kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Utvärdshus

Utvärdshus var en nöjesverksamhet som var vanlig under somrarna på 1800-talet och 1900-talet för svenska stadsbor. Det var enklare café- och restaurangverksamhet för de stadsbor som inte hade egna sommarnöjen, inte sällan med attraktioner som karuseller eller kägelbanor. De låg i städernas utkanter så att stadsborna kunde lämna innerstaden och komma närmare naturen men ändå ta sig hem i rimlig tid.

Se även 
Gästgiveri
Krog
Måns Ols Utvärdshus
Stallmästargården
Norrbacka värdshus

Källor

Restauranger
Delkasko

Delkasko är en försäkringsterm inom fordonsförsäkringar. I en halvförsäkring ingår förutom den obligatoriska trafikförsäkringen även delkasko, vilket åsyftar försäkring för stöldskada, brandskada, glasskada, maskinskada, räddning och rättsskydd.

Ordet delkasko kommer från spanskans casco, som betyder "skeppsskrov".

Källhänvisningar 

Fordonsförsäkring
Fagereds socken

Fagereds socken i Halland ingick i Faurås härad, ingår sedan 1971 i Falkenbergs kommun och motsvarar från 2016 Fagereds distrikt.

Socknens areal är 71,89 kvadratkilometer, varav 68,77 land. År 2000 fanns här 462 invånare. Kyrkbyn Fagered med sockenkyrkan Fagereds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Fagereds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fagereds församling och för de borgerliga frågorna till Fagereds landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Ullareds landskommun som 1971 uppgick i Falkenbergs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Fagered, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Faurås härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Fagereds socken ligger kring Högvadsån. Socknen är höglänt med sjöar och skogklädda åsar.

I socknen finns bland annat en skola och ett mindre sågverk.

Fornlämningar och historia
Från stenåldern finns boplatser och från järnåldern finns ett fåtal gravar. Under 1200- och 1300-talet förekom tillverkning av dopfuntar vid Funtaliden, som ligger i församlingen. 

Ännu vid tiden för Hallands landsbeskrivning (1729) förekom svedjebruk i Fagered. Det nämns åter 1791-1792

I Lia fanns en järnvägsstation vid Falkenbergs Järnväg. På Fagereds sanatorium i närheten vårdades från 1910-talet tuberkulossjuka, dessa ersattes från 1950-talet av långtids- och lättare mentalsjuka. Det kallades då Liahemmet. Det togs ur drift på 1990-talet.

Namnet
Namnet (1330-talet Fagaryth) kommer från (förra) kyrkbyn. Förleden är fager, 'passande, tjänlig' det vill säga givit god avkastning. Efterleden  är ryd, 'röjning'.

Socknens namn fastställdes av Kungl. Maj:t den 22 oktober 1927 som Fagered, då tidigare även stavningen Fagerred förekommit.

Befolkningsutveckling

Se även
Fagereds församling
Funtaliden
Lista över fasta fornminnen i Falkenbergs kommun#Fagered

Referenser

Externa länkar

Fagereds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Fagereds sockensida
Fagereds pastorat hembygdsförening

Socknar i Faurås härad
Indelningar i Falkenbergs kommun
Nicolas Mignard

Nicolas Mignard, kallad Mignard d'Avignon, född (döpt den 7 februari) 1606, död den 20 mars 1668, var en fransk målare, bror till Pierre Mignard.

Mignard studerade i Fontainebleau och kom sedan till Avignon, där kardinalen av Lyon, Richelieus bror, tog honom med sig till Rom. 

1660 fick Mignard tillfälle att måla kung Ludvig XIV, vilken kallade honom till Fontainebleau och utnämnde honom till drottningens målare. 

Han utförde en mängd porträtt och dessutom historietavlor samt dekorerade flera rum i Tuilerierna. 

1662 blev han ledamot av franska konstakademien. Hans son, Pierre Mignard d.y. (1640-1725), var arkitekt.

Källor 

 

Födda 1606
Avlidna 1668
Franska porträttmålare
Franska historiemålare
Män
Fagereds landskommun

Fagereds landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Fagereds socken i Faurås härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Ullareds landskommun som senare 1971 uppgick i Falkenbergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län

Indelningar i Falkenbergs kommun
John Ford (dramatiker)

John Ford, född (döpt den 17 april) 1586 i Ilsington i Devonshire, död omkring 1640, var en engelsk författare av en rad skådespel. Han var farbror till Henry Ford.

Ford blev 1602 advokat vid "Middle Temple" och återvände 1639 från London till sin hemort.

Av Fords skådespel märks The lover's melancholy (1628), det våldsamt skakande sorgespelet 'Tis pity she's a whore (tryckt 1633), den vemodigt romantiska tragedin The broken heart och Love's sacrifice (tryckta samma år) samt det om Shakespeares "Chronicle plays" och Marlowes "Edward II" erinrande, fast byggda historiska skådespelet Perkin Warbeck (1634).

I samarbete med Dekker och Rowley skrev han, troligen omkring 1621, The witch of Edmonton (tryckt 1658); flera av honom skrivna tragedier är förkomna. Fords arbeten utgavs samlade av Gifford (2 band, 1827; reviderad upplaga i 3 band av Alexander Dyce, 1869) samt i urval senare av Havelock Ellis (i Mermaid series). En intressant skildring av honom finns i Algernon Swinburnes Essays and studies (1875).

Källor

Tryckta källor

Noter 

Engelska dramatiker
Engelskspråkiga dramatiker
Engelska författare under 1600-talet
Dramatiker under 1600-talet
Alumner från Exeter College, Oxford
Personer från Devon
Födda 1586
Avlidna 1640
Män
Ugglan
Dyce

Dyce (gaeliska Deis) är en förort till Aberdeen, med 5 915 invånare vid folkräkningen 2011. I Dyce ligger Aberdeens flygplats.

Källor

Orter i Aberdeen
Seth Gabel

Seth Gabel, född 3 oktober 1981 i Hollywood, Florida, är en amerikansk skådespelare.

Gabel är gift med skådespelaren Bryce Dallas Howard sedan 2006. Paret har två barn, en son född 2007 och en dotter född 2012.

Filmografi (urval) 
 – Michael
 – Lincoln Lee
 – The Count

Referenser

Noter

Externa länkar 

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Hollywood, Florida
Födda 1981
Levande personer
Män
Dyce (olika betydelser)

Dyce kan syfta på:

Platser 

 Dyce, en förort till Aberdeen

Personer 

 Alexander Dyce (1798–1869), skotsk utgivare och litteraturhistoriker
 Charles Andrew Dyce (1816–1853), konstnär från Singapore
 William Dyce (1806–1864), skotsk konstnär

Skotska efternamn
Gabel

Gabel är ett efternamn som burits av bland andra:

 Birgitte Sofie Gabel (1746–1769), en dansk adelskvinna
 Christian Gabel
 Christian Carl Gabel, dansk sjömilitär
 Christoffer Gabel, dansk ämbetsman
 Scilla Gabel (1938–), en italiensk-fransk skådespelerska
 Seth Gabel

Tyska efternamn
Alexander Dreyschock

Alexander Dreyschock, född den 15 oktober 1818 i Schak, död den 11 april 1869 i Venedig, var en böhmisk pianist. Han var bror till Raimund Dreyschock och farbror till Felix Dreyschock. 

Dreyschock spelade redan vid åtta års ålder offentligt, studerade sedan under Tomaschek och gjorde från 1838 konsertresor i Ryssland, Belgien, Frankrike, England, Nederländerna, Österrike, Danmark samt (1856 och 1862) Sverige. År 1862 blev han professor vid konservatoriet i Sankt Petersburg. Dreyschock var en av sin tids mest betydande virtuoser. Förvånande var i synnerhet hans oktav-, ters- och sextpassager liksom hans färdighet i vänstra handen, vilken föranledde J.B. Cramer till yttrandet "Dreyschock har ingen vänsterhand, men väl två högerhänder". Han spelade helst Thalberg, Chopin och Liszt samt sina egna "Variationer för vänster hand". Hans kompositioner tillhör den korrekta, men av eftervärlden som steril bedömda salongsstilen.

Källor

Noter

Externa länkar 

 
 

Tjeckiska pianister
Pianister under 1800-talet
Tjeckiska musiker under 1800-talet
Födda 1818
Avlidna 1869
Män
Ugglan
Gunnarps socken

Gunnarps socken i Halland ingick i Faurås härad, delar har före 1890 ingått i Kinds och Årstads härad. Socknen ingår sedan 1971 i Falkenbergs kommun och motsvarar från 2016 Gunnarps distrikt.

Socknens areal är 108,00 kvadratkilometer, varav 96,62 land. År 2000 fanns här 1 061 invånare. Tätorten Ätran, småorten Fegen samt kyrkbyn Gunnarp med sockenkyrkan Gunnarps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gunnarps socken har medeltida ursprung. Fram till 1890 års ingång var socknen delad på två län och tre härader, nämligen Faurås och Årstads härader i Hallands län och Kinds härad i Älvsborgs län. Delar av Ekängen och Hult hörde till Mårdaklevs socken i Kinds härad. Delarna öster om Ätran  (Aborrakull, Alvhaga, Bälshult, Bälsäng, Djuparp, Däntershult, del av Ekängen, Eseryd, Forshult, del av Hult, Hunnakull, Joarsbo, Mjöhult, Rörshult, Sotanäs, Strättebo, Svanshult, Tokalynga, Ulabo, Vasshult, Årnahylte och Ögärdet) hörde före 1890 till Årstads härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gunnarps församling och för de borgerliga frågorna till Gunnarps landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Ätrans landskommun som i sin tur 1971 uppgick i Falkenbergs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gunnarp med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Faurås härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Gunnarps socken ligger kring Ätran med sjön Fegen i öster. Socknen består av dalgångsbygd utmed Ätran och sjörik skogsbygd. Fegen delas med Kalvs socken i Svenljunga kommun samt Sandviks och Burseryds socknar i Gislaveds kommun. Andra betydande insjöar är Tjärnesjön som delas med Gällareds socken i Falkenbergs kommun, Örsjön som delas med Älvsereds socken i Falkenbergs kommun och Mårdaklevs socken i Svenljunga kommun och Bossjön som delas med Älvsereds socken. 

Fegen är även namnet ett naturreservat som delas med Kalvs och Håcksviks socknar i Svenljunga kommun samt Gryteryds och Burseryds socknar i Gislaveds kommun. Det ingår i EU-nätverket Natura 2000.

I kyrkbyn Gunnarp fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och från bronsåldern gravrösen och stensättningar. Från järnåldern ett gravfält och en domarring.

Namnet
Namnet (1330-talet Gunnathorp) kommer från kyrkbyn. Förleden är mansnamnet Gunni. Efterleden  är torp, 'nybygge'.

Befolkningsutveckling

Se även
Gunnarps församling
Lista över fasta fornminnen i Falkenbergs kommun (Gunnarp)

Referenser

Vidare läsning
Gunnarp vår Hembygd Del 1 och 2 utgivna av Gunnarps hembygdsförening 1988 libris

Externa länkar

Gunnarps socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Gunnarps pastorat hembygdsförening

Socknar i Faurås härad
Indelningar i Falkenbergs kommun
Gunnarps landskommun

Gunnarps landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Gunnarps socken i Faurås härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Ätrans landskommun som senare 1971 uppgick i Falkenbergs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gunnarps landskommun 1938-1946

Källor 
 Gunnarps kommun 1863-1951. Hämtat från Falkenbergs kommuns webbplats 2014-12-02

Noter

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Falkenbergs kommun
Julius Schulhoff

Julius Schulhoff, född den 22 augusti 1825 i Prag, död den 13 mars 1898 i Berlin, var en böhmisk pianist och tonsättare.
 
Schulhoff studerade pianospelet för Kisch och Tedesco och komposition för Tomaschek, flyttade till Paris, där Chopin särskilt gynnade honom. Han konserterade sedan i åtskilliga länder, vistades därefter några år som pianolärare i Paris och flyttade 1870 till Dresden, senare till Berlin, där han 1897 blev professor. 

Hans kompositioner, uteslutande för piano, röjer gott formsinne samt klingar fulltonigt och briljant.

Källor

Noter

Externa länkar

Födda 1825
Avlidna 1898

Tjeckiska kompositörer
Tjeckiska pianister
Män
Personer från Prag
Råkvåg

Råkvåg eller Råkvågen är en tätort i Indre Fosens kommun, Trøndelag fylke, belägen på halvön Fosen i landskapet Trøndelag i Norge. Råkvåg ligger på den södra sidan av Nordfjorden i Stjørnfjorden.
Råkvåg har 243 invånare (1 januari 2009), och är omtalat i boken ”Vakrest i landet”; utgiven för ”Norges Turistråd” (NORTRA) år 1991, nuvarande ”Innovasjon Norge” - som en av Norges tjugo bäst bevarade tätorter.

Historik 
Namnet Råkvåg stammar från ordet "råk" som betyder kreaturstig. Fynd har visat att det var en bosättning i Råkvåg under vikingatiden. Gården Hals, nu Råk, var i kyrkans egendom under 1300-talet och 1400-talet. Under 1600-talet var Råk under adelsätet Austrått på Ørlandet(runt 50 km väst om Råkvåg) och blev friköpt år 1773. Namnet Råkvåg nämns för första gången runt år 1750. En annan stavningsform är: Raakvaag respektive Raakvaagen.

Råkvåg har upplevt tillväxt och tillbakagång i takt med svängningarna av förekomsten av sill. Den första glanstiden inleddes runt år 1600. Den andra halvan av 1800-talet och fram tills 1930-talet var också en rik uppgångstid. Då var bryggorna i Råkvåg en livlig mittpunkt för fiske och sjönäring. Stjørnfjorden räknades som en av landets bästa sillfjordar, och år 1914 blev en konservfabrik anlagd i Råkvåg. Den drevs under tjugo års tid. Husmödrarna i Råkvåg utgjorde en viktig del av arbetsstyrkan och utförde också saltning och sillförädling. Det var så många fiskeskutor att äldre folk ännu minns hur man kunde gå torrskodd över viken Vågen.

Råkvåg är ett klassiskt exempel på utflyttning i efterkrigstidens Norge, och på 1960-talet och fram till slutet av 1970-talet sjönk invånarantalet. Men från mitten av 1980-talet kom bygden ut ur denna dvala, och det var satsningen på kultur som skulle ge nya livsförutsättningar och skapa en ny ljus syn på livet i Råkvåg.

Nutid 
Skälet till den ökade turismen är att Råkvåg har den längsta sjöbodlängan i Norge utanför en stad. Flera av sjöbodarna byggdes under slutet av 1800-talet. Dessutom ligger Råkvåg i det som en gång var ett av landets bästa fjordar för sillfiske, nämligen Stjørnfjorden. På grund av det anordnas "Råkvåg Anno 1930" - årets största begivenheter, varje år den sista helgen i juli. Med de många båtgästerna trefaldigas antalet människor då i Råkvåg. I juli 1989 besökte även det dåvarande norska kronprinsparet Råkvåg. Sommaren i Råkvåg bjuder på många upplevelser, som till exempel fiske och vandring. På bryggorna är sillgarn och tunnor utbytta av restauranger, museum, konst, kulturutställningar - och på Vågen är det snart lika tätt med fritidsbåtar av ny och gammal årgång, där det tidigare låg fiskebåtar.

Kända personer ifrån Råkvåg
 Rudolf Børø (1948–) - författare
 Magne Sandøy (1935–) - konstnär
 Torvald Sund (1952–) - författare
 Alf Toftner (1957–) - konstnär
 Helga Waabenø (1908–1994) - missionär

Referenser 
 "Vakrest i landet" - Cappelen forlag 1991

Externa länkar 
Webbplats

Indre Fosens kommun
Orter i Trøndelag fylke
Gällareds socken

Gällareds socken i Halland ingick i Faurås härad, ingår sedan 1971 i Falkenbergs kommun och motsvarar från 2016 Gällareds distrikt.

Socknens areal är 83,12 kvadratkilometer, varav 78,92 land. År 2000 fanns här 537 invånare. Kyrkbyn Gällared med sockenkyrkan Gällareds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gällareds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gällareds församling och för de borgerliga frågorna till Gällareds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Ätrans landskommun som 1971 uppgick i Falkenbergs kommun. 1 januari 2023 uppgick församlingen i Gunnarps församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gällared, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Faurås härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Gällareds socken ligger kring Ätran nordost om Falkenberg. Socknen är en kuperad sjö- och mossrik skogsbygd, med markerad dalar utmed Ätran och dess biflöden. Största insjö är Tjärnesjön som delas med Gunnarps socken.

Det finns två naturreservat i socknen som båda är kommunala: Bergs naturskog som delas med Okome socken samt Yttra Berg.

I Normanstorp fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser, från bronsåldern och äldre järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet (1309 Giallaryth) kommer från kyrkbyn. Förleden är troligen mansnamnet Gälli. Efterleden  är ryd, 'röjning'.

Befolkningsutveckling

Se även
Gällareds församling
Lista över fasta fornminnen i Falkenbergs kommun (Gällared)

Referenser

Vidare läsning
Gällared En bok om kamp för överlevnad utgiven av Gällareds Hembygdsförening 1982. 
Gällared Folk och bosättningar utgiven av Gällareds hembygdsförening.

Externa länkar

Gällareds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Hembygdsforskning i Gunnarps pastorat

Socknar i Faurås härad
Indelningar i Falkenbergs kommun
Gällareds landskommun

Gällareds landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Gällareds socken i Faurås härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Ätrans landskommun som senare 1971 uppgick i Falkenbergs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gällareds landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län

Indelningar i Falkenbergs kommun
Källsjö församling

Källsjö församling är en församling i Falkenbergs pastorat i Varbergs och Falkenbergs kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Falkenbergs kommun i Hallands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var och är annexförsamling i pastoratet Fagered, Källsjö och Ullared som 1971 utökades med Älvsereds församling. Församlingen ingår sedan 2017 i Falkenbergs pastorat.

Kyrkor 
 Källsjö kyrka

Se även 
 Källsjö socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Falkenbergs kommun
Indelningar i Falkenbergs kommun
Källsjö landskommun

Källsjö landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Källsjö socken i Faurås härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Ullareds landskommun som senare 1971 uppgick i Falkenbergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län

Indelningar i Falkenbergs kommun
Jeanne Dumée

Jeanne Dumée, född i Paris 1660, död 1706, var en fransk astronom och författare.  

Dumée blev änka mycket tidigt och ägnade sig sedan åt astronomin. Hon var författaren bakom Entretien sur l'opinion de Copernic touchant la mobilité de la terre (1680). Manuskriptet finns bevarat på franska nationalbiblioteket Bibliothèque nationale de France.

Källor 
 

Födda 1660
Avlidna 1706
Franska författare
Franska astronomer
Personer i Frankrike under 1600-talet
Kvinnor
Forskare från Paris
Författare från Paris
Pincettgreppet

Pincettgreppet, där tummen och pekfingret används, är unikt för människan och möjliggör en bättre användning av handen än vad som är möjligt för andra djur. Förmågan att utföra greppet, vars beteckning är känd från år 1993, används främst för att mäta små barns motoriska utveckling.

Källor

Människans anatomi
Sony Ericsson Elm

Sony Ericsson Elm är en Greenheartmobiltelefon av företaget Sony Ericsson. Den lanserades den 14 december 2009 och, eftersom den är en Greenheartmobil, är den gjord av återvunnen plast, målad med miljövänlig färg, har färre farliga kemikalier än vanligt m.m. Den har en 2,2" skärm och väger 90 gram.

Funktioner 
 5,0 Megapixel kamera
 Kamerablixt, kan även användas som lampa
 GPS
 WiFi-kompatibel
 280 Mb minne
 "Noise Shield" som filtrerar bort bakgrundsljud i samtal
 Youtube, Myspace, Twitter och Facebook inbyggda som program i telefonen
 TrackID, NeoReader, AccuWeather, Google Maps m.fl inbyggda som program i telefonen

Mobiltelefoner från Sony Ericsson
Köinge, Falkenbergs kommun

Köinge är kyrkbyn i Köinge socken, Falkenbergs kommun. Från 2015 räknas orten åter som tätort av SCB.

Historia
Köinge blev på 1600-talet valt till tingsplats för Faurås härad. Tingshuset ligger sedan år 1835 mittemot kyrkogården i öster. Flera kända tidigare tingshus låg 1687–1834 omedelbart öster om dagens trädgård till gården ' Tosta ' (Köinge nr. 3), på andra sidan den gamla landsvägen mot Axtorna. Här låg också häradets fångkista som användes för att tillfälligt förvara misstänkta brottslingar under pågående rättegång. Häradsrätten för Faurås tingslag hade tingsstad i Köinge fram till år 1906. Två år senare köptes det av kommunen och har använts på olika sätt, bland annat som fabrik. Numera är det privatbostad. 800 m rakt väster ut från tingsstaden ligger Galgabjär som var avrättningsplats för häradet. Den sista avrättningen här skedde 1831.

Det fanns till år 1936 ett gästgiveri i Köinge. Mellan 1894 och 1959 fanns det en järnvägsstation på orten, belägen längs Falkenbergs järnväg (FJ, även kallad Pyttebanan). Stationsbyggnaden fungerade som postkontor (postnummer 310 59 Köinge) fram till 1973, varefter den gjordes om till föreningslokal.

Befolkningsutveckling

Samhället
I samhället finns bland annat en radio- och TV-handlare och en Lantmännen-butik (med en av landets äldsta Lantmännen-föreningar, bildad 1902). Tidigare har det även funnits jourlivs, charkaffär, bensinstation (stängd under 2007), bank och tillverkning av kjolar. Seriemuseet drevs 1988–2004 och återstartade senare. 
Det finns en bygdegård som används för många arrangemang, inte minst musikframträdanden

Kända personer med anknytning till Köinge 
Henrik Håkansson, konstnär bosatt i Köinge.
Göran Karlsson, mannen bakom Gekås, bodde under senare delen av sitt liv på orten.
Petter Stenberg, ryktbar falskmyntare under 1800-talet.

Referenser

Noter

Trycka källor

Externa länkar 
 Köinge, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Köinge bygdegård

Orter i Falkenbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige