kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tidavads socken

Tidavads socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Tidavads distrikt.

Socknens areal är 16,57 kvadratkilometer varav 15,81 land. År 2000 fanns här 274 invånare.  Kyrkbyn Tidavad med sockenkyrkan Tidavads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tidavads församling och för de borgerliga frågorna bildades Tidavads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2009 i Ullervads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tidavad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Södra Vadsbo kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Tidavads socken ligger söder om Mariestad kring Tidan. Socknen är en odlad flack slättbygd med inslag av skog.

Fornlämningar
Från järnåldern finns finns ett gravfält, stensättningar och domarringar. En runsten finns vid Frölunda Bugård

Namnet
Namnet skrevs 1421 Thiowadh och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller Tidha, Tidan, och vad, 'vadställe'.

Se även
 Tidavads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Mbombela

Mbombela är en kommun (local municipality) i Ehlanzenidistriktet i den sydafrikanska provinsen Mpumalanga. Kommunen hade 588 794 invånare vid folkräkningen 2011, på en yta av 5 394,40 kvadratkilometer. Huvudorten är staden Mbombela (före detta Nelspruit). Mbombelas centralort hade 58 672 invånare 2011. Den största befolkningskoncentrationen i kommunen finner man i den östra delen, där många orter och byar radar upp sig från Crocodile River och norrut. De folkrikaste orterna i kommunen var (vid folkräkningen 2011) Mbombela, Matsulu (47 306 invånare) och Daantjie (39 998 invånare). 

Kommunen formades år 2000. Vid folkräkningen 2011 var 89,4 procent svarta afrikaner, 8,7 procent vita, 1,0 procent färgade och 0,7 procent med asiatiskt ursprung.

Orter med över 10 000 invånare
Daantjie
Gutshwa
KaBokweni
Kanyamazane
Mahushu
Matsulu
Mbombela (Nelspruit)
Msogwaba
Ngodini
Nyamazaneni
Phola
Pienaar
Tshabalala
White River
Zwelisha

Noter

Externa länkar
Mbombelas officiella webbplats

Orter i Sydafrika
Ullervads landskommun

Ullervads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Ullervads socken i Vadsbo härad i Västergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen den 1 januari 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med kommunerna Ek, Ekby, Låstad, Odensåker, Tidavad och Utby.

År 1971 upplöstes den och delarna överfördes till Mariestads kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 1639.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende hörde kommunen till Ullervads församling. Vid kommunreformen 1952 tillkom de sex församlingarna Ek, Ekby, Låstad, Odensåker, Tidavad och Utby.

Geografi
Ullervads landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 163,29 km², varav 151,96 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Ullervads landskommun fanns tätorten Ullervad, som hade 357 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 13,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mariestads kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Tidavads landskommun

Tidavads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Tidavads socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Odensåkers landskommun

Odensåkers landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Odensåkers socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Vads socken

Vads socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Skövde kommun och motsvarar från 2016 Vads distrikt.

Socknens areal är 10,85 kvadratkilometer varav 10,46 land. År 2000 fanns här 625 invånare.  En del av tätorten Tidan med sockenkyrkan Vads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vads församling och för de borgerliga frågorna bildades Vads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Tidans landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun. Församlingen uppgick 2002 i Götlunda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Södra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Vads socken ligger sydost om Mariestad kring Tidan. Socknen är en odlad slättbygd med sankmarker i väster nära sjön Östen.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, stensättningar och domarringar samt Askeberga skeppssättning.

Namnet
Namnet skrevs 1302 Wad och kommer från kyrkbyn och innehåller vad, 'vadställe' syftande på en övergång av Tidan.

Se även
 Vads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun
Socknar i Vadsbo härad
Lista över finska krig

Det här är en lista över finska krig 1917—1945:

 Finska inbördeskriget (1918)
 Frändefolkskrigen, Heimosodat, där finska frivilliga deltog
 Estniska frihetskriget (1918—1920)
 Vitkarelska expeditionen  (1918)
 Olonets-expeditionen
 Karelska expeditionen
 Petsamo-expeditionen 1918 och 1920
 Kriget i Östkarelen (1921—1922)
 Finskingermanländarnas revolt (1918—1920)
 Fredsfördraget i Dorpat (1920)
 Finska vinterkriget (1939—1940)
 Moskvafreden (1940)
 Fortsättningskriget (1941—1944)
 Mellanfreden i Moskva (1944)
 Parisfreden (1947)
 Lapplandskriget (1944—1945)

Finland
Finlands historia
Aina Berg

Aina Berg (gift Brolin och Heinze), född 7 januari 1902 i Göteborg, död 27 oktober 1992 i Göteborg, var en svensk simmare. Hon tävlade i flera internationella mästerskap och blev olympisk bronsmedaljör vid Sommar-OS i Antwerpen 1920 och i Paris 1924.

Biografi
Aina Berg föddes i Göteborg, senare gick hon med i idrottsklubben "SK Najaden". Hon tävlade främst i frisim.

1920 deltog hon vid Sommar-OS  i Antwerpen då hon tog bronsmedalj i lagkapp 4 x 100 meter frisim (med Carin Nilsson, Emy Machnow, Berg som tredje simmare och Jane Gylling). Hon tävlade även på distansen 100 m och 300 m frisim men blev utslagen i uttagningsheaten.

1922 deltog hon i simtävlingarna vid Damspelen i Monte Carlo (med Margit Bratt, Carin Nilsson, Eva Ollivier och Hjördis Töpel) där hon vann guldmedalj i stafett 4 x 200 meter (med Bratt, Töpel, Nilsson och Berg som 4.e simmare) och guldmedalj i 100 frisim.

1923 deltog hon i Sveriges idrottsspel i Göteborg, under simtävlingarna i juli tog hon silvermedalj i 100 meter frisim (efter Hjördis Töpel med danska Karen Maud Rasmusen på bronsplats och Carin Nilsson på 4.e plats).

1924 deltog hon vid Sommar-OS  i Paris då hon åter tog bronsmedalj i lagkapp 4 x 100 meter frisim (med Berg som förste simmare, Gurli Ewerlund, Wivan Pettersson och Hjördis Töpel).

Aina Berg var även svensk mästare på 50 meter, åren 1921 till 1926 tog hon 4 SM-guld på distansen  och innehade svenskt rekord på 100 m frisim från 1921 till 1932.

Senare drog hon sig tillbaka från tävlingslivet. Berg dog 1992.

Referenser

Externa länkar
 
 

Idrottare från Göteborg
Svenska simmare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1920
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från Sverige
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1924
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1920
Olympiska bronsmedaljörer 1924
Födda 1902
Avlidna 1992
Kvinnor
Simmare i SK Najaden
Ullervads socken

Ullervads socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Ullervads distrikt.

Socknens areal är 33,22 kvadratkilometer varav 32,70 land. År 2000 fanns här 1 406 invånare. Tätorten Ullervad med sockenkyrkan Ullervads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ullervads församling och för de borgerliga frågorna bildades Ullervads landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Mariestads kommun. Församlingen utökades 2009.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ullervad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Ullervads socken ligger söder om Mariestad kring Tidan. Socknen är en odlad slättbygd med inslag i skog i norr och sydväst.

Fornlämningar
Från järnåldern finns tre gravfält, stensättningar, domarringar och resta stenar. En fynd med spiralringar av guld har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1308 Vllerwj och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ärve, 'arvegods'. Förleden innehåller troligen mansnamnet Ulle.

Enligt beslut den 22 oktober 1943 fastställdes socknens namn som Ullervad. Tidigare hade namnet Ullerva använts i jordeboken.

Referenser

Noter

Externa länkar

Ullervad-Leksbergs hembygdsförening

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Utby landskommun

Utby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Utby socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Eks landskommun

Eks landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Eks socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Ekby landskommun

Ekby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Ekby socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Låstads landskommun

Låstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Låstads socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Låstads landskommun 1942-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Eks socken

Eks socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Eks distrikt.

Socknens areal är 27,36 kvadratkilometer varav 27,18 land. År 2000 fanns här 241 invånare.  Godset Stora Ek samt sockenkyrkan Eks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eks församling och för de borgerliga frågorna bildades Eks landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2009 i Ullervads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ek, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Eks socken ligger söder om Mariestad med Tidan i öster. Socknen är en odlad slättbygd i öster med skogsmark i väster.

Fornlämningar
Tre boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett stensättningar och domarringar. En runsten finns vid vägen till Mariestad.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Eeg och kommer från kyrkbyn/godset. Namnet innehåller ek, syftande på ett enstaka träd eller ett trädbestånd.

Se även
 Eks församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ullervad-Leksbergs hembygdsförening

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Ekby socken

För socknen på Öland som före 1940 bar detta namn, se Egby socken.
Ekby socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Ekby distrikt.

Socknens areal är 22,34 kvadratkilometer varav 22,02 land. År 2000 fanns här 271 invånare.  Kyrkbyn Ekby med sockenkyrkan Ekby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ekby församling och för de borgerliga frågorna bildades Ekby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2009 i Ullervads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ekby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente, Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Ekby socken ligger söder om Mariestad med Tidan i väster. Socknen är en odlad slättbygd med skogsmark i öster.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar och en sliprännesten. Fossil åkermark har påträffats. 

Vid Backetomten, nära bygdegården, finns sexton sliprännor inslipade i ett block, strålformigt placerade från mitten. De är troligen från sten- eller bronsålder. Vid Vallby finns ett gravfält med fem fornlämningar, två högar och tre möjliga, dock något skadade stensättningar. På platsen finns även ett okänt antal flatmarksgravar, med brända ben i urnor. Vid potatisgrävning i en av högarna hittades en del ben och sot, och i närheten kommer en fyndighet med gammal järnslagg.

Ett par lösfynd har gjorts. Vid Västergården har en prickhuggen skafthålsyxa hittats, och vid samma gård på en åker har resterna av en antagen boplats hittats med fynd av yxor, avslag med mera, likaså ska en slaggförekomst med förhistorisk slagg finnas. Vid grundgrävning av en kvarn på den plats som idag är kraftverket har en flintmejsel hittats och så vidare. Drygt tio yxor med känd fyndplats har grävts fram i socknen. Ävensom ett par rösen och stensättningar, några boplatser osv. är kända.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Eghby och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller by, 'by; gård' och ek, troligen syftande på ett större trädbestånd.

Se även
 Ekby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ullervad-Leksbergs hembygdsförening

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Låstads socken

Låstads socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Låstads distrikt.

Socknens areal är 15,85 kvadratkilometer varav 15,70 land. År 2000 fanns här 156 invånare.  Kyrkbyn Låstad med sockenkyrkan Låstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Låstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Låstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2009 i Ullervads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Låstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Södra Vadsbo kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Låstads socken ligger söder om Mariestad och norr om Skövde och Billingen med Kräftån i väster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna.  Från brons- och äldre järnåldern finns gravar och skålgropsförekomster.

Namnet
Namnet skrevs 1490 Lostha och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'ställe, plats'. Förleden kan innehålla lodh/låd/lå, 'ludd, tjock hårbeklädnad' och syfta på tjockt gräs eller ett mansbinamn.

Se även
 Låstads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Utby socken

Utby socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Utby distrikt.

Socknens areal är 23,67 kvadratkilometer varav 18,05 land. År 2000 fanns här 332 invånare.  Orten Jula samt kyrkbyn Utby med sockenkyrkan Utby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Utby församling och för de borgerliga frågorna bildades Utby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ullervads landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2009 i Ullervads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Utby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Utby socken ligger sydväst om Mariestad med Ymsen i öster och Tidan i väster. Socknen är en odlad slättbygd med skogsmark och mossar i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält och några gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Wby och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller by, 'by; gård' och tolkas som 'gården eller byn som ligger längre ut (än en annan bebyggelse)'.

Se även
 Utby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ullervad-Leksbergs hembygdsförening

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Steinlager

Steinlager, född 26 april 1998 på stuteriet Prestera International i Skåne län, är en svensk varmblodig travhäst som under största delen av sin tävlingskarriär var norskägd. Under sina mest framgångsrika tävlingsår i mitten på 2000-talet tränades Steinlager av den norske travtränaren Per Oleg Midtfjeld, och rankades då som den främsta travhästen i Europa, då han tagit många storloppssegrar, bland annat i 2005 års upplaga av Elitloppet.

Efter en skada avbröts tävlingskarriären men efter ett par år gjorde Steinlager comeback på tävlingsbanan, då tränad av den svenske travtränaren Olle Goop. Steinlager kördes då i loppen av Björn Goop. Sedan 2008 har Steinlager avslutat tävlingskarriären, men är verksam avelshingst i både Sverige och Norge.

Steinlager sprang in ca 14,7 miljoner kronor under sin tävlingskarriär.

Fotnoter

Referenser

Externa länkar 

Hästar födda 1998
Svenska varmblodiga travhästar
Hästar som vunnit Elitloppet
Hova församling

Hova församling var en församling i Skara stift och i Gullspångs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hova-Älgarås församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 20 augusti 1587 överfördes den del som senare blev Finnerödja församling till den då nybildade Tivedsbodarne församling. På 1790-talet införlivades Fagerlids församling.

Församlingen var till 2006 moderförsamling i pastoratet Hova och Älgarås som även omfattade till 1790-talet Fagerlids församling och från 1630-talet till 1870 Finnerödja församling. Församlingen uppgick 2006 i Hova-Älgarås församling.

Organister

Kyrkor 
 Gårdsjö kyrka
 Hova kyrka

Se även
Hova socken
Hova prästgård

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Gullspångs kommun
Hova socken

Hova socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Gullspångs kommun och motsvarar från 2016 Hova distrikt.

Socknens areal är 217,43 kvadratkilometer varav 169,05 land. År 2000 fanns här 2 541 invånare. Orten Gårdsjö samt tätorten Hova med sockenkyrkan Hova kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 20 augusti 1587 överfördes området som senare blev Finnerödja socken till den då nybildade Tivedsbodarne socken. På 1790-talet införlivades Fagerlids socken, dess jordebokssocken överfördes dock först 1889.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hova församling och för de borgerliga frågorna bildades Hova landskommun. Landskommunen utökades 1952 och upplöstes 1971 då denna del uppgick i Gullspångs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hova-Älgarås församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hova, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vestra Nerikes skvadron, Vedbo kompani.

Geografi
Hova socken ligger nordost om Mariestad med dess nordöstra del på Tiveden och med Unden i sydost och Skagern i norr. Socknen är en kuperad skogsbygd i nordost och med odlingsbygd i väster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1345 Howa och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller hov, 'upphöjning, höjd' syftande på åsen vid kyrkan.

Se även
 Fagerlids kyrkoruin
 Hova församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Gullspångs kommun
Socknar i Vadsbo härad
Antoinette Amalie av Braunschweig-Wolffenbüttel

Antoinette Amalie av Braunschweig-Wolffenbüttel, född 1696, död 1762, var hertiginna (gemål) av Braunschweig-Wolfenbüttel; gift i Braunschweig 15 oktober 1712 med sin fars kusin hertig Ferdinand Albrekt II av Braunschweig-Wolfenbüttel. Hon var dotter till hertig Ludvig Rudolf av Braunschweig-Wolfenbüttel och Christine Louise av Oettingen.

Antoinette Amalie var indirekt arvtagare till Braunschweig-Wolfenbüttel; vid hennes fars död 1735 efterträddes han av hennes make. Maken dog samma år och efterträddes av hennes son.

    
Tyska hertiginnor
Födda 1696
Avlidna 1762
Kvinnor