd”. Då det finns två gränder med nästan samma namn, Lilla Hoparegränd och Stora Hoparegränd, är det ovisst vilken det gäller. Hopare var ett familjenamn med holländskt ursprung. Hopare var även en yrkesbeteckning, sannolikt med betydelsen "tunnbindare" eller "tillverkare av tunnband".

Vid Stora Hoparegränd 6, i Pollux 11 ligger Vindragarlagets hus. Byggnaden, som är ett statligt byggnadsminne, uppfördes mellan 1585 och 1602, ombyggdes cirka 1640 och moderniserades 1747. Huset har kvar Stockholms enda bevarade trappgavel med hissanordning och lastöppning.

Mot Skeppsbron 22, i Pollux 1 ligger Hobelinska huset, uppfört 1670, förmodligen efter Nicodemus Tessin den äldres ritningar för handelsmannen Johan Paul Hobelin. 

Mot Skeppsbron 24, i Castor 1 finns Dångerska huset, som var ett av de första husen som uppfördes längs den nyanlagda paradgatan. Handelsmannen Robert Rind var den förste som fick sin lagfart den 6 november 1630 och han lät uppföra huset i enkel renässansstil.

Källor

Noter

Se även 
Stockholms historia
Gamla stans gator och torg
Stora Hoparegränd och himmelriket (film)

Externa länkar 

Gator och torg i Gamla stan
C-802

C-802 är en kinesisk sjömålsrobot. Robotens kinesiska beteckning är: Yingji-82 eller YJ-82 (鹰击-82), exportbeteckningen är C-802. Det är en mycket modernare robot än den så kallade Silkworm (HJ-2).

Sjömålsrobotar
K-grind

Tricket K-grind (även kallat crooked grind eller crooks) har lånat detta "K" från Eric Koston, som satte sin signatur på tricket under tidigare delen av 1990-talet. Tricket uppfanns dock av Dan Peterka och kallas först för just Peterka grind. Det namnet dog dock ganska snabbt till fördel för just K-grind, eftersom Koston var den som utförde grinden snyggast och med bäst stil.

Skateboardtrick
Ignatiigränd

Ignatiigränd är en gränd i Gamla stan, Stockholm och går mellan Västerlånggatan och Stora Nygatan.

Historik
Gränden är troligen identisk med Matts Mortenssons gränd som omnämns på 1500-talet. På 1660-talet omtalas Mårten klinkas el. Ignatij Grendh. Mårten Klinka eller Klinck var handelsman "med egen skuta" och far till Christina Klinck, som 1613 gifte sig med den från Tyskland invandrade boktryckaren Ignatius Meurer. Det är hans förnamn som ligger till grund för Ignatiigränd. Han ägde fastigheten Västerlånggatan 22 i kvarteret Eurydice som ligger norr om gränden. Huset härrör från 1600-talet och fick sin nuvarande gestaltning i jugend år 1906 av arkitektfirman Ullrich & Hallquisth. Sedan 1974 har Hotel Lord Nelson sin verksamhet här.

Även Staffan Sasses gränd vid Köpmangatan har tidvis kallats Ignatiigränd. Där ägde Ignatius Meurer också en fastighet.

Tryckta källor

Webbreferenser 

Överjägare Horst och hans familj, s. 29.
Hotel Lord Nelsons historia.

Se även 
Gamla stans gator och torg

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Kråkgränd

Kråkgränd är en gränd i Gamla stan, Stockholm. Den går mellan Skeppsbron och Österlånggatan.

Historia
Kråkgränd är uppkallad efter Knut Nilsson Kråka. Knut Nilsson Kråka köpte 8 december 1606, 14 december 1607 och 6 november 1609 olika hus och tomter i Olof Lumpes gränd, som därav fick namnet Knut Kråkas gränd och senare Kråkens eller Kråkans gränd, för att idag heta Kråkgränd. Den 16 november 1613 bestod Knut Kråkas hushåll i östra kvarteret av ett hjonelag (Knut med hustru Karin), 2 drängar och 4 pigor. 1614 fanns i Knut Kråkas hushåll han själv med hustru, hustruns syster, 3 drängar samt 2 pigor. 1614 betalade Knut Kråka i örespenningar för Älvsborgs lösen 28 riksdaler, det var mer än dubbelt så mycket som någon annan i östra kvarteret betalade, men Peter Kruse i södra kvarteret betalade 56 riksdaler och stadens i särklass rikaste borgare Mårten Trotsig betalade 84 riksdaler.

1838 låg bordellen "London" vid Skeppsbron i ett hus kallat Gamla Rejsens, och flyttade senare till Hus nr 2 i Kråkgränd vid Skeppsbron.

Se även 
 Gator och torg i Gamla stan

Referenser

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Superligaen 1991

Superligaen 1991 var den första säsongen i den danska fotbollsligan Superligaen, styrd av Dansk Boldspil-Union. 

Ikast fS, som kom sist, blev direkt nerflyttat till 1. division. Vinnaren av 1. Division flyttades upp till Superliga. Silkeborg IF, som kom näst sist, och tvåan i Division 1 spelade en kvalmatch om platsen i Superliga.

Tabeller

Poängtabell

Resultattabell

Nedflyttningskval

Skytteligan

Källor 
 Danskfodbold.com
 Peders Fodboldstatistik

1991 i Danmark
Fotbollssäsongen 1991
1991
Prakash Karat

Prakash Karat, född 1948 i Rangoon, är generalsekreterare för det indiska politiska partiet Communist Party of India (Marxist) sedan 11 april 2005.

Referenser

Indiska politiker under 2000-talet
Indiska kommunister
Män
Födda 1948
Levande personer
Personer från Rangoon
Alumner från Edinburghs universitet
Nordiska succéromaner

Nordiska succéromaner är en bokserie utgiven på 1940-talet av Saxon & Lindströms förlag. Volymerna är illustrerade av olika tecknare.

Bokserier
Skönlitteratur
Saxon & Lindströms Förlag
Horn af Kanckas

Horn af Kanckas, del av andra huvudgrenen av Hornätten, en svensk-finländsk frälseätt känd sedan 1300-talet. Grenen Horn af Kanckas är uppkallad efter godset Kankas i Masku sn och är en utgrening av huvudgrenen Horn af Åminne.

Stamfader för Hornätten är Olof Mattsson till Åminne herrgård, Halikko  sn, som nämndes 1381. En av hans söner, Matts Olofsson, var domprost i Uppsala och därefter prost i Forsa i Hälsingland.
En annan son, Henrik Olofsson erhöll frälsebrev av Erik av Pommern 1407, och en tredje son, Per Olofsson, var kyrkoherde i Korpo och deltog med ett 50-tal riksråd och frälsemän i ett möte i Åbo »för vårdande ärenders skull» 1439, varför han är anförd som riksråd.
 
Från Klas Henriksson Horn (död 1520) härstammar senare grenar av Hornätten. Ätten introducerades som Horn af Kanckas år 1625. Den adliga grenen utslocknade 1728.

Henrik Klasson Horn af Kanckas (1512-1595), son till Klas Henriksson till Åminne, anses som stamfader för Kanckasgrenen av ätten Horn. Han hade sönerna Arvid Henriksson Horn, riksråd 1602-1606, och  Carl Henriksson Horn af Kanckas (1550-1601) som blev fader till Gustaf Horn af Björneborg (1592-1657).

Några personer ur grenen Horn af Kanckas

 Henrik Klasson Horn af Kanckas (1512-1595)
 Carl Henriksson Horn af Kanckas (1550-1601)
 Evert Horn af Kanckas (1585-1615)
 Jöran Henriksson Horn af Kanckas (död-1601)
 Arvid Jöransson Horn af Kanckas (död-1653)

Se även
 Hornätten
 Horn af Björneborg
 Horn af Ekebyholm
 Horn af Marienborg
 Horn af Åminne

Källor

Hornätten
Hyacinthe Rigaud

Hyacinthe Rigaud, född 20 juli 1659, död 27 december 1743; fransk porträttmålare, hovmålare hos Ludvig XIV från 1688. 

Rigaud är den främste företrädaren för den franska barockens pompösa porträttstil. Hans mest kända målning är porträttet av Ludvig XIV (1701) som idag återfinns på Louvren i Paris. Rigaud är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Källor

Externa länkar 
 

Franska konstnärer
Födda 1659
Avlidna 1743
Män
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Half-Life 2: Deathmatch

Half-Life 2: Deathmatch (HL2DM) är multiplayervarianten av Half-Life 2. HL2DM släpptes samtidigt som Half-Life 2. Spelet går ut på att man ska spela som antingen Motståndsrörelsen eller som The Combine, ensam eller i lag och försöka att döda motståndarna. Då Half-Life 2 saknar det flerspelarläge som fanns i Half-Life med expansioner, så ses HL2DM som det officiella flerspelarläget. Sedan spelet släpptes så har det fått ta emot ett flertal uppdateringar innehållande bland annat nya vapen och banor.

Gameplay 
Spelet utspelar sig endast i förstapersonsvy och har en heads-up display som visar nödvändig information för spelaren. Som namnet antyder består huvuddelen av spelet av att döda motståndarna; antingen i lag eller alla mot alla. Alla spelare startar med samma vapen och kan plocka upp fler som finns utspridda på banorna. Blir spelaren dödad så kommer denne tillbaka till livet direkt och kan fortsätta spela. 
Det finns även banor som går ut på att man som ett lag ska döda NPCs och utföra uppdrag.

Vapen 
Man använder i stort sett samma vapen som i Half-Life 2 men med några nyheter. Man startar med kofot/stunstick, The Gravity Gun, pistol, k-pist och några granater. Fler vapen, bland andra raketgevär, hagelgevär och armborst finns att plocka upp på banorna under spelets gång. De mer effektiva vapnen, såsom raketgeväret och armborstet är ofta svårare att få tag i än de andra och är högt eftertraktade av spelarna.

Banor
Liksom till andra Source-baserade spel så finns det ett stort antal banor skapade av både Valve själva och av spelarna. När spelet släpptes fanns det endast två officiella banor; Overwatch, som utspelar sig i ett kvarter i City 17 kring ett sönderbombat kontorshus och Lockdown som innehåller delar av Nova Prospekt. Allteftersom släppte Valve fler banor. Den första nya var Steamlabs som utspelar sig i en industribyggnad med trånga gångar, catwalks och stora lagerutrymmen. Den släpptes den 17 februari 2006 och var den första i en rad av officiella banor. Men redan från det att utvecklingsverktygen (Source SDK) släpptes så har spelets fans skapat egna banor.

Gratis för användare av NVIDIA- och ATI-grafikkort 
Användare av ATI- och NVIDIA-grafikkort kan ladda ner Half-Life 2: Deathmatch och några andra spel gratis som en del av reklamkampanjen kring spelet Portal.

Externa länkar
Steam

Datorspel 2004
Förstapersonsskjutare
Half-Life
Datorspel utvecklade av Valve Corporation
Windows-spel

it:Half-Life 2#Half-Life 2: Deathmatch
Perry (efternamn)

Perry, engelska "päroncider", engelskt efternamn. 

 Alf Perry, brittisk golfspelare

 Benjamin Franklin Perry (1805–1886), amerikansk politiker, demokrat, guvernör i Sout Carolina
 Bradley Steven Perry, amerikansk skådespelare
 Brendan Perry (född 1959), brittisk sångare, låtskrivare och multiinstrumentalist

 Clarence Perry (1872–1944), amerikansk stadsplanerare, sociolog och författare
 Corey Perry, kanadensisk ishockespelare

 Dennis Perry, amerikansk politiker

 Edward A. Perry, amerikansk politiker
 Eli Perry (1799–1881), amerikansk politiker, demokrat, kongressrepresentant för New York

 Frank Perry (1930–1995), amerikansk teater- och filmregissör
 Fred Perry, brittisk tennis- och bordtennisspelare

 Grayson Perry (född 1960), engelsk konstnär

 Harry Perry (född 1951), amerikansk artist

 Joe Perry, amerikansk musiker
 Joe Perry, engelsk snookerspelare
 John Perry, amerikansk filosof
 John Bennett Perry, amerikansk skådespelare

 Katy Perry, amerikansk sångare och skådespelare
 Kenny Perry, amerikansk golfspelare

 Lee Perry (1936–2021), jamaicansk musiker
 Linda Perry, amerikansk musiker
 Lily May Perry (1895–1992), kanadensisk-amerikansk botanist
 Luke Perry, amerikansk skådespelare

 Madison S. Perry, amerikansk politiker
 Matthew Perry (1969−2023), amerikansk skådespelare
 Matthew C. Perry (1794–1858), amerikansk sjöofficer
 Michelle Perry, amerikansk friidrottare
 Mike Perry, flera personer
 Mike Perry (kampsportare) (född 1991), amerikansk MMA-utövare
 Mike Perry (musikproducent) (född 1983), svensk diskjockey och musikproducent, artistnamn för Mikael Persson

 Nanceen Perry (född 1977), amerikansk kortdistanslöpare
 Nebiyou Perry (född 1999), svensk fotbollsspelare

 Ralph Barton Perry, amerikansk filosof
 Rick Perry, amerikansk politiker
 Ruth Perry, liberiansk politiker

 Steve Perry, amerikansk sångare

 Tyler Perry (född 1969), amerikansk skådespelare, dramatiker, regissör och producent

 William Perry, amerikansk ingenjör
 William James Perry (1887–1949), brittisk antropolog

Fiktiva
 Chris Perry – karaktär i TV-serien Förhäxad

Engelska efternamn
Matthew Perry

Matthew Perry kan avse:

 Matthew Perry (skådespelare) (1969–2023), en amerikansk-kanadensisk skådespelare
 Matthew C. Perry (1794–1858), en amerikansk sjöofficer
Matthew C. Perry

Matthew Calbraith Perry, född den 10 april 1794 i Newport i Rhode Island, död den 4 mars 1858 i New York i New York, var en amerikansk sjöofficer som spelade en viktig roll i Japans öppnande för utländsk handel i mitten på 1800-talet.

Biografi 
Perry deltog i kriget mot England 1812–1814, blev 1837 kommendör (Captain, då den högsta graden inom amerikanska sjöofficerskåren), erhöll 1841 rangen flottiljamiral och förde under kriget mot Mexiko 1846–1848 befäl över en liten eskader i Mexikanska viken, med vilken han i mars 1847 bombarderade Veracruz och möjliggjorde en invasionshärs landsättande där.

Perry var ledare av den amerikanska sjöofficersutbildningen och grundlade marinakademin i Brooklyn. Honom tillkommer även den väsentliga förtjänsten av ångkraftens införande i amerikanska marinen; han konstruerade ångfregatter med propeller, var en tid chef för artilleriskolan vid Sandy Hook och sedermera varvschef samt genomförde betydande förbättringar i fyrväsendet vid Förenta staternas kuster.

Perry är till stor del ihågkommen för de expeditioner till Japan 1852–1853 och 1854, där han genom vapenhot, så kallad kanonbåtsdiplomati, påtvingade Japan Kanagawafördraget, ett handelsfördrag med USA som betecknar början på det japanska rikets öppnande för västerländskt inflytande.

De så kallade svarta skeppen gav upphov till en hel del uppståndelse i Japan under anseiperioden, då de på ett tydligt sätt visade vilket teknologiskt underläge landet befann sig i efter ett par hundra år av militärstyre under Tokugawashogunatet.

Perry anses, näst David Farragut, ha haft den väsentligaste andelen i skapandet av en kraftig amerikansk flotta. En staty över honom finns i Newport i Rhode Island.

Se även 
 Belägringen av Veracruz

Källor

Noter

Litteratur 
 M.C. Perry, Narrative of the expedition of an american squadron to the China seas and Japan (tre band, 1856), den på Perrys journaler och rapporter byggda officiella redogörelsen för hans verksamhet i Japan
 W.E. Griffis, M. C. P., a typical american naval officer (1887)
 Ch. Morris, Heroes of the navy in America (1907)
 E. Satow, The Far East 1815–1871 (i Cambridge modern history IX, 1909).

Amiraler i USA:s flotta
Amerikanska militärer under 1800-talet
Personer från Newport, Rhode Island
Födda 1794
Avlidna 1858
Män
Ugglan
WP:Projekt Japan
M/S Väddö

M/S Väddö ingår i Vaxholmsbolagets flotta. Hon är byggd 1992 vid Oskarshamns Varv som fartyg nummer 3 i Vaxholmsbolagets V-serie. Systerfartygen heter: , ,  och .

Källor
Väddö Waxholmsbolaget
M/S VÄDDÖ Micke Asklander

Externa länkar

Waxholmsbolagets fartyg
Fartyg byggda i Oskarshamn
Fartyg sjösatta 1992
M/S Viberö

M/S Viberö är en av Waxholmsbolagets passagerarfartyg. Hon byggdes 1993 på Oskarshamns Varv, som nummer 4 i Waxholmsbolagets V-serie. Systerfartygen heter , ,  och .

Galleri

Källor
Viberö Waxholmsbolaget
M/S VIBERÖ Micke Asklander

Externa länkar

Waxholmsbolagets fartyg
Fartyg byggda i Oskarshamn
Nathan Shachar

Nathan Shachar, ursprungligen Mats Erik Ahnlund, född 7 december 1951 i Johannes församling, Stockholm, är en svensk journalist och författare.

Nathan Shachar är son till Knut Ahnlund och Katarina Kraft. Under sin barndom tillbringade han många år i USA och Mexiko.

Sina studier påbörjade han 1973 i Jerusalem, där han studerade turkiska, arabiska och vetenskapsteori. Han arbetade en tid på Jerusalem Posts Haifa-byrå, men efter att 1981 ha gett ut Israel inpå livet blev han korrespondent för Dagens Nyheter i Jerusalem. Senare utkom Vilsenhetens förklädnader (1998), en essäsamling om Mellanöstern. 

Shachar har även tillbringat långa perioder i den spansktalande världen och även verkat som journalist i Sydamerika, vilket ligger till grund för essäsamlingarna Framstegets orkan (1992) och Den gåtfulla passionen (1998). För den senare belönades han med Gerard Bonniers essäpris. I Till jaguarernas land (2001) fortsatte essäerna om Latinamerika, dess historia och framförallt hur invandringen påverkat de olika latinamerikanska samhällena. 

Han har också intresserat sig för svensk litteraturhistoria, skrivit en bok om Oscar Levertin och givit ut Under stjärnorna av Fredrik Böök.

Under senare år har han varit korrespondent i Latinamerika, men sedan 2007 är han åter korrespondent för Dagens Nyheter i Jerusalem. Med anledning av det mediala intresse för Gaza som uppstod efter operation Gjutet bly skrev han en historik över Gaza och dess roll i regionen från förhistorisk tid till våra dagar, den svenska översättningen har titeln Gaza – från faraoner till islamister (2011).

Bibliografi 
1981 – Israel in på livet (Brombergs)
1992 – Framstegets orkan (Atlantis)
1993 – Mellanöstern (Natur & Kultur)
1996 – Vilsenhetens förklädnader (Atlantis)
1997 – Den gåtfulla passionen (Atlantis)
2001 – Till jaguarernas land (Atlantis)
2006 – Blodseld och nordisk längtan : Oscar Levertin och hans tid (Atlantis)
2011 – Gaza – från faraoner till islamister (Atlantis)
2013 – Huset på Stureplan (Atlantis)
2016 – Sin egen värsta fiende: essäer om spanska inbördeskriget (Bonnier)

Priser och utmärkelser 
1998 – Gerard Bonniers essäpris
1998 – Gun och Olof Engqvists stipendium
2002 – John Landquists pris
2014 – Övralidspriset
2017 – Jolopriset
2017 – Gun och Olof Engqvists stipendium

Källor

Noter

Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1951
Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Män
Utrikeskorrespondenter
Levande personer
Journalister från Stockholm
Författare från Stockholm
Huså

Huså är en by i Kalls distrikt (Kalls socken) i Åre kommun på norra sidan av Åreskutan vid Kallsjön i Jämtland. Invånarantalet år 2000 var 59 och Huså var fram till 2005 klassat av SCB som småort. Från 2015 klassas orten åter som en småort.

Huså, som hade sin storhetstid på 1700- och 1800-talen, grundades på kopparbrytning vid närbelägna Bielkes gruva och Fröå gruva samt förädling av koppar vid Huså bruk. Även stora kopparmynt präglades i Huså under en kort tidsperiod. I Huså finns endast ruiner kvar från kopparbruket samt herrgården Huså herrgård, uppförd 1835–1837 av brukspatronen Gustaf Adolf Montgomery i adelsätten Montgomery.

Historik
Huså vid Kallsjön var länge ett fäbodställe, där Kallbönderna hade sina fäbodar sommartid. År 1742 påträffades sydväst om Huså i Åreskutans östsluttningar stora fyndigheter av kopparmalm, och brytningen startade samma år. Malmen forslades från Bjelkes gruva 950 meter över havet nedför Gruvbacken till Huså 400 meter över havet via vattenförande malmrännor (mindre malmstycken) och med hästtransporter till Huså, där malmen sovrades och smältes/raffinerades genom oxidation i hyttor till garkoppar för vidare transporter vatten- och landvägar bland annat till Sundsvall. Brytningen och bearbetningen av kopparmalmen pågick i Huså mellan 1742 och 1881. Den totala produktionen av garkoppar uppgick till 4 000 ton, med rekord under 1840, då 70 ton garkoppar framställdes i Huså. 

Kopparbrytningen och bearbetningen av kopparmalmen i Huså var bara periodvis en lönande affär. Till Huså bruk hörde 32 hemman och 150 torp. Som mest sysselsattes vid Huså omkring 500 personer. Arbetskraften vid Huså hämtades från Bergslagen (gruvarbetare) och Värmland (kolare).

År 1786 fick Östersund stadsprivilegier av kung Gustav III. Valet av stad i Jämtland hade stått mellan Huså och Östersund. Huså var vid denna tid Jämtlands största ort med omkring 600 invånare och en av Norrlands största industriorter. 

Fröå gruva ligger 10 kilometer öster om Åre samhälle. Efter tips av en ung kvinna, Anna Larsson, började 1746 brytning av kopparmalm i den så kallade Gustafsgruvan. Brytningen i Fröå pågick med vissa avbrott fram till 1919. För att hålla kvar arbetare i den hårda fjällmiljön lät gruvbolaget vid Fröå bygga torp åt gruvfamiljerna, som också fick förfoga över 3–4 tunnland jord, så att de kunde hålla ko, får och get. Vidare hade de anställda femdagarsvecka, detta för att få tid att sköta de små jordbruken.

Husåspelet
Under åren 1979–1999 spelades varje sommar det historiska Husåspelet, med manus och musik av konstnären Batte Sahlin, på en utomhusteater som byggdes i byn för ändamålet.

Källor
 Huså, Huså bruk i Norrländsk uppslagsbok, Band 2, 1994
 Huså från Länsstyrelsen i Jämtlands län

Noter

Externa länkar
Husås webbplats Husaby.com
Husås skidbacke "Gruvbacken"

Orter i Åre kommun
Byggnadsminnen i Jämtlands län
Herrgårdar i Jämtland
Industriminnen i Jämtland
Småorter i Sverige