kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ekholmen

Ekholmen kan syfta på:

Sverige 

 Ekholmen (naturreservat) – ett naturreservat i Hallstahammars kommun i Västmanlands län, 
 Ekholmens slott – Veckholms socken, Enköpings kommun, 
 Ekholmen, Österåkers kommun – ö med fritidsfastigheter, 
 Ekholmens naturreservat, Botkyrka kommun – 
 Ekholmen, Värmdö kommun –  ö intill Nämdö i Värmdö kommun, 
 Ekholmen, Nynäshamns kommun - ö i Ösmo socken, Nynäshamns kommun, 
 Ekholmens naturreservat, Uddevalla kommun – 
 Ekholmens herrgård – Gunnarsnäs socken, Melleruds kommun, 
 Ekholmens slottsruin – medeltida borg i Trollhättans kommun, 
 Ekholmen, Linköping – bostadsområde i Linköping, 
 Ekholmen, Karlskrona – en holme i Karlskrona,

Finland 

 Ekholmen, Pargas, ö i Pargas stad,  (11 ha)
 Dyvelholmen och Ekholmen, ö i Kimitoön,  (30 ha)
 Ekholmen, Hangö, ö i Hangö, 
 Ekholmen, Raseborg, Nyland,

Se även
 Ekholm – flera betydelser
 Lilla Ekholmen – flera betydelser
 Stora Ekholmen
 Ekholmarna
 Ekholma – en  småort i Herrestads socken, Uddevalla kommun, 
 Ekholmsnäs – naturområde på Lidingö,
Gudsmodern

Gudsmodern var och är ett viktigt motiv i ryskt ikonmåleri. Ikoner föreställande Gudsmodern avbildar Jungfru Maria med Jesusbarnet i famnen, och är vanligt överallt men särskilt dominerande inom novgorodskolan.

Se även 
 Gudsmodern från Vladimir

Externa länkar 
 Några gudsmodern-ikonerpå ikonerna.se
 Bild-googlesökning på gudsmodern

Motiv i konsten
Jungfru Maria i konsten
Novgorodskolan

Novgorodskolan är en stilart inom ikonmåleri, utvecklad i den ryska staden och stadsrepubliken Novgorod där man började måla ikoner på 1000-stalet. Novgorodskolan kännetecknas av en rysk stil, det vill säga förenklade, ovala ansikten med färgar efter de pigment som kunde fås i regionen eller inköpas. De konstnärliga höjdpunkterna fanns i stadsrepublikens storhetstid. Gudsmodern - Novgorods skyddshelgon - var det viktigaste motivet. Andra var bland annat Elias, som skulle skydda mot eldsvådor. 1300-talet var speciellt i Novgorodskolans måleri. Primitiva och naiva ikoner gjordes främst av duktiga bymålare, men det fanns ett stort undantag. Cirka 1330 kom Theofanes Greken (eller Feofan Grek/Feofan Greken) till staden från Bysans. Theofanes Greken var en filosof och erfaren målare som återvände till ursprunget - traditioner från Bysans blandat med naturalism. Hans berglandskap var dock konstiga, då han hade aldrig sett berg och sådana saknades i sumptrakterna runt Novgorod. Theofanes fortsatte sedan till Moskva.

Målarkonst
Kultur i Ryssland
Q-Park

Q-Park (tidigare namn i Sverige Carpark AB) är ett nederländskt företag som driver parkeringsanläggningar i Europa. Q-Park är Europas tredje största parkeringsföretag med 3 500 parkeringsanläggningar i 10 länder, med sammanlagt 800 000 parkeringsplatser. Q-Park i Sverige arbetar även med parkeringsbevakning.

Q-Park i Sverige
Q-Park tog 2006 över det svenska parkeringsföretaget Carpark AB och bytte namn på verksamheten i september 2008. Q-Park AB hade cirka 270 anställda i Sverige och drev cirka  parkeringsanläggningar, varav cirka 320 var parkeringshus. 

Det japanska företaget Sumitomo Corporation köpte i maj 2019 Q-Park i Sverige, Norge och Finland, varvid företaget bytte namn till Aimo Park.

Aimo Park var efter företagsköpet Nordens största parkeringsaktör med omkring  parkeringsplatser i Sverige, Norge och Finland, fördelat på drygt  parkeringsanläggningar. 2019 hade bolaget över 650 anställda och omsatte 228 miljoner euro.

Referenser

Externa länkar
Företagets webbplats
Företages webbplats i Sverige

Nederländska företag
Erik Lee

Erik Denver Lee, född 17 december 1980 i Stockholm, är en svensk operasångare (basbaryton) och tonsättare.

Lee studerade sång för bland andra Karin Mang-Habashi, Ingrid Eksell-Elders, Helena Janzén, Fabio Yepes de Acevedo, hovsångerskan Ingrid Tobiasson, Agneta Hagerman, Laura Sarti och Patrizia Morandini. Han är utbildad vid Operastudio 67 på Kulturama i Stockholm och vid Guildhall School of Music and Drama, London.

Han är son till dirigenten Everett Lee.

Operaroller (urval)
Elviro (Xerxes, Georg Friedrich Händel)
Crespel (Hoffmanns äventyr, Jaques Offenbach)
Papageno (Trollflöjten, Wolfgang Amadeus Mozart)
Guglielmo (Così fan tutte, Wolfgang Amadeus Mozart)
Masetto (Don Giovanni, Wolfgang Amadeus Mozart)
Méphistophélès (Faust, Charles Gounod)
Padre Guardiano (Ödets makt, Giuseppe Verdi)
Filippo II (Don Carlos, Giuseppe Verdi)
Seneca (L'incoronazione di Poppea, Claudio Monteverdi)
Colline (La Bohème, Giacomo Puccini)
Michele (Il Tabarro, Giacomo Puccini)

Kompositioner
Kammarverk för Nordiska ungdomsorkestern (1995)
Kammarverk för Nordiska ungdomsorkestern (1996)
Sånger för röst och piano

Externa länkar
Erik Lees webbplats på Internet Archive

Svenska kompositörer under 2000-talet
Svenska operasångare under 2000-talet
Svenska barytonsångare
Svenska bassångare
Födda 1980
Män
Levande personer
Sångare från Stockholm
Rödene församling

Rödene församling var en församling i Skara stift och i Alingsås kommun. Församlingen uppgick 1967 i Alingsås församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1967 i pastorat med Alingsås (stads/lands)församling som moderförsamling. Församlingen uppgick 1967 i Alingsås församling.

Kyrkor 
Rödene kyrka, som var av trä, förstördes av brand 1834 och byggdes inte upp igen utan Landskyrkan i Alingsås socken användes. Klockan och dopfunten räddades. Den senare förvaras vid Statens historiska museum. I en beskrivning 1830 sägs kyrkan vara liten, låg och mörk. Kyrkogården finns kvar och där har man rest en minnessten.

Se även 
 Rödene socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Alingsås kommun
Vedum

För Vedum i Kinne härad, se Kinne-Vedums socken

Vedum är en tätort i Vara kommun i Västergötland.

Laske-Vedums kyrka ligger i norra delen av tätorten.

Historia
Vedum har växt fram i anslutning till Vedums station, som öppnades 1866 när Uddevalla-Vänersborg-Herrljunga Järnväg drogs fram genom bygden och numera är ett byggnadsminne.

Vedum är kyrkby i Laske-Vedums socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Laske-Vedums landskommun. I denna inrättades för orten 4 december 1925 Vedums municipalsamhälle. Landskommunen och orten uppgick 1952 i Vedums landskommun där municipalsamhället upplöstes 31 december 1959 och där orten var centralort. Orten ingick mellan 1967 och 1971 i Vara köping och ingår sedan 1971 i Vara kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Orten hyser såväl industri som kommersiell och offentlig service för den omgivande bygden.

De två mest kända företagen på orten startade under tidigt 1900-tal: Vedum Kök & Bad AB och Vedums Chark. Det förra finns kvar än i dag,  men det senare flyttade 1997 några mil norrut.

Vedum i populärkulturen 
 Vedums station är med i Galenskaparna & After Shaves film Stinsen brinner... filmen alltså, men kallas i filmen för Svedum.
 Macken som används i Galenskaparna & After Shaves film Macken – Roy's & Roger's Bilservice låg i Bitterna inte långt från Vedum (numera nedbrunnen).

Personer från Vedum
På orten har bland annat Vidhemsprästen verkat.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Vara kommun
Cecilia Hjortsberg

Cecilia Maria Hjortsberg, född 6 oktober 1973 i Karlskrona stadsförsamling, är en svensk operasångerska (sopran) verksam vid Det Kongelige Teater i Köpenhamn.

Utbildning och yrkesbana 
Hjortsberg har gått förberedande kantorsutbildning, Göteborgsoperans operastudio (Operastudio 95) och Kungliga Musikhögskolans kammarmusikerutbildning i Västerås samt studerat sång för Karin Mang-Habashi och Håkan Hagegård.

Hon var tidigare anställd vid Malmö Opera och Musikteater, där hon medverkat i bland annat Miss Saigon, Otello, Turandot, La Bohème och Faust.
Hon medverkade i Skånska Operans uppsättning av Don Giovanni som Donna Anna 2005. Samma år anställdes hon vid Det Kongelige Teater i Köpenhamn, där hon sjunger i operakören.

De senaste åren har Hjortsberg sjungit en rad titelroller, såsom Desdemona i Verdis Othello, Violetta i Verdis La Traviata, Giorgetta  i Puccinis Il Tabarro och Michaela i Bizets Carmen som hon gjorde bland annat på St. Margarethen i Wien.

Hon är medlem av gruppen The Nordic Singers och Harpe Duo.

Operaroller 
Häxan i Humperdinks Hans och Greta
Fiordiligi i Così fan tutte
Kejsare Augustus i Tiberius prövningar
Isis i Osiris 
Donna Anna i Mozarts Don Giovanni, Skånska Operan 
Michaela i Bizets Carmen  St:Margarethen, Wien
Michaela Carmen Guido, operan
Desdemona i Verdis Othello  Opera i Provinsen, Danmark
Giorgetta i Puccinis Il Tabarro
Violetta i Verdis Traviata, Danmark

Referenser

Externa länkar 
 Cecilia Hjortsberg, Daniel Wolfsbauer artist management

Svenska operasångare under 2000-talet
Svenska sopraner
Musiker från Karlskrona
Födda 1973
Levande personer
Kvinnor
Gräsvik

Gräsvik är en stadsdel i norra delen av tätorten Karlskrona.

I Gräsvik finns nedlagda Karlskrona grenadjärregementes (I 7),  senare Karlskrona kustartilleriregementes (KA 2) kasernbyggnader. Här finns numera Blekinge tekniska högskola och Campus Gräsvik med bland annat Telecom City och Telenor Sveriges huvudkontor för mobilverksamheten.

I Gräsvik fanns förr också Karlskrona stads spårvägars vagnhall.

Referenser

Tryckta källor

Karlskrona
Avspänningspolitik

Avspänningspolitik, avspänningen, franska détente, även töväder, betecknar de perioder under det kalla kriget (1945-1991) när relationerna mellan Sovjetunionen och USA förbättrades. Tre sådana perioderna kan sägas ha funnits: 1953-1959, 1963-1979 och 1985-1991; ofta avses med avspänningen dock bara tiden 1963-1979.

När Josef Stalin dog i mars 1953 påbörjades en första avspänningsperiod. Hans efterträdare Nikita Chrustjov ledde avstaliniseringen vilken introducerades under tjugonde partikongressen 1956. När kommunisterna tog över makten på Kuba i januari 1959 övergick den i en upprustningstid, som kulminerade med Kubakrisen i oktober 1962. Kubakrisen innebar en chock för de båda supermakterna. Det ledde till att heta linjen upprättades 1963 och man kom överens om ett partiellt stopp för kärnvapenprov senare samma år. Under 1970-talet kom flera nedrustningsavtal, mest berömda är SALT, och toppmöten mellan USA och Sovjetunionen. Richard Nixon blev den första amerikanske presidenten att besöka Kina. Andra viktiga händelser var Västtysklands nya Ostpolitik och Helsingforskonferensen 1975 samt Apollo-Sojuz-testprojektet i juli samma år.

I slutet av 1970-talet innebar sovjetiska interventioner i Afrika (Angola, Moçambique, Somalia och Etiopien), utplaceringar av medeldistansrobotar i Europa och framförallt invasionen av Afghanistan 1979 slutet på avspänningen. 1980 bojkottade USA olympiska spelen som hölls i Moskva. Valet av Ronald Reagan till amerikansk president 1980 innebar att en ny period av upprustning började. Tiden 1979-1985 kallas ibland "andra kalla kriget".

Då Michail Gorbatjov i mars 1985 blev sovjetisk kommunistpartiordförande började en ny avspänningspolitik, som pågick kalla kriget ut.

Se även
Eftergiftspolitik
Militär nedrustning
Ryskt töväder

Källor 

Kalla kriget
Politiska begrepp
Typer av politik
Lars Berger (idrottsman)

Lars Berger, född 1 maj 1979 i Levanger i Norge, är en norsk före detta  skidskytt och längdskidåkare. Han är bror till Tora Berger. Lars Berger var känd för sin tidvis oerhörda snabbhet i skidspåret. Som skidskytt låg hans absoluta svaghet på skyttevallen, där han många gånger hade skjutit bort sina chanser.

Lars Berger är den ende manliga idrottsutövare som varit världsmästare i både längdåkning och skidskytte.

Meriter 

 Världsmästerskap

Skidskytte
 2004: 
 15 km masstart – silver
 4 x 7,5 km stafett – silver
 2009:
 10 km sprint – silver
 4 x 7,5 km stafett - guld
Längdåkning
 2005:
 4 x 10 km stafett – guld
 2007:
 4 x 10 km stafett – guld
 15 km fri stil – guld

 Världscupen:
 Världscupen totalt
 2003: 5:a
 Världscupen, delcuper
 2003:  
 Sprint – 3:a
 Världscuptävlingar: 4 segrar (januari 2011)

Födda 1979
Norska längdåkare
Norska skidskyttar
Världsmästare i längdåkning
Män
Levande personer
Världsmästare i skidskytte
Olympiska silvermedaljörer 2010
Norska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Norge
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2010
Personer från Levangers kommun
Northampton, Massachusetts

Northampton är en stad i delstaten Massachusetts i USA. År 2000 hade staden 28 978 invånare och 28 549 2010. Den har enligt United States Census Bureau en area på 92,2 km². Northampton är huvudort i Hampshire County.

Utbildning
Det kända kvinnouniversitetet Smith College har satt sin prägel på staden. Northampton har fyra "elementärskolor" (Kindergarten till femte klass), en "mellanskola" (sjätte till åttonde klass), och två high schools (nionde till tolfte klass).

Övrigt
Den svenska sångerskan Jenny Lind kallade 1851 orten för "Amerikas paradis" och snart kom den att kallas "Paradise City".
Mirage Studios, där serierna Teenage Mutant Ninja Turtles skapats, är beläget här. I TMNT-serierna besöker ofta sköldpaddorna och Casey Jones Casey Jones' farmors bondgård i Northampton, Massachusetts.
Webserien Questionable Content utspelar sig i Northampton

Källor

Fotnoter

Externa länkar

 
Orter i Massachusetts
Ljurs församling

Ljurs församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nårunga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Nårunga, Skogsbygden, Ljur, Ornunga, Kvinnestad och Asklanda. Mellan 2002 och 2006 ingick församlingen i Vårgårda pastorat för att 2006 uppgå i Nårunga församling.

Kyrkor 
Som församlingskyrka används sedan 1851 Nårunga kyrka i Nårunga församling. I samband med att Ljur erhöll gemensam kyrka med Nårunga revs Ljurs tidigare gamla träkyrka.

Ljurs kyrka
Ljurs träkyrka revs 1851. Den var byggd av ektimmer som återanvändes för att uppföra ett bostadshus. Kyrktaket var bemålat och det fanns en klockstapel med årtalet 1687. Den gamla kyrkogården finns kvar och där har man rest en minnessten över kyrkan och sommaren 1984 uppfördes en klockstapel strax söder om kyrkogrunden som är 15 x 10 meter. Den medeltida dopfunt som tillhört kyrkan finns nu i Ornunga kyrka. I Nårunga kyrka finns en kalvariegrupp med årtalet 1710 som kan härstamma från Ljurs kyrka.

Se även 
 Ljurs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vårgårda kommun
Skogsbygdens församling

Skogsbygdens församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nårunga församling.

Administrativ historik 
Församlingens dopbok finns från 1713 och husförhörsbok från 1724. Namnet var före 21 oktober 1910 Nårska Skogsbygdens församling (tidigare Norska Skogsbygdens församling). 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Nårunga, Skogsbygden, Ljur, Ornunga, Kvinnestad och Asklanda. Mellan 2002 och 2006 ingick församlingen i Vårgårda pastorat för att 2006 uppgå i Nårunga församling.

Kyrkor 
Församlingen hade ingen egen kyrka utan utnyttjade Nårunga kyrka.

Se även 
 Skogsbygdens socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vårgårda kommun
Kvinnestads församling

Kvinnestads församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Asklanda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Nårunga, Skogsbygden, Ljur, Ornunga, Kvinnestad och Asklanda. Mellan 2002 och 2006 ingick församlingen i Vårgårda pastorat för att 2006 uppgå i Asklanda församling.

Kyrkor 
Kvinnestads kyrka.

Se även 
 Kvinnestads socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vårgårda kommun
Ornunga församling

Ornunga församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Asklanda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Nårunga, Skogsbygden, Ljur, Ornunga, Kvinnestad och Asklanda. Mellan 2002 och 2006 ingick församlingen i Vårgårda pastorat för att 2006 uppgå i Asklanda församling.

Kyrkor 
Ornunga kyrka.
Ornunga gamla kyrka

Se även 
 Ornunga socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vårgårda kommun
Tumbergs socken

Tumbergs socken i Västergötland ingick i Kullings härad och är sedan 1971 en del av Vårgårda kommun, från 2016 inom Kullings-Skövde distrikt.

Socknens areal är 14,0 kvadratkilometer varav 13,98 land. Som sockenkyrka användes efter 1560 Kullings-Skövde kyrka i Kullings-Skövde socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tumbergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Tumbergs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 1989 i Kullings-Skövde församling som 2002 uppgick i Algutstorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kullings-Skövde, med samma omfattning som Kullings-Skövde församling hade 1999/2000 och fick 1989, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente och  Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi
Tumbergs socken ligger nordost om Alingsås med Kyllingsån i söder. Socknen är en slättbygd med inslag av skog främst i nordost.

I socknen finns resterna av en äldre kyrka, Tumbergs kyrkoruin, en stenkyrka som användes fram till 1560-talet.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar, ett gravfält och domarringar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 451 1860 då statistiken börjar till 458 1870 varefter den minskade till 210 1970. Därpå ökade den något till 226 1980 då statistiken upphörde eftersom Tumbergs församling uppgick i Kullings-Skövde församling 1989.

Namnet
Namnet skrevs 1458 Twnbergha och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller tun, 'inhägnad' och berg.

Se även
 Tumbergs församling

Referenser

Externa länkar

Tumbergs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Getinge, Eslövs kommun

Getinge är en ort i Eslövs kommun i Skåne län, belägen strax intill Gårdstånga vid gamla E66 (nuvarande E22 går strax utanför).

Getinge är byggt på en sluttning med flera hus som ligger i "Dalen", en tidigare bäckfåra som under 1900-talet bebyggts med bostadshus.

Getinge har gett namn åt Getingevägen i Lund, som är den huvudsakliga vägen ut ur staden åt nordost.

Se även 
 Flyingebygden
 Östra Odarslöv

Orter i Eslövs kommun
Dynäs AB

Dynäs AB var ett skogsbolag i Väja och Dynäs i Ådalen.

Historia 
1884 uppförde virkeshandlaren Johan Fahlén Dynäs sågverk. 
1896 bildades Dynäs AB. Fahlén överlämnade år 1900 ansvaret för bolaget till sin son Hugo Fahlén. 
1907 övertogs ansvaret av John Ekman, Johan Fahléns dotterson. En av Ekmans första åtgärder var att köpa Väja sågverk.
1914 uppfördes en sulfatfabrik och 1919 byggdes en pappersfabrik, Norrlands första, för tillverkning av kraftpapper till papperssäckar.
1927 köpte Dynäs AB aktiemajoriteten i Svanö AB och blev därmed ägare till Svanö sulfitfabrik, byggd 1906. Under mellankrigstiden skaffade Ekman företaget stora skogsmarker, som mest mer än 200 000 hektar.
1949 avled John Ekman och ny koncernchef blev Erik Nyberg. 
1959 byggdes ett nytt pappersbruk för tillverkning av kraftpapper, Dynapac. För bibehållen konkurrenskraft krävdes dock kapital och familjen som ägde koncernen började 1966 att förhandla med både SCA och NCB om en försäljning. 
1966 (16/7) stod det klart att NCB köpte sågverket och massafabriken. Svanö sulfitfabrik vid Sandöbron lades ned några månader senare. Skogsmarkerna och kraftverket förblev dock i familjens ägo fram till 1985 när det såldes till SCA.

Dynäs sågverk lades ned på 1950-talet, Väja sågverk på 1980-talet.

Dynäsfabriken 
Sedan 2000 drivs pappersbruket av Mondi Dynäs AB (de första fyra åren hette företaget Frantschach Pulp & Paper). Mellan år 1993 och 1999 drevs bruket av Assi Domän AB. Fabriken är även känd för sitt starka papper; År 2003 sattes nytt officiellt rekord i Guinness rekordbok när hållbarheten testades, genom att lyfta ett 10 ton tungt ånglok med hjälp av pappersbrukets egna kraftpapper. Fabriken har två stora pappersmaskiner; "PM5" och "PM6". Den sistnämnda är lite yngre, och är idag en av världens största och mest produktiva pappersmaskiner för denna typ av papper.

Verkställande direktörer
1963–1966 – Johan Paues

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
Mondi Dynäs officiella webbplats
Dynäs AB historik
Industriminnen i Ådalen
Linkedin

Företag i Kramfors kommun
Ej längre existerande svenska skogsindustriföretag
Ej längre existerande svenska massa- och papperstillverkare
Företag bildade 1884
Nefer

Nefer, en fornegyptisk symbol för skönhet, var mycket omtyckt och använd av de gamla egyptierna.

Den användes på smycken, vaser, krukor, prydnadsföremål med mera. Den har ett dussin olika betydelser i den egyptiska litteraturen, alla positiva, och den införlivades i många personnamn, däribland de ryktbara namnen Nefertiti och Nefertari, gemåler till faraonerna Echnaton respektive Ramses II (Ramses den store).

Referenser 

Forntidens Egypten
Åryd

Åryd kan syfta på:
Åryd, Växjö kommun – en tätort i Växjö kommun
Åryd, Karlshamns kommun – en tätort i Karlshamns kommun
Gårdstångastenen 1

Gårdstångastenen 1, med signum DR 329, tidigare benämnd Östra Gårdstångastenen, är en runsten vid Röllebacken i den lilla tätorten Flyinge, i Holmby socken och Eslövs kommun, Skåne. När stenen restes på vikingatiden var det skånska landskapet en del av Danmark.

Stenen 
Stenen är belägen nära ortens centrum. Den höggs förmodligen i slutet av 900-talet. Från början stod den utanför Gårdstånga tillsammans med några andra resta runstenar. Skonvig avbildade stenen 1627, men den var redan 1597 flyttad till en bondgård för att tjäna som bänk. På 1830-talet flyttades stenen till parken vid Flyinge kungsgård, därefter placerades den 1947 på sin nuvarande plats. Ornamentiken består av ett rakt runband och den från runor översatta inskriften lyder enligt nedan:

Inskriften 

Tillnamnet Lippi betyder „läpp“ och kunde peka mot Asmunds utseende.

Källor 
Samnordisk runtextdatabas, DR 329, 2004
Enoksen, Lars Magnar, Skånska runstenar, sid 89, Lund 1999
Informationsskylt vid Gårdstångastenen 1 i Flyinge
Henry Holm Runor berättar om fallna kämpar

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Skånes runinskrifter
Sverige under vikingatiden

Externa länkar
Runsten vid Röllebacken i Flyinge

Skånes runinskrifter
Eslövs kommuns historia
Simone Hauswald

Simone Hye-Soon Hauswald , född Denkinger 3 maj 1979 i Rottweil, Västtyskland, är en tysk före detta skidskytt. Hauswalds far är från Tyskland och hennes mor är från Sydkorea. 2008 vann hon sin första världscupseger i Hochfilzen.
Under världscuptävlingarna i Holmenkollen 2010 vann Hauswald alla tre deltävlingar, vilket är mycket ovanligt.

Hauswald tog hem bronsmedaljen i masstart vid OS 2010 i Vancouver efter Olga Zaitseva som vann silvret och Magdalena Neuner som vann guldet.

Hauswald slutade karriären säsongen 2010/2011.

Meriter 
 VM 
 2003 
 Stafett (Chanty-Mansijsk) – brons
 2004
 Stafett (Oberhof) – brons
 2009
 Sprint (Pyeongchang) – silver 
 Mixstafett (Pyeongchang) – brons

 Junior-VM 
 1998
 Distans – guld
 1999
 Stafett – guld
 Distans – silver

 OS 
 2010
 Masstart (Vancouver) - brons
 Stafett (Vancouver) - brons

Världscupen
 2008: 
 Sprint (Hochfilzen) - 1:a

 2009: 
 Masstart (Chanty-Mansijsk) - 1:a
 Distans (Vancouver) - 1:a

 2010: 
 Sprint (Oberhof) - 1:a
 Sprint (Holmenkollen) - 1:a
 Masstart (Holmenkollen) - 1:a
 Jaktstart (Holmenkollen) - 1:a

Källor
  Officiell webbplats 
 Simone Hauswalds profil på biathlonworld.com

Tyska skidskyttar
Födda 1979
Kvinnor
Levande personer
Världsmästare i skidskytte
Olympiska bronsmedaljörer 2010
Tyska olympiska bronsmedaljörer
Idrottare från Baden-Württemberg
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Tyskland
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2010