kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hasslö socken

Hasslö socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, ingår sedan 1971 i Karlskrona kommun och motsvarar från 2016 Hasslö distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 8,05 kvadratkilometer allt land. År 2000 fanns här 1 566 invånare. Tätorten Hasslö med Hasslö kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
1 maj 1888 bildades denna socken genom en utbrytning ur Förkärla socken och samtidigt bildades Hasslö församling för att ansvara för de kyrkliga frågorna och ansvaret för de borgerliga frågorna fördes till den nybildade Hasslö och Aspö landskommun. 1926 delades den gemensamma landskommunen och Hasslö landskommun bildades då för denna socken. Denna i sin tur uppgick 1974 i Karlskrona kommun. Församlingen uppgick 2010 i Nättraby-Hasslö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hasslö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. 

Socken indelades fram till 1901 i 5 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (före 1945 1:a) båtsmanskompani.

Geografi
Hasslö socken ligger sydväst om Karlskrona och omfattar ön Hasslö och omgivande mindre kobbar och skär. Skog saknas på denna flacka men tätbebyggda ö.

Fornminnen
Inga fornlämningar är kända.

Namnet
Namnet (cirka 1300 Haslø) kommer från växten hassel.

Befolkningsutveckling

Se även
Hasslö församling

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, del 4. Aspö, Augerums, Fridlevstads, Hasslö, Nättraby, Rödeby och Sillhövda socknar Hermes 1947

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Hasslö socken på Ostkanten

Indelningar i Karlskrona kommun
Socknar i Medelstads härad
Nättraby socken

Nättraby socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, ingår sedan 1974 i Karlskrona kommun och motsvarar från 2016 Nättraby distrikt. 

Socknens areal är 43,8 kvadratkilometer, varav land 43,3. År 2000 fanns här 3 977 invånare. Tätorten Sjuhalla och del av Vrängö samt tätorten och kyrkbyn Nättraby med Nättraby kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nättraby församling och för de borgerliga frågorna till Nättraby landskommun. 1 maj 1888 utbröts Aspö socken. Landskommunen uppgick 1974 i Karlskrona kommun. Församlingen uppgick 2010 i Nättraby-Hasslö församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Nättraby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socken indelades fram till 1901 i 66 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Nättraby socken ligger nordväst om Karlskrona, kring nedre loppet av Nättrabyån, i öster bildar Silletorpsån gräns. Socknen består av flera små dalbygder omgivna av lägre bergshöjder.

Fornminnen
Hällkistor från stenåldern finns eller har funnits vid Allatorp, Boråkra, Dalby och Skillinge (i röse), stenåldersboplatser har återfunnits vid Mjövik i närheten av kusten och vid västra Boråkra. Kummel finns bland annat vid Kärrtorp, Dalby och Ö. Boråkra (ett stort i Frommelyckan). Järnåldersgravfält är kända bland annat vid Ekebergsliden, Agdatorp (stensättningar), Dalby, Grönadal (resta stenar över 4 meter höga), Skillinge (bland annat en 5 meter hög rest sten), vid Västra Boråkra. Av fynden kan även nämnas en guldskål med drivna ornament från bronsåldern som återfunnits vid Mjövik.

Namnet
Namnet (1351 Nætherby), taget från kyrkbyn, innehåller i förledet ett äldre namn på Nättrabyån.

Befolkningsutveckling

Se även
Nättraby församling
Lista över fasta fornminnen i Karlskrona kommun#Nätrraby

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, del 4. Aspö, Augerums, Fridlevstads, Hasslö, Nättraby, Rödeby och Sillhövda socknar Hermes 1947
Blekingeboken 1992 - Nättrabyrtymologi av Bo Palmgren.

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Nättraby socken på Ostkanten
Nättraby hembygdsförening
Indelningar i Karlskrona kommun
Socknar i Medelstads härad
Förkärla socken

Förkärla socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, uppgick 1967 i Ronneby stad och området ingår sedan 1971 i Ronneby kommun och motsvarar från 2016 Förkärla distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 30,7 kvadratkilometer, varav land 30,2. År 2000 fanns här 290 invånare. Kyrkbyn Förkärla med Förkärla kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Förkärla församling och för de borgerliga frågorna till Förkärla landskommun. 1 maj 1888 utbröts Hasslö socken. Landskommunen uppgick 1952 i Listerby landskommun och uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 uppgick i Ronneby kommun. Församlingen uppgick 2002 i Listerby församling som 2010 uppgick i Ronneby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Förkärla, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad.Socken indelades fram till 1901 i 12 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (1:a före 1845) båstmanskompani.

Geografi
Förkärla socken ligger innanför Utöfjärden väster om Karlskrona mellan Listerbyån och Nättrabyån. Den består av omväxlande odlingsbygd, skog och bergknallar såväl på fastlandet som i skärgården utanför. I socken återfinns halvön Tromtö och ön Almö.

Gårdar

Fornminnen
Stenåldersboplats finnes vid Hjortahammar på Almö och hällkista vid Vambåsa. Gravrösen är kända från flera platser som Forstheim och Hjortahammar. På båda ställena finnas dessutom järnåldersgravfält av högar, rösen, stensättningar och resta stenar. I viken in till socknen finns en pålspärr från till vikingatid.

Namnet
Namnet (1471 Førcherle), taget från kyrkbyn, förledet är fyri ’furuskog’ eller före ’vadställe’, ’sankäng’, efterledet är karl.

Befolkningsutveckling

Se även
Förkärla församling
Lista över fasta fornminnen i Ronneby kommun (Förkärla)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 3. Edestads, Förkärla, Hjortsberga, Listerby och Ronneby socknar Hermes 1947

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Förkärla socken på Ostkanten
Listerby-Förkärla Hembygdsförening

Indelningar i Ronneby kommun
Socknar i Medelstads härad
Itamar Franco

Itamar Augusto Cautiero Franco, född 28 juni 1930 på ett fartyg på väg mellan Salvador och Rio de Janeiro, död 2 juli 2011 i São Paulo, var en brasiliansk politiker. Franco verkade som liberal politiker från 1960-talet. Han valdes till vicepresident för Fernando Collor de Mello 1989. Efter att Collor tvingades avgå på grund av korruptionsanklagelser, blev Franco Brasiliens president 1992–1994. Franco avled av långvarig cancer.

Källor

Externa länkar

Biografi från president-webbplatsen

Brasiliens presidenter
Brasiliens vicepresidenter
Födda 1930
Avlidna 2011
Män
Personer i Brasilien under 1900-talet
Personer i Brasilien under 2000-talet
Brasiliens president

Förbundsrepubliken Brasiliens president (portugisiska: Presidente da República Federativa do Brasil) är Brasiliens statschef och chef över den federala regeringen. Republikens president utser själv sina ministrar oberoende av parlamentet, Nationalkongressen.

Brasilien är en federal republik med presidentstyre sedan 15 november 1889. En militärkupp ledd av marskalk Deodoro da Fonseca avslutade då den parlamentaristiska monarkin och avsatte kejsar Peter II. Presidentstyret utformas i den första republikanska konstitutionen från 24 februari 1891 efter modell av USA:s konstitution från 1787.

Mandatperioden för Brasiliens president är fyra år med möjlighet till omval för ytterligare en period. Efter en andra mandatperiod krävs uppehåll för ytterligare omval.

Konstitutionen ställer bland annat följande krav på kandidat till presidentposten:

 Brasilianskt medborgarskap genom födsel
 Minst 35 års ålder vid valet
 Rösträtt i Brasilien
 Vara ansluten till ett politiskt parti eller organisation

Presidentens arbetsplats är presidentkansliet Palácio do Planalto. Presidentresidenset finns i Palácio da Alvorada.

Se även 

 Lista över Brasiliens statsöverhuvuden

Källor 

Brasiliens presidenter
Cedermarck

Cedermarck var en svensk adelsätt som före adlandet hette Sternell. Ätten är utslocknad.

Ättens stamfader Måns Nilsson var borgmästare i Härnösands stad under tidigt 1600-tal. Sonen Nicolaus Magni antog namnen Sternelius och Angermannus när han 1646 blev student vid Uppsala universitet. Sedan han varit regementspredikant ägnade han sig åt utbildning, som rektor och lektor i Härnösand, innan han blev prost i Boteå socken. Hans hustru Catharina Burman var dotter till Ångermanlands vice lagman Carl Burman som tillhörde Bureätten. Deras son Nicolaus Sternell (1667-1744) var rektor för Franska skolan i Stockholm, pastor i den franska lutherska församlingen, kyrkoherde i Sankt Jacobs och Johannes församling, och slutligen superintendent i Härnösands stift. Sternells hustru, Margareta Cederström, var dotter till biskopen Carolus Carlsson, dotterdotter till ärkebiskop Olaus Svebilius och dotterdotters dotter till biskopen Samuel Enander. Deras barn adlades 1718 med namnet Cedermarck, och den ende sonen introducerades samma år på nummer 1 565.

Den enda dottern blev stammoder till adelsätten Gjertta. Sonen Nicolaus Magnus var hovrättsråd i Åbo hovrätt och gift två gånger. I andra äktenskapet föddes inga barn, men i första äktenskapet, med assessorsdottern Stridsberg, flera, men ätten slöts på svärdssidan med en av sönerna, vice notarien Nils Magnus Cedermarck 1764. Hans systrar gifte sig Fredensköld, med en kapten Rickman och en lagman Krook.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Svenska adelsätter
Bureätten
Fernando Collor de Mello

Fernando Affonso Collor de Mello, född 12 augusti 1949 i Rio de Janeiro, är en brasiliansk politiker från det högerliberala partiet PRN och var Brasiliens president 1990–1992. Collor gjorde karriär i den lilla delstaten Alagoas, där han blev guvernör 1986. 1989 vann han överraskande presidentvalet i Brasilien och slog ut mer etablerade kandidater på ett program för modernisering av landet och kamp mot korruptionen. Han var den förste presidenten som valdes i direkta val på 29 år. Collor de Mello var Brasiliens president 1990–1992, då han blev ställd inför riksrätt och avsatt efter korruptionsanklagelser. Åtalet mot Collor lades ned 1994 i brist på bevis, men han blev fråntagen rätten att arbeta politiskt de följande åtta åren. Collor ställde upp i guvernörsvalet i Alagoas 2002 men blev inte vald. Däremot valdes han 2006 till delstatens representant i brasilianska senaten.

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats hos archive.org (arkiverad 20 augusti 2007)

Personer i Brasilien under 1900-talet
Personer i Brasilien under 2000-talet
Brasiliens presidenter
Personer från Rio de Janeiro
Födda 1949
Levande personer
Män
Avsatta presidenter
Nättraby-Hasslö församling

Nättraby-Hasslö församling är en församling i Blekinge kontrakt, Lunds stift och Karlskrona kommun.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1 januari 2010 genom sammanslagning av Nättraby församling och Hasslö församling och bildar ett eget pastorat. Det fanns ingen gemensam gräns mellan de två församlingarna.

Kyrkor
Församlingskyrkor är Nättraby kyrka och Hasslö kyrka.

Se även
Nättraby socken
Hasslö socken

Referenser

Externa länkar
Församlingen på kyrktorget

Indelningar i Karlskrona kommun
Församlingar i Lunds stift
Edestads socken

Edestads socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, uppgick 1967 i Ronneby stad och området ingår sedan 1971 i Ronneby kommun och motsvarar från 2016 Edestads distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 33,7 kvadratkilometer, varav land 33,4. År 2000 fanns här 642 invånare. En del av Ronneby samt kyrkbyn Edestad med Edestads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Edestads församling och för de borgerliga frågorna till Edestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Listerby landskommun och uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 uppgick i Ronneby kommun. Församlingen uppgick 2002 i Listerby församling som 2010 uppgick i Ronneby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Edestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socknen indelades fram till 1901 i 23 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 4:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Edestads socken ligger nordost om Ronneby, med en spets som når ner till kusten – ett litet uppodlat område kring Edestadsån. Socknen är kuperad med odlade ler- och sandslätter, särskilt söderut, där även ek- och bokskog förekommer, medan barrskog dominerar norrut.

Fornminnen
Stenåldersboplats vid Gärestad och hällkistor vid Anglemåla, Binga, Björketorp och Leråkra. På dessa ställen finnas även kummel. Järnåldersgravfält finns bland annat vid Anglemåla (stensättningar och resta stenar) samt på höjderna vid Heaby och Järestad. På Nötanabben vid kusten finns ett större, vikingatida gravfält, och på den gamla sockengränsen mot Listerby står Björketorpsstenen. En förr ryktbar offerkälla finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1471 Edhestadha), taget från kyrkbyn, förledet är oklart, efterledet är stath ’ställe’

Befolkningsutveckling

Se även
Edestads församling
Lista över fasta fornminnen i Ronneby kommun (Edestad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 3. Edestads, Förkärla, Hjortsberga, Listerby och Ronneby socknar Hermes 1947

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Edestads socken på Ostkanten

Indelningar i Ronneby kommun
Socknar i Medelstads härad
Edestads landskommun

Edestads landskommun var en tidigare kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Edestads socken i Medelstads härad i Blekinge när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Listerby landskommun som uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 ombildades till Ronneby kommun.

Området tillhör sedan 1971 Ronneby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Edestads landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Blekinge län
Indelningar i Ronneby kommun
Edestads församling

Edestads församling var en församling i Karlskrona-Ronneby kontrakt, Lunds stift och Ronneby kommun. 

Församlingskyrka var Edestads kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet.

Församlingen bildade fram till 1961 ett pastorat tillsammans med Hjortsberga församling och från 1962 med Listerby församling. 

Församlingen uppgick 2002 i Listerby församling som 2010 uppgick i Ronneby församling.

Församlingskod var 108108.

Se även
Edestads socken

Referenser

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Ronneby kommun
Hjortsberga socken

Hjortsberga socken kan syfta på:

* Hjortsberga socken, Blekinge – en socken i Blekinge ingick i Medelstads härad
 Hjortsberga socken, Småland – en socken i Småland ingick i Allbo härad
Listerby socken

Listerby  socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, uppgick 1967 i Ronneby stad och området ingår sedan 1971 i Ronneby kommun och motsvarar från 2016 Listerby distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 42,7 kvadratkilometer, varav land 42,05. År 2000 fanns här 1 738 invånare. Tätorten Listerby med Listerby kyrka är centralort i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Listerby församling och för de borgerliga frågorna till Listerby landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 uppgick i Ronneby kommun. Församlingen utökades 2002 och uppgick 2010 i Ronneby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Listerby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socken indelades fram till 1901 i 46 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Listerby socken ligger vid kusten öster om Ronneby med huvuddelen på en halvö som ligger väster om Listerbyfjärden där Listerbyån mynnar. Till socknen hör öarna Torkö, Arpö och Vagnö. Socknen består av omväxlande odlingsbygder och bergs- och moränhöjder i kustlandet samt skärgård.

Fornminnen
Stenåldersboplats är känd vid Kuggeboda och hällkista från samma skede vid Muregården. Gravrösen finn vid Leråkra, Kartorp och mellan dessa byar och Heaby på Listerbyås. Järnåldersgravfält med högar, rösen, stensättningar och resta stenar finns i Leråkra nära Björketorp. Intill dessa finns Björketorpsstenen. I skärgården finns en pålspärr, troligen vikingatida, mellan två öar. På Torkö fanns under medeltiden ett franciskanerkloster med kapell (S:t Claras kapell uppfört omkring 1467, upphörde omkring 1530). Skattfynd av guld och silver från vikingatiden har återfunnits vid Yxnarum.

Namnet
Namnet (1421 Liisterby), taget från kyrkbyn, anses innehålla ett antaget äldre namn Lystr(a) eller Liusire på Listerbyån.

Befolkningsutveckling

Se även
Listerby församling
Lista över fasta fornminnen i Ronneby kommun (Listerby)
 http://www.hembygd.se/listerby-forkarla/

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 3. Edestads, Förkärla, Hjortsberga, Listerby och Ronneby socknar Hermes 1947

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Listerby socken på Ostkanten

Indelningar i Ronneby kommun
Socknar i Medelstads härad
Sövestadstenen 3

Sövestadstenen 3 (†DR 292) (även benämnd Krageholmstenen 3) är en idag försvunnen runsten som i mitten av 1800-talet eventuellt stod i "gärdesgården vid grinden", men stenen har aldrig påträffats efter detta, och det är osäkert om den ens existerat.

Källor 
Enoksen, Lars Magnar, Skånska runstenar (Lund 1999) s. 74 f.

Se även
Sövestadstenen 1
Sövestadstenen 2
Lista över Skånes runinskrifter

Externa länkar

Skånes runinskrifter
Försvunna runinskrifter i Sverige
Fridlevstads socken

Fridlevstads socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, ingår sedan 1974 i Karlskrona kommun och motsvarar från 2016 Fridlevstads distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 105,1 kvadratkilometer, varav land 101,5. År 2000 fanns här 2 162 invånare. Tätorten Nävragöl, en del av tätorten Spjutsbygd samt tätorten Fridlevstad med Fridlevstads kyrka ligger i denna socken. Byn Höryda i socknen har en unik dokumentation på internet utförd av Blekinge museum.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från omkring år 1200.
 
Ur socknen utbröts 1 maj 1846 Sillhövda socken. Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fridlevstads församling och för de borgerliga frågorna till Fridlevstads landskommun. Landskommunen utökades 1952 och 1963 och  uppgick 1974 i Karlskrona kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fridlevstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socken indelades fram till 1901 i 74 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Fridlevads socken sträcker sig från norr till söder mellan Nättraby- och Silleåarna. I söder når socknen fram mot Nättraby och havet. Kuperad trakt med skog, småsjöar och mossar i norr där sjön Stora Alljungen ligger. I söder mer kuperad dalgångsbygd.

Fornminnen
En mansgrav från stenåldern är funnen vid Björkeryd. Vid Fridlevstad finnes på en kulle en delvis förstörd skeppssättning, den så kallade Frillegraven. Från historisk tid märks sju labyrinter.

Namnet
Namnet (1349 parochie Frillungstadha), taget från kyrkbyn, innehåller ett mansnamn Frillung och efterledet stad ’ställe’.

Befolkningsutveckling

Se även
Fridlevstads församling
Lista över fasta fornminnen i Karlskrona kommun#Fridlevstad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 4, Aspö, Augerums, Fridlevstads, Hasslö, Nättraby, Rödeby och Sillhövda socknar Hermes 1947

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Fridlevstads socken på Ostkanten

Indelningar i Karlskrona kommun
Socknar i Medelstads härad
Ernesto Geisel

Ernesto Beckmann Geisel, född 3 augusti 1908 i Bento Gonçalves, Rio Grande do Sul, död 12 september 1996 i Rio de Janeiro, var en brasiliansk officer och politiker. Han var Brasiliens president 1974–1979. Geisel blev brigadgeneral 1960 och var med i kretsen av officerare som störtade president João Goulart 1964. Geisel var ordförande i det statliga oljebolaget 1969–1973 innan han tjänstgjorde som Brasiliens president 1974–1979.

Biografi
Geisel var son till den tyske invandraren Wilhelm August Geisel som utvandrat från Herborn till Brasilien 1883. Ernesto Geisel genomgick militärutbildning och tillhörde de bästa eleverna vid militärakademierna i Porto Alegre och Rio de Janeiro. 1930 befordrades han till förstelöjtnant och samma år stödde han Getúlio Dornelles Vargas militärkupp. 1945 var Geisel med och störtade Vargas vid en militärkupp och blev sedan generalsekreterare vid nationella säkerhetsrådet och militärattaché vid ambassaden i Uruguay. 1957 blev han militärens representant i det nationella oljerådet. 1960 brigadgeneral och i samband med statsstrejken 1964 utsedd till militärchef under Humberto Castelo Brancos regering. 1969 utsågs Geisel till president för Petrobrás, Brasiliens statliga oljebolag. 

1974 valdes han som efterträdare till Emílio Garrastazu Médici som Brasilien president. Hans tid som president gav vissa lättnader men militärregimen styrde alltjämt statsapparaten. Brasilien fortsatte att ha en hög tillväxt och genom en "pragmatisk nationalism" att stödja den inhemska industrin. Mot slutet hans tid vid makten avskaffades censuren och tortyren av politiska fångar. Undantagstillståndslagen från 1968 avskaffades 1978.

Källor

Externa länkar

Personer i Brasilien under 1900-talet
Födda 1908
Avlidna 1996
Brasiliens presidenter
Brasilianska generaler
Män