kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pumpkraftverk

Ett pumpkraftverk är en särskild form av vattenkraftverk som lagrar energi i form av upp-pumpat vatten och producerar elenergi när den behövs.

Beskrivning 
Ett pumpkraftverk kännetecknas av ett reversibelt system med två eller flera vattenreservoarer på olika höjder som är förbundna med en vattenledning eller tunnel. Reservoarerna kan vara sjöar eller anlagda bassänger, den lägre reservoaren kan vara en flod. Vatten kan sedan släppas på från den högre liggande reservoaren och genom en turbin producera elkraft, eller så kan vatten med hjälp av elkraft pumpas från den lägre reservoaren till den högre.

Ett pumpkraftverk har i allmänhet ingen nettoproduktion av elkraft, utan får sin lönsamhet genom att utnyttja prisskillnader i tim- eller dygnsskala och pumpa upp vatten när elpriset är lågt, och släppa på vatten när elpriset är högt.

Detta sker oftast korta perioder dagtid när andra elenergiproducerande anläggningar har nått sin kapacitetsgräns.

Det finns småskaliga installationer av sådan teknologi i byggnader, men det är svårt att få lönsamhet i sådana jämfört med stordriftsfördelarna med ett pumpkraftverk. Det krävs en stor mängd vatten för att uppnå en lagringskapacitet av någorlunda storlek, vilket är svårt att anordna i en urban miljö.

Sverige 
I Sverige har fem pumpkraftverk förekommit: Lettens kraftstation, Eggsjöns kraftstation vid Klarälven, Kymmens kraftstation vid Rottnan och Sillre kraftstation vid Indalsälven numera ombyggt till vanligt kraftverk samt Juktans kraftstation knuten till Umeälven. Juktans kraftstation konverterades 1996 till ett vanligt kraftverk. Pumpfunktionen i Eggsjöns kraftverk används sällan.

I dag är följande tre pumpkraftverk i drift i Sverige:
 Kymmen: Pumpkapacitet 53 MW. Lagringskapacitet 15 GWh. 85 meters fallhöjd. Kraftstationens kapacitet är 53 MW vid pumpdrift, 56 MW vid turbindrift, och dess årsproduktion 47 GWh. Det tar två till tre veckor att pumpa det övre magasinet, sjön Kymmen, fullt. 
 Letten: 38 MW (två aggregat med pump, turbin och generator). 190 meters fallhöjd. Det tar ungefär tre månader att pumpa det övre magasinet fullt.
 Eggsjön: 0,4 MW. 18 meters pumphöjd.

Följande tidigare pumpkraftverk är ombyggda till vanliga kraftstationer:
 Juktan: 210 meters pumphöjd från Storjuktan upp till Blaiksjön, 270 meters fallhöjd från Blaiksjön ned till Storuman (sjö). 25 GWh lagringskapacitet. Elektrisk uteffekt: 335 MW.
 Sillre: Kraftstationens kapacitet 11 MWe. Fallhöjd 193 meter.

Referenser

Noter

Källor
 Nationalencyklopedin om “Pumpkraftverk”

Externa länkar

Vattenkraft
Pumpkraftverk
Walter Frere

Walter Howard Frere CR, född 1863, död 1938, var en brittisk teolog och biskop i Engelska kyrkan.

Frere var biskop av Truro stift i Cornwall, och en av den högkyrkliga riktningens främsta predikanter. Han har utgett flera arbeten i kyrkohistoria och liturgik.

Källor

Tryckta källor
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932.

Noter

Brittiska teologer
Engelska biskopar
Alumner från Trinity College, Cambridge
Födda 1863
Avlidna 1938
Män
Lärarnas a-kassa

Lärarnas a-kassa är Sveriges a-kassa för lärare. Den som arbetar (oavsett omfattning eller anställningsform) och är eller studerar för att bli yrkesverksam i utbildningssektorn kan vara medlem. Lärarnas a-kassa hjälper medlemmarna att få ekonomisk ersättning när de står mellan jobb, enligt Lagen om arbetslöshetsförsäkring. Lärarnas a-kassa samverkar med övriga a-kassor genom Sveriges a-kassor.

Besök Lärarnas a-kassas webbplats.

Se även 
Arbetslöshetskassa

Referenser 
https://www.sverigesakassor.se/

Svenska arbetslöshetskassor
Elitserien i handboll för herrar 2011/2012

Elitserien i handboll för herrar 2011/2012 är den 78:e säsongen av Sveriges högsta division i handboll för herrar och spelades mellan 13 september 2011 och 21 mars 2012. Grundserien vanns av Eskilstuna Guif, men i SM-slutspelet blev de utslagna i semifinal av IFK Kristianstad. I SM-finalen vann sedan IK Sävehof över IFK Kristianstad med 29–21 och blev svenska mästare för tredje året i rad (femte gången totalt).

Deltagande lag 
Från Elitserien 2010/2011 (10 lag):
 Alingsås HK
 HK Aranäs
 HK Drott Halmstad
 Eskilstuna Guif
 Lugi HF
 HK Malmö
 Redbergslids IK
 IFK Skövde
 IK Sävehof
 Ystads IF

Från Elitseriekval (3 lag):
 IFK Kristianstad (kvar i Elitserien)
 H43 Lund (kvar i Elitserien)
 Hammarby IF (kvar i Elitserien)

Från Allsvenskan 2010/2011 (1 lag):
 Caperiotumba (upp från Allsvenskan)

Tabell

SM-slutspel

Slutspelsträd

Kvartsfinaler

Eskilstuna Guif - HK Malmö

Ystads IF - Lugi HF

IK Sävehof - IFK Skövde

Alingsås HK - IFK Kristianstad

Semifinaler

Eskilstuna Guif - IFK Kristianstad

IK Sävehof - Ystads IF

Final 
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! width="50px"|Datum
! width="250px"|Match
! width="50px"|Resultat
! width="50px"|Publik
|-
| colspan="4"|Final i Malmö Arena
|-
| 12 maj
| align="left"|<center>IK Sävehof - IFK Kristianstad
| 29 - 21
| 12 068
|}

Svenska mästare 2011/2012 
IK Sävehof blev 2012 svenska mästare för femte gången, efter finalseger mot IFK Kristianstad.

Tränare: Mikael Franzén

 Spelare
 1. Thomas Forsberg
 12. Jesper Parker
 16. Peter Johannesson

 2. Robert Johansson
 4. Joel Forsberg
 5. Anton Blickhammar
 6. Michael Apelgren
 8. Jesper Nielsen
 9. Alen Kulenovic
 10. Victor Fridén
 11. Erik Fritzon
 13. Tobias "Rumän" Johansson
 14. Gabriel De Santis
 17. Victor Röxner
 18. Robert Månsson
 21. Tobias Albrechtson
 22. Eric Forsell-Schefvert
 23. Viktor "Kif" Ottosson
 24. Fredrik Larsson
 26. Niclas Barud
 29. Emil Berggren

Statistik

Skytteliga 
Innehåller de tio spelare som gjort flest mål i Elitserien 2011/2012.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Resultat och tabell på Svenska Handbollförbundet s webbplats

Sport i Sverige 2011
Sport i Sverige 2012
Handbollssäsongen 2011/2012
2011/2012
Leksberg

Leksberg är en småort i Mariestads kommun och kyrkby i Leksbergs socken. Leksberg ligger en knapp kilometer söder om Mariestad och genom orten går Kinnekullebanan. 

I Leksberg står den medeltida kyrkan Leksbergs kyrka och i ortens östra utkant rinner Tidan. 

Den socialdemokratiske politikern Urban Ahlin är härifrån.

Källor 

Orter i Mariestads kommun
Småorter i Sverige
Live at Shepherds Bush Empire

Live at Shepherds Bush Empire är en livevideo av Björk, inspelad från en konsert vid Shepherds Bush Empire i London den 17 februari 1997. Den gavs ut av One Little Indian Records på vhs den 15 december 1998 och på dvd den 19 november 2001. Bland medverkande i framträdandet märks Guy Sigsworth och Plaid-medlemmarna Andy Turner och Ed Handley.

Videon består av 17 låtar som återfinns på albumen Debut och Post, förutom "I Go Humble" som är b-sida på singeln "Isobel". Själva konserten bestod dock av ytterligare två låtar; extranumren "It's Oh So Quiet" och "Big Time Sensuality". Flera av de inspelade låtarna kom även senare med på skivan Post Live från samlingsboxen Live Box (2003). Låten som spelas under eftertexterna heter "Glóra" och är ett instrumentellt flöjtstycke av Björks förutvarande grupp The Elgar Sisters.

Låtlista 
"Headphones" (3:00)
"Army of Me" (4:06)
"One Day" (3:38)
"The Modern Things" (3:58)
"Venus as a Boy" (5:00)
"You've Been Flirting Again" (2:38)
"Isobel" (5:28)
"Possibly Maybe" (5:42)
"I Go Humble" (4:02)
"Big Time Sensuality" (5:12)
"Hyperballad" (5:03)
"Enjoy" (3:45)
"Human Behaviour" (3:33)
"Anchor Song" (3:17)
"I Miss You" (3:59)
"Crying" (4:32)
"Violently Happy" (5:49)

Medverkande 
 Björk - sång
 Guy Sigsworth - keyboard
 Plaid (Andy Turner & Ed Handley) - keyboard
 Yasuhiro "Coba" Kobayashi - dragspel
 Trevor Morais - trummor
 Leila Arab - mixning

Referenser

Externa länkar 
 Live at Shepherds Bush Empire på Discogs (lista över utgåvor)

Musikvideoalbum av Björk
Musikvideoalbum 1998
Offerdal-Alsens pastorat

Offerdal-Alsens pastorat var ett pastorat i Krokom-Åre-Strömsunds kontrakt i stiftet Härnösands stift i Svenska kyrkan.

Pastoratskoden var 101310.

Pastoratet bildades 2002 och omfattar följande församlingar:

 Offerdals församling
 Alsens församling

Pasrtoratet upphörde 2018 och församlingarna överfördes till Krokoms pastorat.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Historiska pastorat i Härnösands stift
Långstjärtad törnskata

Långstjärtad törnskata (Lanius cabanisi) är en fågel i familjen törnskator inom ordningen tättingar.

Utseende 

Liksom hos flera andra törnskator är de båda könens fjäderdräkter lika. Däremot skiljer sig de juvenila fåglarnas fjäderdräkt. Adulta fåglar mäter 26-30 cm och har en vikt på 69-80 gram, där hanarna i genomsnitt är något tyngre. Som trivialnamnet antyder är stjärten påfallande lång. Adulta individer kan skiljas från den i samma region förekommande taitatörnskatan (Lanius dorsalis) genom sin grå rygg och den mera robusta gestalten. Juvenila individer påminner med sin mera svartaktig rygg om taitatörnskatan.

Utbredning och habitat 
Arten förekommer i södra Somalia, i sydöstra Kenya från Victoriasjöns strandlinje till kustlinjen samt i nordöstra Tanzania söderut till staden Dar es Salaam. Dessutom finns en isolerad population vid Usanga Flats. Den förekommer på torr trädlös savannen, i öppna skogar eller kring odlad mark.

Ekologi 
Långstjärtad törnskata syns ofta i små grupper på platser högt upp som telegrafstolpar eller ledningar. De viftar vanligen med stjärten från sida till sida som om de vore upphetsade.

Födan utgörs av insekter, främst skalbaggar och gräshoppor, samt av små ryggradsdjur som ödlor, ormar eller fågelungar. Jakten genomförs ensam eller i mindre grupper, på den för törnskator typiska sättet. De flyger ungefär två meter över marken för att upptäcka byten och dyker sedan ner för att fånga bytet. Bytet vistas vid dessa tillfällen vanligen på marken och ibland på växtligheten samt i undantagsfall i luften. Det finns rapporter från Kustprovinsen i Kenya om mutualiska förhållanden mellan långstjärtad törnskata och rödnäbbad buffelvävare (Bubalornis niger). Törnskatan fångar gräshoppor och andra insekter som vävaren skrämmer upp under födosöket och vävaren drar nytta av varningslätet från den mer uppmärksamma törnskatan.

Systematik 
Resultat från DNA-studier visar att långstjärtad törnskata är mer avlägset släkt med övriga arter i Lanius än gulnäbbad törnskata och skattörnskata, traditionellt placerade i egna släktena Corvinella respektive Urolestes. Antingen bör arten placeras i ett eget släkte eller skattörnskata och gulnäbbad törnskata införlivas i Lanius. Tongivande internationella taxonomiska auktoriteten Clements et al har valt den senare lösningen.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Törnskator
Fåglar i etiopiska regionen
Channel One Cup 2011

Channel One Cup 2011 spelades under perioden 15 - 18 december 2011, spelplatserna var Chodynka Arena i Moskva, Ryssland, samt en utbruten match som spelades i Arena Chomutov, Chomutov, Tjeckien. Sverige vann turneringen, som även ingick som andra delturneringen i Euro Hockey Tour 2011/2012.

Tabell

Resultat

Utmärkelser 

Turneringens arrangörer röstade fram följande spelare:
 Bäste målvakt:  Viktor Fasth
 Bäste försvarsspelare:  Staffan Kronwall 
 Bäste anfallsspelare:  Aleksandr Radulov
 Mest värdefulla spelare:  Zbyněk Irgl

Poängliga 
Förklaringar: GP: Spelade matcher, G: Antal gjorda mål, A: Antal assist, Pts: Antal gjorda poäng, PIM: Utvisningsminuter

Se även
Channel One Cup
Czech Hockey Games
Euro Hockey Tour
Karjala Tournament
Oddset Hockey Games

Referenser 

2011 i Tjeckien
2011 i Ryssland
Euro Hockey Tour 2011/2012
Sport i Chomutov
Sportevenemang i Moskva
Internationella ishockeytävlingar i Tjeckien
Internationella ishockeytävlingar i Ryssland
Moskva under 2000-talet
III Corps (Storbritannien)

III Corps var en armékår under den brittiska armén som verkade både under första och andra världskriget.

Fall Gelb

Organisation 
Kårens organisation den 10 maj 1940:
42nd (East Lancashire) Infantry Division
44th (Home Counties) Division

Befälhavare 
Kårens befälhavare:
 Lieutenant-General Ronald Adam: Oktober 1939-Juni 1940
 Lieutenant-General James Marshall-Cornwall: Juni-November 1940
 Lieutenant-General Desmond Anderson: December 1940-December 1943
 Lieutenant-General Ronald Scobie: December 1943-December 1944

Referenser

 Lt-Col Ewan Butler & Maj J.S. Bradford, The Story of Dunkirk, (London, nd).
 Col John K. Dunlop, The Development of the British Army 1899–1914, (London 1938).
 Martin Middlebrook The First Day on the Somme (London, Allen Lane, 1971).
 Official History 1914: Brigadier-General Sir James E. Edmonds, Military Operations France and Belgium, 1914: Mons, the Retreat to the Seine, the Marne and the Aisne, August-October 1914 3rd revised edn 1933 (reprint Imperial War Museum, 1992) ().
Official History 1939-40: Ellis, Major L.F., History of the Second World War, United Kingdom Military Series: The War in France and Flanders 1939-1940, London: HMSO, 1954.

Externa länkar
The Long Long Trail
Officiell historik 1939-40
Royal Artillery 1939-45
Regiments.org
India: Paiforce 1942-43

Brittiska armékårer under andra världskriget
Brittiska militära enheter under första världskriget
Arméförband i Storbritannien
Lennart Carlsson (fotbollsspelare)

Lennart Wilhelm Carlsson, född 30 januari 1929 i Nynäshamn, död 13 augusti 2000 i Nynäshamn, var en svensk fotbollsspelare, som spelade i AIK under åren 1947–1959, GIF Sundsvall 1960-1962, samt en säsong i svenska landslaget.

Referenser

Externa länkar 
 Privat sida om Lennart Carlsson.
 Landslagsstatistik på svenskfotboll.se

Svenska fotbollsspelare
Svenska landslagsspelare i fotboll
Spelare i AIK Fotboll
Födda 1929
Avlidna 2000
Män
Personer från Nynäshamn
Skallmeja kyrka

Skallmeja kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Ardala församling (tidigare Skallmeja församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Skallmeja i västra delen av Skara kommun.

Kyrkobyggnaden 
Skallmeja kyrka uppfördes under åren 1864-1868 i empirestil med nyromanska detaljer på en kulle i kyrkbyn Skallmeja. Kyrkan ersatte en äldre medeltida kyrka som var byggd på samma plats, som vid en inventering 1828 uppgavs ha torn och sakristia. 

År 1913 renoverades kyrkan. Innerdörrar installerades i syd och västporten och kyrkan ommålades invändigt. Takteglet byttes mot skiffer, efter det att församlingens önskan om ett tak i eternit underkänts av byggnadsstyrelsen. Församlingen ville även ta tillbaks föremål från den gamla kyrkan till kyrkorummet, men inte heller detta godkändes.

Omkring 1947 installerades ett nytt värmesystem, målades invändig målning och ett korfönster sattes igen invändigt för att kunna omplacera inventarierna. Bland annat uppsattes altaruppsatsen på den södra långhusväggen.

En renovering genomfördes 1968 efter ritningar av Lars Rune Bengtsson. Portarna täcktes med kopparplåt, istället för järnplåt som tidigare. Dopaltaret byttes ut mot ett nytt och kyrkan fick sin nuvarande färgsättning. Det förhöjda korgolvet utvidgades och altaruppsatsen försåg med ett underrede.

Vid arkitekt Lars Rune Bengtssons renovering 1968 täcktes portarna med kopparplåt istället för med järnplåt som tidigare. Dopaltaret utbyttes mot ett nytt och kyrkan fick sin nuvarande färgsättning, det förhöjda korgolvet utvidgades och altaruppsatsen försåg med ett underrede. I sakristian murades ett fönster igen, ett nytt innertak installerades och nya inventarier i form av nytt altare och nya skåp installerades. Vapenhuset fick nytt kalkstensgolv och en torrtoalett.

Fasaden omputsades omkring 1999.

Inventarier 
 En tidigmedeltida dopfunt.
 Åtta senmedeltida helgonbilder som hittades på vinden vid 1918 års inventering.
En tronande madonnaskulptur från omkring 1250 utförd i ek. Höjd 98 cm. Förvaras på Västergötlands museum.
 Mässhake från början an 1500-talet av italiensk brokad i guld och rött som numer finns på Västergötlands museum.
 En skulptur av Kristus som smärtoman i form av ett triumfkrucifix, möjligen från tidigt 1300-tal, tillverkad av en lokal konsthantverkare.
 Altaruppsats från 1736 som restaurerades 1937 K J R Johansson.

Klockor
Storklockan är gjuten av Eric Näsman 1725.
Lillklockan är hög och smal och av en primitiv senmedeltida typ eller möjligen något senare. Den saknar inskrifter.
Klockringningen automatiserades år 1971.

Orgel
Den nuvarande pneumatiska orgeln är tillverkad 1925 av Nordfors och Co, Lidköping. Den har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Fasaden av Carl Axel Härngren från 1894 är stum.

Bilder

Referenser
 
 
  -  SKALLMEJA 24:1 - husnr 1
 Skara pastorat

Externa länkar 

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Skara kommun
Kyrkobyggnader invigda 1868
1868 i Sverige
La belle indifférence

La belle indifférence är ett beteendesymtom som kan förekomma hos dem som har dissociativa motoriska störningar, dissociation med inslag av somatisering, vilken kännetecknas av en kombination av artigt uppträdande och likgiltighet inför sina symtom.

La belle indifférence är franska för 'den sköna likgiltigheten', och finns tidigast belagd av Sigmund Freud i hans beskrivning av "Elizabeth von R" i Studier i hysteri (1895). Freud påstod senare att han lånat termen av Jean Martin Charcot. Under början av 1900-talet var la belle indifférence ett symtom som ofta beskrevs i anslutning till forskning om hysteri, och sammankopplades särskilt ofta med patienter som led av hypestesi och paralys. Det förekommer sporadiskt som symtom i ICD-10 och DSM-IV.

La belle indifférence kunde till en början uppfattas olika av forskare. Pierre Janet uppfattade det som en anmärkningsvärd likgiltighet inför vissa "sensoriska stigmata", bedrägligt somatiska symtom som följde av hysterin, till exempel fullständigt känslobortfall (anestesi), och vilka hade oroat andra patienter. Sigmund Freud menade att la belle indifférence berodde på att patienterna överförde en riktig ångest (en inre konflikt) till en ångest som de kunde hantera (en somatisering), och att somatiseringen innebar att patienten kunde uppvisa ett (falskt) tappert ansikte inför läkaren, vilket var ett slags sjukdomsvinst. La belle indifférence brukar ibland tas som belägg för att patienten är medveten om att de kroppsliga symtomen är påhittade, patienten vet att det inte finns något att oroa sig för.

Som regel är det symtomen av somatiseringarna som patienten tar upp med läkaren, inte hysterin i sig. Dessa symtom, som inte beror på faktiska sjukdomar, framställer patienten som har la belle indifférence med en påfallande lugn och artig likgiltighet. Många gånger visar det sig efter en intervju att den trevliga artigheten inte är äkta, utan att den döljer ångest eller depression, och att den ofta beror på att patienten är rädd för att klassas som psykiskt sjuk. Flera patienter med la belle indifférence har stunder under läkarbesöket när de är frånvarande mentalt.

Anosognosi och anosodiafori är två liknande beteendesymtom som likaså handlar om likgiltighet inför en sjukdom. I  dessa fall är det dock riktiga sjukdomar och har kunnat sammankopplas med störningar (exempelvis stroke) i högra hjärnhalvan. Det saknas likartade fysiska förklaringar för la belle indifférence varför beteckningen är kontroversiell och sällan brukad. Det förekommer dock som symtom på olika dissociativa motoriska störningar i ICD-10, och i symtombilden av konversionsstörning i DSM-IV.

Källor
JON STONE et al, La belle indifférence in conversion symptoms and hysteria : Systematic review, BRITISH JOURNAL OF P SYCHIATRY (2006), 188 , 204 - 209
 The ICD-10 Classification of Mental and Behavioural Disorders, Clinical descriptions and diagnostic guidelines

Beteendesymtom
Dissociativa störningar
Somatoforma störningar
Simulerade sjukdomar
Hejdeby kyrka

Hejdeby kyrka är en kyrkobyggnad i Hejdeby i Visby stift. Den är församlingskyrka i Hejdeby församling.

Kyrkobyggnaden

Hejdeby kyrka i kalksten är en av Gotlands 92 medeltida kyrkor. Det rundformade koret byggdes i början av 1200-talet. Något senare uppfördes det romanska långhuset. I mitten av 1200-talet då gotiken började bli stilbildande uppfördes tornet. Kyrkan präglas av de båda stilarterna vilket inte är ovanligt bland de gotländska kyrkorna. Vid 1966–1971 restaurering av kyrkan efter förslag av professor Erik Lundberg och arkitekt Per-Erik Nilsson blottades bakom putsen en rikedom av bilder från 1200-talet och 1400-talet av till exempel apostlar bärande konsekrationskors, heliga gestalter som S:t Martin, S:t Nicolaus, S:t Laurentius, Katarina av Alexandria och Johannes döparen. En bild av Jungfru Marie kröning tronar över triumfbågen. Koret som tidigare gömts bakom en altartavla från 1745 frilades genom borttagande av denna prydnad. Draperimålningen bakom predikstolen avlägsnades. Kyrkan kallas även Rosornas kyrka efter bänkmålningarna.

Inventarier    
 Dopfunt i kalksten från 1250-talet av musselcuppetyp.
 Triumfkrucifix från 1200-talet.
 Predikstolen är en gåva 1766 från borgmästaren i Visby, Abraham Lange. Målad 1793. Delar av bräderna i denna är hämtade från en äldre predikstol från 1593. Timglaset på predikstolen skänktes till kyrkan 1770.
 Skulpterad altartavla med korsfästelsemotiv från 1745. Denna har tidigare haft sin plats i koret.
 Medeltida bänk av ringsvarvade stavar härrör från 1200-talet. Ytterligare en bänk från 1200-talet har använts som bröstning i orgelläktaren.
 Bänkinredning från 1734.
 En mariabild från slutet av 1100-talet härstammande från Hejdeby kyrka finns numera på Gotlands museum.
 En apostelfigur, troligen Petrus, tillverkad i Fabulators verkstad eller under dess inflytande omkring 1325, finns numera på Gotlands museum.
 En biskopsfigur, troligen Sankt Niklaus, tillverkad av Bungemästaren omkring 1310 finns numera på Gotlands museum.
 En sittande Sankt Olofsskulptur tillverkad i Gammelgarns altarskåps krets omkring 1370–1410 från Hejdeby kyrka finns numera på Gotlands museum.
 En nattvardskalk med paten i silver är tillverkad av A. M. Lundström i Visby 1819. Vidare finns en sockenbudskalk med paten i tenn.
 En 8-pipig ljuskrona i mässing skänktes till kyrkan 1792. En 32-pipig ljuskrona i mässing skänktes till kyrkan 1906. Två olika par mässingsljusstakar, båda från 1600-talet. En dyna till pallen i predikstolen, vävd 1740.

Orgel
Tidigare användes ett harmonium.
En elorgel användes innan 1995.
Orgel med nygotisk fasad är byggd av Åkerman & Lund Orgelbyggeri 1900. Den flyttades till Hejdeby 1995 efter att tidigare varit placerad i Ardre kyrka.

Galleri

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Sveriges Kyrkor. Konsthistoriskt inventarium. Band 1 häfte 4  Endre Ting 1931.Utgiven av Sigurd Curman och Johnny Roosval.
Gotlands kyrkor av Erland Lagerlöf och Gunnar Svahnström. Tredje upplagan.
Kyrkorna på Gotland. Text: Fil.Dr. Bengt G Söderberg. Foto: Hans Hemlin.

Externa länkar
 
 
 Orgelanders

Kyrkobyggnader i Visby stift
Kyrkobyggnader i Gotlands kommun
Kalciumacetat

Kalciumacetat, eller ättiksyrad kalk, (CAS-nr 62-54-4) tillverkas i helt ren form som ett vitt kristallinskt pulver, och som har svag doft av ättiksyra, genom neutralisering av ättiksyra med kalciumkarbonat och upprepad omkristallisering.

För tekniskt bruk sker tillverkning i olika kvaliteter genom neutralisation av träättika med kalk, avskiljning av tjära och andra föroreningar samt indunstning och upphettning till ca 125°C.

Användning
Kalciumacetat används som stabiliseringsmedel, buffrare och komplexbildare, i t.ex. konfektyr- och bageriprodukter. (E-nr 263)

Den mindre rena varan kallas även gråkalk. Den är lättlöslig i vatten och används för tillverkning av ren ättiksyra, aceton och i färgerier.

Källor

Kalciumföreningar