kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hermann Heinrich Gossen

Hermann Heinrich Gossen, född 7 september 1810 i Düren, död 13 februari 1858 i Köln, var en tysk nationalekonom.

Gossen utgav 1854 arbetet Entwicklung der Gesetze des menschlichen Verkehrs und der daraus fließenden Regeln für menschliches Handeln, i vilket han försöker utveckla en subjektiv värdelära. Han uppställer lagar för tillfredsställandet av människans behov och dess värderingar av olika behov. Han kom därigenom att föregripa den senare marginalnytteteorin. Boken fick dock mycket ringa uppmärksamhet och Gossen lät därför kort före sin död förstöra den återstående upplagan. Hans arbete upptäcktes dock 1879 av William Stanley Jevons och blev då allmänt känt. Boken återutgavs på tyska 1889 och 1927 samt i engelsk översättning 1983. År 1970 uppkallades en gata i Gossens födelsestad Düren efter honom.

Källor
Svensk uppslagsbok, band 11 (1949)

Tyska nationalekonomer
Tyska forskare under 1800-talet
Alumner från Bonns universitet
Födda 1810
Avlidna 1858
Män
Svensk uppslagsbok
Johan Görbitz

Johan Görbitz, född den 8 augusti 1782 i Bergen, död den 3 juni 1853 i Kristiania, var en norsk målare. 

Görbitz  studerade i Köpenhamn, uppehöll sig länge i Dresden, Wien och Paris samt ägnade sig huvudsakligen åt porträttmålning. Från 1835 var han bosatt i Kristiania. 

Hans porträtt visar sund och rättfram uppfattning och karakteriseringsförmåga. Som landskapsmålare var han däremot föga märklig. Han är representerad i norska nationalgalleriet.

Källor

Externa länkar 
 

Norska porträttmålare
Norska målare under 1800-talet
Konstnärer från Bergen
Födda 1782
Avlidna 1853
Män
Morastrand

Morastrand är den centrala delen av orten Mora och var tidigare en egen ort i Mora socken och Mora landskommun. 

6 oktober 1893 inrättades för orten ett municipalsamhälle, Morastrands municipalsamhälle och från 1908 till 1958 var orten en köpingskommun, Morastrands köping.  

Sedan 1993 har Morastrand en egen plattform för persontåg.

Morastrand var tingsplats i Mora tingslag.

Orter i Mora kommun
Mora
Tjuvarnas jul

Tjuvarnas jul var  2011 års julkalender i SVT. Programmet vann Kristallen 2012 för "Årets barn- och ungdomsprogram" och utgavs på DVD den 14 november samma år.

Julkalendern var tänkt att vara i Charles Dickens anda och spelades in på Skansen och i lägenheter från 1800-talet. Julkalendern är skriven av Stefan Roos och Per Simonsson. Andra skådespelare är Elisabet Carlsson och Claes Månsson.

Handling
Serien utspelar sig i Stockholm under 1800-talet. Huvudrollen spelas av Gustaf Hammarsten som ficktjuven Kurre som träffar sin åttaåriga dotter Charlie, spelad av Tea Stjärne, för första gången under julsäsongen. Kurre ingår i en stöldliga som kallas för Klappsnapparna och den leds av den ondskefulla Madame Bofvén. Egentligen är det bara Madame Bofvén själv som är elak medan de andra utnyttjas av henne. Det visar sig att Madame Bofvén själv tar för sig av det finaste tjuvgodset och hon har samlat på sig en skattkammare full med dyrbarheter. Flickan Charlie ansluter sig till Klappsnapparna i början men det är till Kurre hon håller sig. Det visar sig snart att Charlie både är smartare och duktigare än de andra. Tack vare henne börjar livet ordna sig för Kurre och han träffar Gerda som han förlovar sig med. Charlie ser Gerda som en tänkbar mamma och Kurre som pappa. Kurre får anställning som jultomte på stans stora varuhus. Han anställs av den hårda och högdragna direktörskan på varuhuset. Men efter en tid visar det sig att direktörskan inte bara är osympatisk, hon är en riktig skurk också, värre än Madame Bofvén. Direktörskan utnyttjar stadens barnhem för slavarbete och tjänar själv stora pengar på detta.

Stadens polis kallas för svarthjälmar, eftersom deras huvudbonader är svarta pickelhuvor.

Rollista 

 Gustaf Hammarsten – Kurre
 Tea Stjärne – Charlie
 Elisabet Carlsson – Gerda
 Siw Carlsson – Madame Bofvén
 Maria Kim – Skuggan
 Bert Gradin – Bongo
 Carl Carlswärd – Trollet
 Jonas Hellman-Driessen – Kommissarie Lönnroth
 Thomas Hedengran – Konstapel Jönsson
 Göran Forsmark – Konstapel Jansson
 Claes Månsson – Barnhemsföreståndaren
 Anne Kulle – Direktörskan
 Birgitta Sundberg – Barnavårdstanten
 Emilie Nyman – Agnes
 Peter Eriksson – Rupert
 Bengt Krantz – Borgmästaren
 Bertil Norström – Polismästaren
 Carl-Magnus Dellow – Rektor Leander
 Fredrik Ohlsson – Magistern

Mottagande 
Serien sågs i genomsnitt av 1 887 000 miljoner tittare per avsnitt. Vilket är den högsta siffran sen mätningarna inleddes 1994.

Uppföljare
En fristående fortsättning i form av långfilmen Tjuvarnas jul – Trollkarlens dotter. hade premiär den 14 november 2014.

Källor

Noter

Allmänna källor 

 
 https://web.archive.org/web/20120109011116/http://www.resume.se/nyheter/tv/2011/12/29/julkalendern-slog-rekord/

Externa länkar 
 
 

Julkalendrar i Sveriges Television
TV-serieavslutningar 2011
TV-seriestarter 2011
Kristallenvinnare 2012
Svenska TV-serier från 2010-talet
1800-talet i fiktion
Stockholm i fiktion
Mora landskommun

Mora landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Mora socken i Dalarna.

I landskommunen inrättades 6 oktober 1893 Morastrands municipalsamhälle som 1908 utbröts ur landskommunen som Morastrands köping.

Landskommunen och Morastrands köping uppgick 1959 i den nybildade Mora köping som 1971 ombildades till Mora kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Mora församling.

Kommunvapen
Blasonering: I rött fält en bild av Sankt Mikael och draken, allt av guld.

Vapnet antogs 1946.

Geografi
Mora landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 1 526,60 km², varav 1 384,39 km² land.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1954

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mora kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Mora köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Mora köping. För orten se Mora. För kommunen, se Mora kommun.

Mora var en tidigare köping i Kopparbergs län.

Administrativ historik
Köpingen bildades 1959 genom ett namnbyte av Morastrands köping när Mora landskommun inkorporerades. Köpingen ombildades 1971 till Mora kommun.

I kyrkligt hänseende hörde köpingen till Mora församling.

Heraldiskt vapen
Blasonering: I rött fält en bild av Sankt Mikael och draken, allt av guld.

Vapnet togs över från landskommunen, som antagit det 1946.

Geografi

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 84,8 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1958-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mora kommun
 
Sveriges köpingar
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Solleröns församling

Solleröns församling var en församling i Västerås stift och i Mora kommun i Dalarnas län. Församlingen uppgick 2010 i Mora församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades före 1775 genom en utbrytning ur Mora församling som kapellförsamling. Församlingens namn var mellan 8 mars 1775 och 26 oktober 1888 Sofia Magdalena församling och Sofia Magdalena var nybliven drottning i Sverige då namnet valdes.

Efter att en kort tid före 1775 ingått i pastoratet Mora, Våmhus och Sollerön, så utgjorde församlingen därefter till 2006 ett eget pastorat. Från 2006 ingick församlingen i pastoratet Mora, Våmhus, Venjan och Sollerön. Församlingen uppgick 2010 i Mora församling.

Kyrkobyggnader
Sollerö kyrka
 Allianskapellet
Gesunda bönhus

Se även
Solleröns socken

Källor

Sollerön
Indelningar i Mora kommun
Våmhus församling

Våmhus församling var en församling i Västerås stift och i Mora kommun i Dalarnas län. Församlingen uppgick 2010 i Mora församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1636 genom en utbrytning ur Mora församling för att därefter till 1 maj 1868 ingå i pastorat med Mora församling som moderförsamling och där även Solleröns församling ingick en tid före 1775. Från 1868 till 1989 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att därefter vara annexförsamling i pastoratet Mora, Våmhus och Venjan som från 2006 även omfattade Solleröns församling. Församlingen uppgick 2010 i Mora församling.

Organister 
Lista över organister i Våmhus församling.

Kyrkobyggnader 
 Våmhus kyrka

Källor

Se även
Våmhus socken
Indelningar i Mora kommun
Historiska församlingar i Västerås stift
Venjans socken

Venjans socken ligger i Dalarna, ingår sedan 1971 i Mora kommun och motsvarar från 2016 Venjans distrikt.

Socknens areal är 694,30 kvadratkilometer, varav 656,70 land. År 2020 fanns här 570 invånare. Tätorten och kyrkbyn Venjan med sockenkyrkan Venjans kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Venjans församling bildades 9 december 1607 genom en utbrytning ur Mora församling. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Venjans församling och för de borgerliga frågorna till Venjans landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Mora kommun. Församlingen uppgick 2010 i Mora församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Venjan, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Dalaregementet, Mora kompani.

Geografi
Venjans socken ligger kring Vanån och Venjanssjön. Socknen har odlingsbygd vid ån och sjön och är i övrigt en kuperad skogsbygd med fäbodar och med höjder som i når över 500 meter över havet.

Byarna Kättbo och Gävunda, byar i Söromsjöbygden ligger här.

Fornlämningar
Cirak 50 boplatser från stenåldern och ett gravfält från järnåldern är funna. Dessutom har cirka 65 fångstgropar samt slagg från lågteknisk järnhantering påträffats.

Namnet
Namnet (1531 Venia) kommer från Venjanssjön och dess äldre namn Väni som i sin tur är taget från Vanåns äldre namn, Vana.

Befolkningsutveckling 
Folkmängden i Mora församling, som då inkluderade Sollerön, Venjan och Våmhus, var 20 153 år 2010.

Se även
Venjans församling
Mora tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Ortnamn i Venjans socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.
Söromsjöbygdens hemsida.

Indelningar i Mora kommun
Socknar i Dalarna
Arne Gustafsson (ingenjör)

Arne Gustafsson (1924-2008), var en svensk ingenjör och företagsekonom som var Scandics koncernchef och verkställande direktör (VD) fram till sin pensionering 1989. Han anställdes i Svenska Esso AB 1947 och 1961 lade han fram förslaget att starta en motellkedja i anslutning till bolagets bensinstationer.

År 1963 öppnades det första motellet i Laxå med 20 rum. 1968 blev han VD för det nybildade Esso Motor Hotel AB som 1983 blev Scandic Hotel AB. På 22 år växte bolaget från ett 20-rums motell till Skandinaviens största hotellkedja.
Arne Gustafsson var även initiativtagare till kampanjen Positiva Sverige.

Källor
 Saxat ur Petroleumhandeln 11, 1985
 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Födda 1924
Avlidna 2008
Män
Venjans landskommun

Venjans landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Venjans socken i Dalarna.

Landskommunen uppgick 1971 i den då nybildade Mora kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Venjans församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält en skidlöpare av guld.

Vapnet fastställdes den 28 februari 1947.

Geografi
Venjans landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 694,30 km², varav 656,70 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Venjans kommun fanns tätorten Venjan, som hade 344 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 25,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mora kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Solleröns landskommun

Solleröns landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Sofia Magdalena socken i Dalarna. Den 26 oktober 1888 ändrades namnet till Solleröns landskommun.

Landskommunen uppgick 1971 i den då nybildade Mora kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Solleröns församling.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält ett vikingaskepp utan mast och däröver en sol, allt av guld.

Vapnet antogs 1947.

Geografi
Solleröns landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 504,50 km², varav 411,80 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 86,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mora kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Våmhus landskommun

Våmhus landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunens bildades 1863 i Våmhus socken i Dalarna.

Landskommunen uppgick 1971 i den då nybildade Mora kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Våmhus församling.

Kommunvapen
Blasonering: I rött fält tre balkvis och tre ginbalkvis ställda, nära varandra ordnade strängar av guld, i sköldens hjärtplats bildande ett flätverk.

Vapnet antogs 1950.

Geografi
Våmhus landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 393,15 km², varav 378,35 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 53,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mora kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Jan Persson (friidrottare)

Jan Persson, född den 1 juli 1961 i Hagfors, är en svensk före detta friidrottare (medeldistanslöpare). Han tävlade för Föllinge IK, Trångsvikens IF och  Mälarhöjdens IK.

Vid VM i friidrott 1983 deltog han på 1 500 meter där han kom åtta i sitt försöksheat (tid 3:43.83) och slogs ut. Jan bor nu i Östersund, han har två små pojkar som heter Jonatan och Isak.

Referenser

Källor

Iaaf:s webbsida

Svenska medeldistanslöpare
Svenska mästare i medeldistanslöpning
Män
Födda 1961
Levande personer
Personer från Hagfors
Svenska idrottare under 1900-talet
Östen Buskas

Östen Buskas, född 3 december 1962, en svensk friidrottare (medeldistanslöpare). Han tävlade för Mälarhöjdens IK.

Referenser

Källor

Svenska medeldistanslöpare
Män
Födda 1962
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Emma Moffatt

Nation:  

Emma Moffatt född 7 september 1984 i Moree i New South Wales, Australien  är en australisk triatlet. Hon vann en bronsmedalj i OS i Peking 2008 och guld i VM 2009. År 2010 blev hon tvåa i sprint-VM efter svenska Lisa Nordén. Vid olympiska sommarspelen 2016 kom hon på en sjätte plats.

Referenser

Födda 1984
Levande personer
Australiska triathleter
Australiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Australien
Tävlande i triathlon vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Australien
Tävlande i triathlon vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Australien
Tävlande i triathlon vid olympiska sommarspelen 2016
Kvinnor
Peter Koskenkorva

Peter Koskenkorva, född 25 maj 1967, en svensk före detta friidrottare (medel- och långdistanslöpare). Han tävlade för  IF Udd,  Kyrkhults SK, KA2 IF, IF Göta, Mälarhöjdens IK och Hässelby SK.

Personliga rekord 
Utomhus
Löpning 800 meter - 1:49:18 (Huddinge 1993)
1 500 meter – 3:41,05 (Karlskrona 31 juli 1990)
5 000 meter – 13:53,10 (Helsingfors, Finland 18 juni 1997)
10 000 meter – 29:09:58 (Sundsvall 18 juli 1997)
Halvmaraton – 1:04:40 (Lissabon, Portugal 24 november 1996)
Maraton – 2:20:14 (Sevilla, Spanien 27 februari 2000)

Källor

Noter

Tryckta källor 

Svenska medeldistanslöpare
Svenska långdistanslöpare
Svenska terränglöpare
Svenska mästare i medeldistanslöpning
Svenska mästare i terränglöpning
Män
Födda 1967
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Friidrottare i KA 2 IF
Friidrottare i IF Göta
Friidrottare i Mälarhöjdens IK
Friidrottare i Hässelby SK
Älvdalens församling

Älvdalens församling är en församling i Norra Dalarnas kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Älvdalens kommun i Dalarnas län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades på medeltiden genom en utbrytning ur Mora församling. Mellan 24 december 1645 och 12 december 1651 ingick Särna församling (med Idre) i denna församling. Församlingen var till 1977 uppdelad i tre kyrkobokföringsdistrikt: Älvdalens kbfd (203902) och Evertsbergs kbfd (203901), från 3 februari 1922, och Åsens kbfd (203903) från 6 april 1923.

Evertsberg utgjorde kapellag fram till den 3 februari 1922, då det upphörde som sådant och istället blev kyrkobokföringsdistrikt.

Församlingen ingick till 22 februari 1586 i Mora pastorat för att därefter utgöra ett eget pastorat.

Organister 
Lista över organister i Älvdalens församling.

Kyrkobyggnader 
 Älvdalens kyrka

 Evertsbergs kapell
 Nornäs kapell
 Åsens kapell

Se även
Älvdalens socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Älvdalens kommun
Patrik Johansson (friidrottare)

Patrik Johansson, född 28 juli 1972, är en svensk före detta friidrottare (medeldistanslöpare). Han tävlade för IFK Växjö och Spårvägens FK.

Personliga rekord 

Utomhus 
800 meter – 1:48,99 (Växjö 29 augusti 2000)
1 000 meter – 2:19,6 (Alingsås 1 september 1999)
1 500 meter – 3:38,95 (Hengelo, Nederländerna 31 maj 1997)
1 engelsk mil – 3:59,21 (Växjö 10 augusti 1999)
3 000 meter – 8:17,99 (Euraåminne, Finland 25 juni 2003)
5 000 meter – 15:07,78 (Västerås 10 juli 2003)

Inomhus 
800 meter – 1:48,59 (Malmö 1 februari 1997)
1 000 meter – 2:21,16 (Stockholm 20 februari 1997)
1 500 meter – 3:41,19 (Sevilla, Spanien 17 februari 1995)
1 500 meter – 3:45,57 (Malmö 30 januari 1999)
3 000 meter – 8:02,03 (Sätra 13 februari 1999)

Referenser

Fotnoter

Tryckta källor 

Svenska medeldistanslöpare
Svenska terränglöpare
Svenska mästare i medeldistanslöpning
Män
Födda 1972
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Friidrottare i IFK Växjö
Friidrottare i Spårvägens IF
Joakim Hennings

Joakim Hennings, född 6 oktober 1969, en svensk friidrottare (medeldistanslöpare). Han tävlade för Upsala IF.

Referenser

Källor

Svenska medeldistanslöpare
Män
Födda 1969
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Perssonska gården

Perssonska gården (kvarteret Gäddan 1) är en gård i centrala Hedemora, Dalarnas län, mellan Stora torget  och Myntparken. Namnet kommer från Isidor Persson, en av de tidigare ägarna.

Historik
Gården ligger sannolikt på den plats där Myntgården, Gustav Vasas myntverk, låg 1521–1524. Handelsmannen, senare rådman, Eric Hult (som lät bygga apotekshuset 1779) flyttade in på gården 1754, men samma år brann den ner i den stora stadsbranden. Han lät dock uppföra en ny gård, där han bodde till 1765. Denna gård revs på 1840-talet och en annan gård byggdes, som dock brann ner i den andra stora stadsbranden 1849. Handelsmannen Axel Reinhold Hulting lät då bygga upp den nuvarande gården. I byggnaden mot Kyrkogatan drev Johan Fredrik Åberg ett handelshus från 1883 till 1916, då Isidor Persson köpte gården och öppnade järnhandel.

Nuvarande gården
Gården man kan se idag är uppbyggd efter branden 1849 i timmer, som reveterades på huvudbyggnaderna (bostads- och butikshusen) 1890. Huvudbyggnaderna är i ett och ett halvt plan och har delvis tegel-, delvis plåttak. Till gården hör även olika timrade och timrade/reglade uthus, såsom magasin, lada, portlider och tvättstuga. Körstallar (garage) tillkom 1919. I bostadsdelen finns dörrar från 1700-talet och takdekorationer. I butiksdelen ligger idag bland annat en inrednings- och kaminaffär och en begravningsbyrå. Sahlbergska gården på andra sidan Kyrkogatan är uppbyggd samtidigt och de två har byggts som tvillinggårdar, med liknande utförande.

Under gården finns tre källare, troligen från 1600-talet, eller möjligen ännu äldre. De har väggar av gråsten och valv av tegel. Nedgången till dessa ligger vid portlidret mot Kyrkogatan. Inne på gården finns en fruktträdgård, ett vårdträd och en gräsbevuxen rundel.

På baksidan av gården (kvarteret Gäddan 2) ligger socknens gamla barnmorskegård, uppbyggd 1904 på en äldre stomme.

Galleri

Referenser

Webbkällor

Tryckta källor

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Byggnadsminnen i Hedemora kommun
Kulturpromenad Hedemora
Stora torget, Hedemora
Mattias Norling

Mattias Norling, född 1 juni 1977, en svensk före detta friidrottare (medeldistanslöpare). Han tävlade större delen av sin karriär för Turebergs FK.

Vid EM 2002 i München var Norling uttagen att tävla på 1 500 meter men slogs ut i sitt försöksheat.

Personliga rekord 

Utomhus 
800 meter – 1:48,70 (Växjö 25 augusti 2001)
1 000 meter – 2:22,12 (Göteborg 3 augusti 2000)
1 500 meter – 3:40,87 (Malmö 20 augusti 2001)

Inomhus 
800 meter – 1:52,02 (Bollnäs 5 februari 2000)
1 500 meter – 3:47,07 (Bollnäs 6 februari 2000)
3 000 meter – 8:29,79 (Sätra 8 februari 2003)

Referenser

Tryckta källor 

Svenska medeldistanslöpare
Svenska mästare i medeldistanslöpning
Svenska stafettlöpare
Svenska mästare i stafettlöpning
Män
Födda 1977
Levande personer
Älvdalens landskommun

Älvdalens landskommun var en kommun i dåvarande Kopparbergs län (nu Dalarnas län).

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Älvdalens socken i Dalarna.

Landskommunen ombildades vid kommunreformen 1971 till Älvdalens kommun genom en sammanslagning av Älvdalens, Särna och Idre landskommuner.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Älvdalens församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver ett rött treberg, belagt med ett armborst, och däröver en av en vågskura bildad blå ginstam, belagd med en lie av silver.

Vapnet fastställdes 1946.

Geografi
Älvdalens landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 2 492,50 km², varav 2 426,90 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 72,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Älvdalens kommun
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Idre församling

Idre församling var en församling i Västerås stift och i Älvdalens kommun i Dalarnas län. Församlingen uppgick 2010 i Idre-Särna församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades på medeltiden genom en utbrytning ur Särna församling. Församlingen var upplöst mellan 24 december 1645 och 12 december 1651 och området ingick då i Älvsdalens församling. Före 1645 ingick församlingen i pastorat med Elverums församling i Norge. Mellan 1651 och 1 maj 1918 var församlingen annexförsamling i pastoratet Särna och Idre, för att därefter till 2006 utgöra ett eget pastorat. Från 2006 till 2010 ingick församlingen i pastoratet med Särna församling. Församlingen uppgick 2010 i Idre-Särna församling.

Kyrkobyggnader 
 Idre kyrka

Källor

Se även
Idre socken

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Älvdalens kommun
Särna församling

Särna församling var en församling i Västerås stift och i Älvdalens kommun i Dalarnas län. Församlingen uppgick 2010 i Idre-Särna församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung och på medeltiden utbröts Idre församling. Församlingen var upplöst mellan 24 december 1645 och 12 december 1651 och området ingick då i Älvdalens församling. Före 1645 ingick den i pastorat med Elverums församling i Norge. Mellan 1651 och 1 maj 1918 var församlingen moderförsamling i pastoratet Särna och Idre, för att därefter till 2006 utgöra ett eget pastorat. Från 2006 till 2010 ingick församlingen i pastoratet med Idre församling. Församlingen uppgick 2010 i Idre-Särna församling.

Kyrkobyggnader 
 Särna kyrka
 Särna gammelkyrka

Se även
Särna socken

Källor

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Älvdalens kommun
Pär Wallin

Pär Wallin, född 6 mars 1955, en svensk friidrottare (långdistanslöpare). Han tävlade för Stockholms Spårvägars GoIF.

Wallin var senare yrkesverksam som slöjdlärare.

Referenser

Källor

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1955
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet