Klinamen

Klinamen (på engelska clinamen) är en term från Lucretius Om tingens natur och är det latinska namnet han gav till den oförutsägbara svängningen av atomer, för att försvara den atomistiska läran om Epikuros. På modernt språk har det mer allmänt kommit att betyda en böjelse eller en partiskhet.

Epikurism
Enligt Lucretius sker den oförutsägbara svängningen "på ingen fast plats eller tidpunkt":

När atomer rör sig rakt ner genom tomrummet av sin egen vikt, böjer de sig lite i rymden vid en ganska osäker tidpunkt och på osäkra platser, precis så mycket att man kan säga att deras rörelse har förändrats. Men om de inte hade för vana att svänga, skulle de alla falla rakt ner genom tomrummets djup, som regndroppar, och ingen kollision skulle inträffa, inte heller skulle det bli något slag mellan atomerna. I så fall skulle naturen aldrig ha producerat något. 

Denna avvikelse ger, enligt Lucretius, den "fria vilja som levande varelser över hela världen har".Lucretius ger aldrig den primära orsaken till avböjningarna.

Modern användning
I modernt språk definieras klinamen som en inklination eller en bias. Det innebär att man är benägen eller partisk för att introducera en rimlig men obevisbar klinik när en specifik mekanism inte kan hittas för att vederlägga ett trovärdigt argument mot ens hypotes eller teori. OED ger sin första inspelade användning på engelska av Jonathan Swift i hans 1704 Tale of a Tub ix.166, som satiriserar den atomistiska teorin om Epicurus:

Epikuros hoppades blygsamt att en eller annan gång, ett visst slumpmässigt sammanlopp av alla mäns åsikter – efter ständiga rättfärdigheter, det skarpa med det släta, det lätta och det tunga, det runda och det fyrkantiga – skulle, genom viss klinamina, förenas i föreställningarna. av atomer och tomrum, som dessa gjorde i alla tings original.</blockquote> 

Termen togs upp av Harold Bloom för att beskriva författarnas benägenhet att "avvika sig" från deras föregångares inflytande, vilken är den första av hans "Ratios of Revision" som beskrivs i The Anxiety of Influence. 

I Difference and Repetition använder Gilles Deleuze termen i sin beskrivning av "multipliciteter". Dessutom har andra franska författare som Simone de Beauvoir, Jacques Lacan, Jacques Derrida, Jean-Luc Nancy, Alain Badiou, Louis Althusser, och i Michel Serres  i stor utsträckning använt ordet "klinamen" i sina skrifter, om än med mycket olika betydelser.

Lucretius koncept är centralt i boken The Swerve: How the World Became Modern , skriven av Stephen Greenblatt.

"Klinamen" definieras av Alfred Jarry i kapitel 33 i hans Exploits and Opinions of Dr. Faustroll, Pataphysician. Begreppet figurerade senare i den imaginära vetenskapen av den Jarry-inspirerade College of Pataphysics, särskilt i den patafysiska kalendern och den experimentella litteraturen av OuLiPo. Klinikern är ett motiv i Rodney Grahams konstnärliga praktik – som har sagt att det informerar hans verk i allmänhet. 

Klinamen är också en term som används i systemteori tillämpad på biologi.

Se även  
 Brownsk rörelse
 Hylozoism
 Panpsykism
 Kvantskum
 Skottbrus

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Stanford Encyclopedia of Philosophy, Lucretius.

Epikurism
Termer inom metafysik