kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Södra Finnskoga socken

Södra Finnskoga socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1974 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Södra Finnskoga distrikt.

Socknens areal är 608,15 kvadratkilometer varav 588,43 land. År 2000 fanns här 490 invånare. Kyrkbyn Bograngen med sockenkyrkan Södra Finnskoga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1831 genom en utbrytning ur Dalby socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Södra Finnskoga församling och för de borgerliga frågorna bildades Södra Finnskoga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Finnskoga-Dalby landskommun som 1974 uppgick i Torsby kommun. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Finnskoga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Elfdals kompani.

Geografi
Södra Finnskoga socken ligger i nordligaste Värmland vid gränsen mot Norge kring Medskogsån, Lettälven och Rangsjön. Socknen är en kuperad skogsbygd med höjder som i Rangberget i norr når 690 meter över havet.

Fornlämningar
Från stenåldern har en boplats påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1840 Södra Finnskoga och sammanhänger med att området är en finnbygd, ett skogsområde som koloniserades av finnar i början på 1600-talet.

Befolkningsutveckling

Se även
 Södra Finnskoga församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Älvdals härad

Indelningar i Torsby kommun
Fußball-Bundesliga 2010/2011

Fußball-Bundesliga 2010/11 var den 48:e säsongen av Bundesliga, Tysklands högsta fotbollsdivision för herrar, som spelades 20 augusti 2010–14 maj 2011. Vintervilan pågick mellan helgerna kring 18 december 2010 och 15 januari 2011. Ligan hade inför säsongen uppdaterat sin logotyp.

Nya mästare blev Borussia Dortmund som vann serien före Bayer 04 Leverkusen och regerande mästaren Bayern München. Avgörandet kom praktiken i spelomgång 32 då Dortmund hemmabesegrade 1. FC Nürnberg med 2–0 samtidigt som tvåan Bayer 04 Leverkusen förlorade borta mot Köln vilket gav de blivande mästarna en ledning med 6 poäng och en mycket bättre målskillnad.

Tabell

Kvalspel till Fußball Bundesliga 2011/2012

Referenser

2010 i Tyskland
2011 i Tyskland
Fotbollssäsongen 2010/2011
2010/2011
Alan Cobham

Alan John Cobham, född 6 maj 1894 i London, död 21 oktober 1973 i Bournemouth i Dorset, var en brittisk flygare.

Cobham deltog i första världskriget som stridspilot. Han ägnade sig från 1919 åt trafikflygning och vann 1923 1:a pris i trafikflygning Göteborg-Köpenhamn vid internationella luftfartsutställningen i Göteborg. Cobham genomförde en rad uppmärksammade distansflygningar både med trafik- och sportflygplan, och var en av de första, som i handling påvisade möjligheten av reguljär lufttrafik.

Cobham blev 1926 adlad.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Födda 1894
Avlidna 1973
Män
Brittiska flygpionjärer
Dalby socken, Värmland

Dalby socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1974 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Dalby distrikt.

Socknens areal är 794,97 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 1 832 invånare. Tätorterna Likenäs och Sysslebäck samt kyrkbyn Dalby med sockenkyrkan Dalby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1831 utbröts Södra och Norra Finnskoga socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Dalby församling och för de borgerliga frågorna bildades Dalby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Finnskoga-Dalby landskommun som 1974 uppgick i Torsby kommun. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Dalby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Elfdals kompani.

Geografi
Dalby socken ligger norr om Torsby kring Klarälven. Socknen är utanför Klarälvsdalen en kuperad moss- och sjörik skogsbygd med höjder som i Harfjället i norr når 657 meter över havet.

Korset i Dalby
Då fogden Olof Håål år 1683 besökte Dalby och beskrev det där uppställda bedekorset, meddelade hans sagesmän, att korset ursprungligen rests till minne av den norske konungen Olav den heliges besök där på återfärden till Norge år 1030. Korset verkar år 1683 ha stått vid Korsmon och haft en höjd av sex alnar (3,6 m). På eller bredvid korset fanns en offerkista. Enligt Håål förrättade befolkningen andakt vid korset och offrade för sig och sina sjuka.

Fornlämningar
Från stenåldern har fångstboplatser påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1503 Dalbo var ursprungligen en inbyggarbeteckning dalboa som ger tolkningen '(Klarälvs)dalbornas socken'.

Befolkningsutveckling 
Under år 1854 härjade rödsot (idag kallad dysenteri) i socknen, och 150 personer, varav 118 barn, avled. 5,5 % av socknens befolkning dog i sjukdomen.

Se även
 Dalby församling
Dalby sockendräkt

Referenser

Externa länkar

Socknar i Älvdals härad
Indelningar i Torsby kommun
Norra Finnskoga församling

Norra Finnskoga församling var en församling i Karlstads stift och i Torsby kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1831 genom en utbrytning ur Dalby församling.

Församlingen var till 1 maj 1873 annexförsamling i pastoratet Ny, Dalby samt Norra och Södra Finnskoga. Från 1 maj 1873 till 1 maj 1923 annexförsamling i pastoratet Södra Finnskoga och Norra Finnksoga för att därefter till 1989 utgöra ett eget pastorat. Från 1989 till 1996 var församlingen annexförsamling i pastoratet Dalby och Norra Finnskoga. Från 1996 till 2010 ingick församlingen i Övre Älvdals pastorat där även ingick Dalby, Södra Finnskogs församlingar och Norra Ny-Nyskogs församling (före 2002 Norra Ny och Nyskogs församlingar). Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Kyrka
Norra Finnskoga kyrka

Se även
Norra Finnskoga socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Södra Finnskoga församling

Södra Finnskoga församling var en församling i Karlstads stift och i Torsby kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1831 genom en utbrytning ur Dalby församling.

Församlingen var till 1 maj 1873 annexförsamling i pastoratet Ny, Dalby samt Norra och Södra Finnskoga. Från 1 maj 1873 till 1 maj 1923 moderförsamling i pastoratet Södra Finnskoga och Norra Finnskoga för att därefter till 1996 utgöra ett eget pastorat. Från 1996 till 2010 ingick församlingen i Övre Älvdals pastorat där även ingick Dalby, Södra Finnskogs församlingar och Norra Ny-Nyskogs församling (före 2002 Norra Ny och Nyskogs församlingar). Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Kyrka
Södra Finnskoga kyrka

Se även
Södra Finnskoga socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Dalby församling, Karlstads stift

Dalby församling var en församling i Karlstads stift och i Torsby kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 1831 utbröts Södra Finnskoga församling och Norra Finnskoga församling.

Församlingen ingick till 1636 i ett äldre Älvdals pastorat bestående av Ekshärads, Norra Råda, Dalby och Ny församlingar. Från 1636 till 1686 var församlingen annexförsamling i pastoratet Ny och Dalby. Från 1686 till 1 maj 1820 annexförsamling i pastoratet Ekshärad, Norra Råda, Dalby, Ny och Sunnemo som från 1789 även omfattade Gustav Adolfs församling. Från 1 maj 1820 till 1 maj 1873 moderförsamling i pastoratet Ny och Dalby som från 1831 även omfattade Norra och Södra Finnskoga församlingar. Från 1 maj 1873 till 1988 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att därefter till 1996 vara moderförsamling i pastoratet Dalby och Norra Finnskoga. Från 1996 till 2010 ingick församlingen i Övre Älvdals pastorat där även ingick Södra och Norra Finnskoga församlingar och Norra Ny-Nyskoga församling (före 2002 Norra Ny och Nyskoga församlingar). Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Organister

Kyrka
Dalby kyrka

Se även
Dalby socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Torsby landskommun



Administrativ historik
Torsby landskommun bildades 1967 av Fryksände och Vitsands landskommuner.

1971 ombildades landskommunen till Torsby kommun.

Kommunkoden var 1737.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Fryksände, Lekvattnet, Nyskoga och Vitsand.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver inom en blå bård en roddbåt för två par åror och däröver två korslagda, uppåtriktade åror, allt av blått.

Vapnet går tillbaka på ett häradsigill från 1600-talet. Det utformades av Svenska Kommunalheraldiska Institutet och fastställdes av Kungl Maj:t för dåvarande Fryksände landskommun år 1958. Den kommun övertog vapnet vid bildandet 1967.

Politik

Mandatfördelning i valet 1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Torsby kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Samuel von Cocceji

Samuel von Cocceji, född 20 oktober 1679, död 4 oktober 1755, var en tysk rättslärd och statsman.

von Cocceji blev professor i Frankfurt an der Oder 1702, justitieminister 1738 och storkansler hos Fredrik II av Preussen 1747. Redan som professor var han rastlös i sin iver till förändringar, och som minister startade han en storslagen reform av Preussens rättsväsen, med stöd av kungen. Preussens processordning av 1740 var von Coccejis verk och han utarbetade det förslag till civillag, som bär Fredrik II:s namn.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Tyska professorer i juridik
Personer verksamma vid universitetet i Frankfurt an der Oder
Preussiska ämbetsmän
Jurister under 1700-talet
Ämbetsmän under 1700-talet
Tyska politiker under 1700-talet
Födda 1679
Avlidna 1755
Män
Svensk uppslagsbok
Den obesegrade

Den obesegrade (originaltitel och svensk premiärtitel: Aparajito, ) är en indisk dramafilm från 1957 i regi av Satyajit Ray. Den är den andra delen i Apu-trilogin. Den är baserad på den sista femtedelen av Bibhutibhushan Bandopadhyays roman Pather Panchali och den första tredjedelen av uppföljaren Aparajito. Den handlar om Apus liv från barndomen till collegetiden. Filmen belönades med elva internationella utmärkelser, däribland Guldlejonet vid filmfestivalen i Venedig.

Handling
Apu (Pinaki Sengupta) bor med sin familj nära en ghat i Varanasi. Fadern Harihar (Kanu Banerjee) arbetar som präst och modern Sarbajaya (Karuna Banerjee)  är hemmafru. Fadern avlider och modern börjar arbeta som hembiträde för att försörja familjen. En släkting erbjuder dem att flytta till Dewanpur (i dagens Bangladesh), där släkten kommer från. Apu är duktig i skolan och får ett stipendium så han kan studera i Calcutta. Modern vill inte att han ska ge sig av, men ger med sig. 

Apu börjar arbeta bid en tryckpress efter skolan. Modern vill att han ska komma på besök, men han kommer bara några få gånger, han känner att han inte passar in i byn. Hon blir allvarligt sjuk, men berättar inte det för sonen. När han får reda på att hon är sjuk beger han sig till byn, men när han kommer fram har hon redan avlidit. En släkting ber honom att stanna och arbeta som präst, men Apu avvisar den idén. Han återvänder till Calcutta och utför där den sista riterna för sin mor.

Rollista
 Pinaki Sen Gupta - Apu (pojke)
 Smaran Ghosal - Apu (ungdom)
 Kanu Banerjee - Harihar, Apus far
 Karuna Banerjee - Sarbajaya, Apus mor
 Ramani Sen Gupta - Bhabataran, gammal farbror
 Charaprakash Ghosh - Nanda Babu
 Subodh Ganguly - Rektor

Källor

Noter

Externa länkar 

 

Filmer 1957
Indiska dramafilmer
Bengalispråkiga filmer
TP Mazembe

TP Mazembe är en fotbollsklubb från Lubumbashi i Kongo-Kinshasa. År 2010 skrev klubben historia genom att bli det första laget utanför Europa och Sydamerika som gått till final i FIFA:s klubblagsmästerskap, efter att de den 14 december 2010 slog brasilianska Internacional med 2–0 i semifinalen. Laget förlorade dock finalen mot italienska Inter med 3–0.

Placering tidigare säsonger

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats (på franska)
Profil på FIFA Club World Cup (på engelska)

Fotbollsklubbar i Kongo-Kinshasa
Lubumbashi
Adolphe Cochery

Louis Adolphe Cochery, född 26 augusti 1819, död 13 oktober 1900, var en fransk politiker. Adolphe Cochery var far till Georges Cochery.

Cochery var advokat och journalist, och tillhörde oppositionen under andra kejsardömet. Han blev deputerad 1869, och följde Adolphe Thiers till Versailles för underhandlingar om vapenstillestånd 1871. 1879-1885 var han post- och telegrafminister i olika ministärer och blev senator 1888.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Frankrikes ministrar
Franska politiker under 1800-talet
Födda 1819
Avlidna 1900
Män
Svensk uppslagsbok
Sukumar Ray

Sukumar Ray, född 30 oktober 1887 i Calcutta, död 10 september 1923 i Calcutta, var en bengalisk poet, barnboksförfattare och dramatisker. Han är känd för sin nonsenslitteratur och har jämförts med Lewis Carroll.

Sukumar Ray var son till barnboksförfattaren Upendrakishore Ray och far till regissören Satyajit Ray.

Källor

Födda 1887
Avlidna 1923
Män
Indiska författare
Bengalispråkiga författare
Personer från Calcutta
Vitsands socken

Vitsands socken i Värmland ingick i Fryksdals härad, ingår sedan 1971 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Vitsands distrikt.

Socknens areal är 412,73 kvadratkilometer varav 395,81 land. År 2000 fanns här 868 invånare. Kyrkbyn Vitsand med sockenkyrkan Vitsands kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1822 genom utbrytning ur Fryksände socken.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vitsands församling och för de borgerliga frågorna bildades Vitsands landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1967 i Torsby landskommun som 1971 ombildades till Torsby kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Vitsand, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Fryksdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Elfdals kompani.

Geografi
Vitsands socken ligger norr om Torsby, kring Övre Brocken samt Ljusnan och dess tillflöde Mangslidsälven. Socknen är en skogsbygd.

Fornlämningar
Ett par boplatser från stenåldern har påträffats, liksom fångstgropar.

Namnet
Namnet skrev 1653 Huitesanndh och kommer från en gård vid kyrkan. Namnet syftar på läget vid sjön Övre Brockens ljusa stränder.

Namnet skrevs före 2 april 1924 Vittsands socken och Hvittsands socken.

Befolkningsutveckling

Se även
 Vitsands församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Vitsands hembygdsförening

Socknar i Fryksdals härad

Indelningar i Torsby kommun
Vitsands församling

Vitsands församling är en församling i Norra Värmlands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen ligger i Torsby kommun i Värmlands län och ingår i Fryksände pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1822 genom en utbrytning ur Fryksände församling. 
 
Församlingen ingick till 1 maj 1912 annexförsamling i pastoratet Fryksände, Lysvik och Vitsand som från 1851 även omfattade Lekvattnets församling och till 1 maj 1878 Östmarks församling. Från 1 maj 1912 till 1 maj 1929 annexförsamling i pastoratet Fryksände, Lekvattnet och Vitsand för att därefter till 1985 utgöra ett eget pastorat. Från 1985 till 2002 annexförsamling i pastoratet Östmark och Vitsand. Från 2002 annexförsamling i pastoratet Fryksände, Lekvattnet, Vitsand och Östmark.

Organister

Kyrkor 
 Vitsands kyrka

Se även 
 Vitsands socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Östmarks församling

Östmarks församling är en församling i Norra Värmlands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen ligger i Torsby kommun i Värmlands län och ingår i Fryksände pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1765 genom en utbrytning ur Fryksände församling. 1851 utbröts en del till den då nybildades Lekvattnets församling. 
 
Församlingen ingick till 1 maj 1821 i Frykdals pastorat, där församlingarna Sunne, Gräsmark, Östra och Västra Ämtervik, Fryksände, Lysvik och Östmark ingick. Från 1 maj 1821 till 1 maj 1879 var den annexförsamling i pastoratet Fryksände och Lysvik som från 1822 även omfattade Vitsands församling och från 1851 Lekvattnets församling och till 1 maj 1878 Östmarks församling. Från 1 maj 1878 till 1985 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att därefter till 2002 vara moderförsamling i pastoratet Östmark och Vitsand. Från 2002 är den annexförsamling i pastoratet Fryksände, Lekvattnet, Vitsand och Östmark.

Kyrkor 
 Östmarks kyrka

Se även 
 Östmarks socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Östmarks socken

Östmarks socken i Värmland ingick i Fryksdals härad, ingår sedan 1971 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Östmarks distrikt.

Socknens areal är 412,73 kvadratkilometer varav 395,81 land. År 2000 fanns här 1 247 invånare. Tätorten Östmark med sockenkyrkan Östmarks kyrka ligger i socknen. En mindre ort är Röjdåfors.

Administrativ historik
Socknen bildades 1765 genom utbrytning ur Fryksände socken. 1851 utbröts en del till den då nybildades Lekvattnets socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Östmarks församling och för de borgerliga frågorna bildades Östmarks landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Torsby kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Östmark, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Fryksdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Elfdals kompani.

Geografi

Östmarks socken ligger nordväst om Torsby vid gränsen till Norge kring Röjdälven och sjön Kläggen. Socknen har odlingsmark utmed älven och är i övrigt en kuperad sjörik skogsbygd med höjder som i Långtjärnsberget i nordväst når 571 meter över havet.

Socknen tillhör finnbygderna.

Fornlämningar
Ett par boplatser från stenåldern har påträffats, liksom fångstgropar.

Namnet
Namnet skrev 1503 Överstemark och kommer från en gård. Namnet betyder 'den översta utmarken' syftande på utmarksområden utmed Röjdan.

Befolkningsutveckling

Se även
 Östmarks församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Östmarks bygdeportal

Socknar i Fryksdals härad

Indelningar i Torsby kommun
Lekvattnets socken

Lekvattnets socken i Värmland ingick i Fryksdals härad, ingår sedan 1971 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Lekvattnets distrikt.

Socknens areal är 197 kvadratkilometer varav 189 land. År 2000 fanns här 368 invånare. Kyrkbyn Lekvattnet med sockenkyrkan Lekvattnets kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1851 genom utbrytning ur Fryksände socken och Östmarks socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lekvattnets församling och för de borgerliga frågorna bildades Lekvattnets landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Fryksände landskommun som 1967 uppgick i Torsby landskommun som 1971 ombildades till Torsby kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Lekvattnet, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente.

Geografi
Lekvattnets socken ligger kring Rottnan, nordväst om Torsby och vid gränsen till Norge. Socknen är en kuperad sjörik skogsbygd. Längs Rottnan finns en spridd dalgångsbebyggelse och i skogsmarkerna främst höjdbebyggelse.

Lekvattnet tillhör de mest utpräglade finnbygderna.

Fornlämningar
Boplatser och fångstgropar från stenåldern har påträffats.

Namnet
Namnet skrev 1649 Lekewatn kommer från en gård där kyrkan ligger. Namnet kommer troligen från sjön Lekvattnet vars förled lek troligen syftar på vattnets rörelse.

Befolkningsutveckling

Se även
Lekvattnets hembygdsförening
Karmenkynna
Finngården Kvarntorp
 Ritamäki finngård
 Lekvattnets församling

Källor

Noter

Externa länkar

Socknar i Fryksdals härad
Indelningar i Torsby kommun
Fryksände socken

Fryksände socken i Värmland ingick i Fryksdals härad, ingår sedan 1971 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Fryksände distrikt.

Socknens areal är 522,0 kvadratkilometer varav 489,86 land. År 2000 fanns här 7 177 invånare. Tätorten Oleby samt Torsby med sockenkyrkan Fryksände kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1765 utbröts Östmarks socken, 1822 Vitsands socken och 1851 Lekvattnets socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fryksände församling och för de borgerliga frågorna bildades Fryksände landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1967 i Torsby landskommun som 1971 ombildades till Torsby kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Fryksände, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Fryksdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente.

Geografi
Fryksände socken ligger kring Torsby kring norra delen av och norr om sjön Övre Fryken dess tillflöden Röjdan, Badaälven och Ljusnan. Socknen har odlingsbygd i de breda ådalarna och vid sjön och är i övrigt en kuperad skogsbygd med höjder som i Hovfjället i norr når 542 meter över havet.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen.

Namnet
Namnet skrevs 1503 Froxende och kommer av läget vid änden av sjön Fryken.

Befolkningsutveckling

Se även
 Fryksände församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Socknar i Fryksdals härad

Indelningar i Torsby kommun
Lekvattnets landskommun

Lekvattnets landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Lekvattnets socken i Fryksdals härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Fryksände landskommun som från 1971 ingår i Torsby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lekvattnets landskommun 1938-1946

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Torsby kommun
Ivan Swedrup

Stig Ivan Swedrup, ursprungligen Svensson, född 16 november 1913 i Höör, död 9 mars 1999 i Stockholm, var en svensk fackboksförfattare inom ämnet kynologi (hundar) och generalsekreterare i Svenska Kennelklubben (SKK). Han var bror till Christer Swedrup.

Biografi 
Swedrup avlade folkskollärarexamen i Lund 1935 och reservofficersexamen 1939. Han tjänstgjorde vid Skånska kavalleriregementet (K2) 1940–1942 och vid Skånska pansarregementet (P 2) 1942–1944. Han var generalsekreterare i Svenska Kennelklubben (SKK) i Stockholm 1945–1973 och sekreterare i Nordiska kennelunionen från 1953. Han blev ryttmästare i kavalleriets reserv 1951. Hans böcker har översatts till flera språk. Han var auktoriserad utställningsdomare för samtliga hundraser och drev själv kennel. År 1968 utnämndes han till hedersdoktor vid Veterinärhögskolan.

Bibliografi i sammandrag
Allt om hunden, Västerås 1989,  (första upplaga 1959, senaste upplaga 2008)
Våra hundar i färg, Stockholm 1974,

Referenser

Noter

Källor
 Ingemar Alin m.fl: Hundägaren, Bromma 1988, 

Svenska generalsekreterare
Svenska fackboksförfattare
Hedersdoktorer vid Sveriges lantbruksuniversitet
Män
Födda 1913
Avlidna 1999
Personer från Höör
Personer inom hundhållning