kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Piñata

En piñata är en färgglad figur som innehåller exempelvis presenter, godis och frukter. Den hängs oftast upp i snöre under ett träd eller tak. Deltagarna tar på sig ögonbindlar och försöker slå sönder piñatan med hjälp av käppar eller slagträn för att på så sätt få ta del av dess innehåll.

En piñata är gjord av material som är lätt att slå sönder, exempelvis halm, papier-maché eller lera. Tidigare hade de ofta formen av djur men det har blivit vanligare att forma piñatan som tecknade figurer, fordon eller företagsmaskotar. Den går att köpa i butiker som säljer festartiklar.

Piñatan används vid firande av bland annat födelsedagar och högtider, inte minst i spansktalande länder i Latinamerika. Den är även ett stående inslag vid Posadas, de traditionella festerna i juletid som hålls till minne av Josef och Marias vandring till Betlehem.

I Mexiko är piñatan traditionsenligt formad som en stjärna med sju spetsar. Detta representerar djävulen och de sju dödssynderna. Genom att slå sönder piñatan får man således djävulen att släppa ifrån sig de goda ting denne tagit.

Historia 
Spanska kolonister anses ha startat traditionen med piñator i Mexiko. Därefter fördes den över till italienarna (pignatta). Enligt legenden var det Marco Polo som efter att ha upptäckt piñatan i Orienten introducerade den för italienarna.

Externa länkar

Leksaker
Spanska ord och uttryck
Papier-maché

Papier-maché (från franska: papier mâché, "tuggat papper") är pappersmassa som består av papper, ibland textilier samt av en sammanbindande vätskesubstans (till exempel lim) och används vid modellering och tillverkning. 

Papier-maché patenterades på 1700-talet, men det användes i Kina långt innan dess, på 200-talet f.Kr. Papier-maché går att tillverka själv av tidningspapper och exempelvis tapetklister eller en blandning av kokande vatten och vetemjöl. I mongolisk tradition används förutom papper och klister även krita och potatismjöl i blandningen.

Källor

Externa länkar 

Skulpteringsmaterial
Carl Björkman

Carl Björkman kan syfta på bland andra:

* Carl Björkman (1901–1961), svensk filmkritiker och förlagschef 
 Carl Björkman (1831–1908), svensk skogsvetenskapsman och landshövding
 Carl Björkman (1873–1948), åländsk politiker
 Carl Björkman (1869–1960), svensk sportskytt
 Carl Björkman (1892–1969), svensk militär
 Carl Fredrik Björkman (1788–1872), svensk präst och politiker
 Carl Otto Björkman (1863–1948), svensk fastighetsförvaltare och socialdemokratisk pionjär
Stapletons internationella flygplats

Stapleton International Airport, ursprungligen Denver Municipal Airport, var en flygplats i Denver, Colorado, USA, som var i bruk mellan 1929 och 1995. Den ersattes av Denver International Airport.

Initiativtagare till flygplatsen var dåvarande borgmästaren Benjamin F. Stapleton, som flygplatsen döptes om efter 1944. Tjugo år senare bytte den namn till Stapleton International Airport, även om det skulle dröja till 1968 innan ett internationellt flyg lyfte från Denver, då till Calgary.

Källor

Externa länkar 

Flygplatser i Colorado
Denver
Nedlagda flygplatser i USA
Flygplatser invigda 1929
Flygplatser nedlagda 1995
Jogersö

Jogersö är en stadsdel i Oxelösund belägen cirka tre kilometer väster om tätorten.

Stadsdelen består av fritidsbebyggelse och fritidsanläggningar med bland annat, havsbad, campingplats och motionsspår.

Källor

Badplatser i Sverige
Oxelösund
Den patriotiska sången

Patriotisk Sång, ry. Патриотическая Песня, var Rysslands nationalsång mellan 1990 och 2000. Musiken är skriven av Michail Glinka. Den antogs vid Sovjetunionens fall, och ersattes av Ryska federationens hymn, en version av Hymn till Sovjetunionen, med annan text. Men delar av oppositionen i Ryssland ser den dock som Rysslands riktiga nationalsång, eftersom den nuvarande nationalsången har samma melodi som Stalintidens "Hymn till Sovjetunionen".

Se även 
Tsarhymnen

Verk av Michail Glinka
Nationalsånger i Europa
Nationalsånger i Asien
Rysslands historia
Patriotiska sånger
Fjälltrav

Fjälltrav (Arabis alpina) är en ört i familjen korsblommiga växter som växer i bergsområden i Europa, norra Afrika, centrala- och östra Asien och delar av Nordamerika. Den växer på grusig eller stenig mark, gärna kalkhaltig, till exempel längs bäckar. 

Den blir upp till 40 cm hög, med en tät blomklase högst upp. Blommorna är vita, har 5 kronblad och är 7-8 mm breda. Rosettbladen är långa med tydliga tänder och klart urskiljbart skaft, medan de blad som sitter uppe på stammen saknar skaft och är stjälkomslutande.

Externa länkar
Den virtuella floran

IPNI • International Plant Names Index

Korsblommiga växter
Fj Växtindex
Liber (bokförlag)

Liber AB (latin för bok) är ett svenskt läromedelsföretag grundat 1897 och beläget i Stockholm.

Libers produktutbud sträcker sig från tryckta böcker till digitala produkter i form av online- och utbildningstjänster. Bolaget omsatte 420 miljoner kronor 2020 och har cirka 117 anställda. 

Liber är en del av Infinitas Learning, en koncern av multimediala utbildningsförläggare. I koncernen ingår förutom Liber även Noordhoff Uitgevers (Nederländerna), Plantyn (Belgien) och LeYa (Portugal). Infinitas Learning ägs av NPM Capital sedan 2021.

Liber ingick tidigare i Education-divisionen av Wolters Kluwer, som bestod av ett antal större läromedelsföretag över hela Europa. Divisionen förvärvades av Bridgepoint Capital Ltd 2008  och sedan av Compass Partners.

Referenser

Om Liber på företagets webbplats

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska bokförlag
Företag bildade 1973
Bandspärrfilter

Bandspärrfilter eller bandstoppfilter är ett filter som dämpar signaler vars frekvens ligger mellan två bestämda frekvensvärden men släpper igenom övriga frekvenser. Bandspärrfilter med mycket smal bandbredd brukar kallas notch-filter. Motsatsen till ett bandspärrfilter är ett bandpassfilter

Se även 
 Bandpassfilter
 Högpassfilter
 Lågpassfilter

Telekommunikation
Elektronik
Signalbehandling
Sven Ribbing (1652–1711)

Sven Ribbing, född 1 januari 1652 i Mustasaari socken, Österbotten, Finland, död 20 mars 1711, var en svensk ämbetsman och lagman.

Biografi
Ribbing föddes 1652 i Mustasaari socken, Österbotten. Han var son till landshövdingen Thure Ribbing och Maria Kyle. Ribbing blev 30 april 1662 student vid Uppsala universitet. Han anställdes sedan vid hovet och följe med ambassaden till Danmark 1679. Ribbing var kammarherre hos drottning Ulrika Eleonora. Han blev 6 mars 1682 lagman i  Ölands lagsaga och var från 26 april samma år lagman i Kalmar läns och Ölands lagsaga. Ribbing blev 1686 lagman i Östergötlands lagsaga och var samtidigt från 20 mars 1711 vice landshövding Östergötlands län. Ribbing avled 1711 och begravdes 4 oktober 1711 i Östra Skrukeby kyrka, Östergötland.

Han blev vikarierande landshövding 1711, då Johan Paulinus Lillienstedt hindrades tillträda sitt landshövdingeämbete på grund av sina diplomatiska uppdrag i utlandet.

Familj
Ribbing gifte sig första gången 17 mars 1681 i Stockholm med Catharina Bielke (1662–1689). Hon var dotter till riksskattmästaren Sten Nilsson Bielke och Brita Rosladin. De fick tillsammans barnen Sten Ribbing (född 1682), överstelöjtnant Ture Ribbing (född 1683), Sten Ribbing (född 1684), Maria Eleonora Ribbing (1685–1758) som var gift med ryttmästaren Mauritz Gustaf Reuter af Skälboö, Ulrika Märta Ribbing (1686–1721) som var gift med kaptenen Reinhold Gustafsson de Charlière, Sten Ribbing (född 1687), Brita Christina Ribbing (1688–1727), Carl Fredrik Ribbing (född 1689) och kornetten Axel Ribbing (1689–1705).

Ribbing gifte sig andra gången 21 januari 1692 med Sigrid Beata Fleming (död 1740). Hon var dotter till landshövdingen Jakob Fleming och Beata Margareta Bååt. De fick tillsammans barnen Beata Jacquette Ribbing (1692–1760) som var gift med presidenten Carl Han Wachtmeister och hovjägmästaren Carl Gustaf Spens och Catharina Charlotta Ribbing (död 1717).

Referenser

Noter 

Lagmän i Östergötland
Lagmän i Ölands lagsaga
Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Födda 1652
Avlidna 1711
Rectores illustres vid Lunds universitet
Män
Personer från Korsholm
Sven
Conrad Ribbing

Conrad Ribbing, född 7 januari 1671 i Stockholm, död 17 oktober 1736 i Stockholm i släkten Ribbing, begravd 20 oktober 1736 i Klara kyrka, var en svensk friherre, landshövding och president i Bergskollegium.

Conrad Ribbing tillhörde friherrliga ätten Ribbing af Zernava, ett gods som farfadern Per Ribbing varit friherre till. Fadern Leonard Ribbing var landshövding och modern Catharina var dotter till Conrad Falkenberg. Conrad Ribbing var föräldrarnas andra barn av sex; hans äldre bror var Pehr Lennartsson Ribbing. På grund av en ammas hårdhänta vård av honom blev han halt, och kunde därför inte bli militär som de flesta andra adelsmän.

Conrad Ribbing fick först undervisning i hemmet innan han inskrevs vid Uppsala universitet, varpå han företog en peregrination i norra Europa - utan att kunna tyska. 1695 hade han återvänt och fick då med sin äldre bror försöka rädda moderns egendomar från Karl XI:s reduktion. Samma år blev han auskultant vid Svea hovrätt och hade inom tio år blivit assessor där. 1712 blev han lagman i Hallands lagsaga och var samtidigt vikarierande landshövding i Östergötlands län till 1713, eftersom Johan Paulinus Lillienstedt hindrades tillträda sitt landshövdingeämbete på grund av sina diplomatiska uppdrag i utlandet. Han var också vikarierande landshövding i Västmanland, samt blev 1718 lagman i Stockholms läns lagsaga och ordningsman i Stockholms län. Han deltog därför i kommissionen mot Georg Heinrich von Görtz.

Brodern Pehr och Conrad Ribbing deltog i hög grad i tillkomsten av 1719 års regeringsform, och hade innan dess varit en central motståndare till det karolinska enväldet. Han var landshövding i Närke och Värmlands län i ett decennium, från 1719 till 1729 – efter att han fått avslag att bli riksråd. Under de åren lyckades han återskaffa patronatsrätt (jus patronatus)för en del av godsen på fädernet, Gimmerstad och Stenhammar som han därefter kunde skriva sig till. I egenskap av landshövding inmutade han området för Loka brunn, varmed dess historia som kurort kan sägas börja.

Han efterträdde 1731 Magnus Palmqvist som president i Bergskollegium.

Conrad Ribbings hustru Ebba Charlotta Douglas var dotterdotter till Gustaf Otto Stenbock. De fick två barn. Dottern var hustru till Gabriel Falkenberg af Trystorp, och sonen Lennart Ribbing överceremonimästare.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1998
 Pressmeddelande 2 augusti 2004, Stift Kungl Gyttjebad & Brunnsanst Loka och Loka Brunn Hotell & Spa

Landshövdingar i Närke och Värmlands län
Män
Födda 1671
Avlidna 1736
Personer under stormaktstiden
Personer under frihetstiden
Conrad
Lagmän i Hallands lagsaga
Ämbetsmän från Stockholm
Razor 1911

Razor 1911 är en crack- och demogrupp som bildades i oktober 1985 av tre norrmän. De hade pseudonymerna Doctor No, Insane TTM och Sector9 och var aktiva på Commodore 64.

Razor 1911 är aktiva än i dag med nya medlemmar. Gruppen var den första att cracka ett spel (Shadowrun) som endast fungerade på Windows Vista till att fungera på Windows XP. De har kallats den äldsta piratgruppen på internet.

Referenser

Externa länkar 
 Razor 1911

Demoscenen
Peder Ribbing

Det har funnits flera personer med namnet Peder Ribbing:

Peder Pedersson Ribbing (levde 1438), svenskt riksråd
Peder Knutsson Ribbing, död genom halshuggning 1521 i Jönköping, ledde uppror mot Kristian II 
Peder Linnormsson Ribbing af Zernava, se Per Ribbing (1606–1664)

Se även
Peter Ribbing
Strandkål

Strandkål (Crambe maritima) är en art i familjen korsblommiga växter.

Beskrivning 
Strandkålen är en flerårig, kal ört, upp till 80 cm hög med ett både djupgående och utbrett rotsystem. Bladen är stora, krusiga och blågröna, de nedre har långa skaft. Blommorna är vita och har fyra kronblad. De sitter i välförgrenade blomställningar. Strandkål blommar i juni-juli. Fruktskidorna är stora och tvåledade. Den nedre leden är förkrympt och steril, medan den övre är nästan klotrund och innehåller det enda fröet. Frukten faller oöppnad.

Som andra arter korsblommiga växter angrips den av kålfjäril.

Utbredning och habitat 
Den växer på stränder vid västkusten, Östersjön, Atlanten och Svarta havet. I Sverige finns strandkål framför allt vid västkusten, de södra kusterna och Hanöbukten inklusive de stora öarna. Mer sällsynt förekommer den också upp till Uppsala. Dess naturliga hemvist är stränder med sten eller mycket sand, ofta vid ilandfluten tång, som den får näring från i denna annars mycket näringsfattiga miljö.

Strandkål är fridlyst i Blekinge och i Gotlands län.

Etymologi 
Artnamnet maritima (lat.) betyder "växer vid havet".

Användning 
Strandkålen odlas, framför allt i England, som delikatess. Bladen kan blekas och används som sparris. Unga blad och skott kan användas som spenat, smaken är nötliknande.

Synonymer
Caulis maritimus (L.) E.H.L.Krause, 1900 
Cochlearia maritima (L.) Crantz, 1769
Crambe pontica Steven, 1869
Crucifera maritima (L.) E.H.L.Krause, 1902
Crucifera matrah (L.) E.H.L.Krause, 1902

Referenser

Externa länkar
Den virtuella floran

IPNI • International Plant Names Index
Mansfeld's World Database of Agricultural and Horticultural Crops

Krambar
St Växtindex
Bladgrönsaker
Fridlysta växter i Sverige
Liam Howlett

Liam Paul Paris Howlett, född 21 augusti 1971 i Braintree i Essex, är huvudpersonen bakom den brittiska gruppen The Prodigy.

Brittiska musikproducenter
Födda 1971
Män
Levande personer
Tursas (fartyg)

Ej att förväxla med gränsbevakningsväsendets havspatrullfartyg Tursas (fartyg, 1986).

Tursas var en finländsk kanonbåt som tjänstgjorde under andra världskriget. Fartyget var tidigare ett belgiskt fiskefartyg.

Fartyg av klassen
Tursas
Uisko

Finländska kanonbåtar under andra världskriget
Fartyg i den finländska marinen
Fartyg sjösatta 1938
Uisko

Ej att förväxla med Uisko-klassens transportbåtar eller gränsbevakningsväsendets havspatrullfartyg Uisko, ibruktaget 1987.

Uisko var en finländsk kanonbåt som tjänstgjorde under andra världskriget. Fartyget var tidigare ett belgiskt fiskefartyg. Fartyget sänktes av sovjetiska flygplan den 19 juni 1943 i Finska viken, norr om Keri fyr.

Fartyg av klassen
Tursas
Uisko

Finländska kanonbåtar under andra världskriget
Fartyg i den finländska marinen
Fartyg sjösatta 1938
Vanja Larsson

Rut Vanja Ingegerd Larsson, född 13 oktober 1945 i Lundby, Göteborg, är en svensk vänsterpartistisk politiker; ledamot av partistyrelsen 1985–1990, ledamot av Västra Götalands läns landsting 1998–2002, ledamot av Alingsås kommunfullmäktige sedan 1977.

Födda 1945
Svenska vänsterpartister
Kvinnor
Levande personer
Tångdala

Tångdala är en gård och bebyggelse i Simrishamns kommun som ligger mellan Rörum och Södra Mellby. Åtången är en gammal korsvirkesgård från tidigt 1600-tal och ligger mitt i dalen strax intill väg 9 (Simrishamn-Brösarp). Gården har gått i obruten släktföljd allt sedan gården byggdes (gäller juli 2013).

Orter i Simrishamns kommun
Saukko (ubåt, 1930)

Saukko var en finländsk ubåt som tjänstgjorde i den finländska marinen mellan 1939 och 1945. Ubåten konstruerades ursprungligen för att underskrida 100 ton, eftersom den var tänkt att användas i sjön Ladoga, men den slutliga konstruktionen överskred denna viktbegränsning. Enligt Tartufördraget av 1920 fick man inte använda krigsfartyg på mer än 100 ton i Ladogasjön. Ubåten kunde delas upp i två delar för järnvägstransport och tornet lyftes bort. Motorn blev i den bakre delen och batterierna i den främre delen.

Byggandet av Saukko 
Man började bygga Saukko 1928 vid Sandvikens Skeppsdocka och Mekaniska Verkstad i Helsingfors. Den konstruerades efter tyska ritningar för en Pu110-ubåt ("mindre, snabbt ihopsättbar ubåtsprototyp"). Ubåten sjösattes den 2 juli 1930 och båten var färdig den 16 december 1930. Vid färdigställandet var Saukko världens minsta ubåt med sitt deplacement om 99 ton. Saukkos besättning uppgick till 15 man. Det yttre skrovet var konstruerat för att tåla is.

Saukkos skeden 
Inledningsvis var det tänkt att man skulle överföra  Saukko till Lahdenpohja vid Ladoga med järnväg. Denna plan återtogs dock. Under krigen 1939–1940 och 1941–1944 deltog ubåten i operationer i Östersjön. I januari 1945 beordrade den allierade kontrollkommissionen den och alla andra övriga finländska ubåtar att desarmeras. Saukko lämnades vid Sveaborg tillsammans med de övriga stora ubåtarna ända fram till 1953, när den såldes för upphuggning till Belgien.

Externa länkar 

  Finländska ubåtar

Finländska ubåtar under andra världskriget
Fartyg byggda i Helsingfors
Fartyg sjösatta 1930
Vetehinen

Vetehinen var en finländsk ubåt som tjänstgjorde under det andra världskriget. Ubåten var även det namngivande fartyget för sin fartygsklass. Denna fartygsklass utvecklades från den tyska UB III-klassen och kom att vara prototypklass för den nazityska Typ VII A-klassen.

Den 5 november 1942 rammade Vetehinen under befäl av kaptenlöjtnant Antti Leino avsiktligt den sovjetiska ubåten Щ-305 (Sjtj-305) i Ålands hav och sänkte denna med 38 man ombord (samtliga omkom). Den sovjetiska ubåten återfanns hösten 2006 på (nuvarande) svenskt territorialvatten.

Namnet Vetehinen betyder ordagrant "Havsmannen", efter ett övernaturligt väsen som till skillnad från Näcken ansågs hålla till vid kusterna.

Den finska radion sände ett reportage från ubåten 1938:

https://svenska.yle.fi/artikel/2012/03/20/ubaten-vetehinen-tar-rundradions-reporter-och-mikrofonen-till-havets-djup

Fartyg i klassen
 CV 702 Vetehinen
 CV 703 Vesihiisi
 CV 704 Iku-Turso

Referenser

Finländska ubåtar under andra världskriget
Fartyg sjösatta 1930
Fartyg byggda i Åbo
Äggpickning

Äggpickning eller äggknackning är en tävlingslek för två eller flera deltagare som traditionellt leks i samband med påsken. Leken har anor från 1400-talets Polen, men förekommer idag i stora delar av Nord-, Central- och Östeuropa men även på vissa håll utanför Europa.

Historia

Ägget är en symbol för återfödelse som infördes av tidiga kristna som en symbol för Jesu uppståndelse vid påsk.

Under medeltiden utövade man äggpickning i Europa. Utövningen sägs ha spelat en viktig roll i 1300-talets Zagreb i samband med påskfestivalen. En studie i folktro citerar en tidig 1400-talsreferens i Polen.

Jean Chardin, en fransk resenär till det safavidiska Persien berättar att kung Shah Abbas brukade leka äggpickning med barnen på Isfahans gator i samband med persiska nyåret, nouruz. 

I Nordamerika har äggpickning observerats av en brittisk krigsfånge, Thomas Anbury, i Frederick Town i Maryland den 11 juli 1781 under det Amerikanska frihetskriget. Den lokala seden vid denna tid var att färga äggen med Kampeschträd för att ge dem en röd färg, vilket enligt Anburys observation gav dem "stor styrka".

I mitten av 1900-talet ägnade en nyhetstidning från Baltimore i Maryland, The Evening Sun, en redaktionskolumn åt att diskutera gatuförsäljares rop, ritualer och tekniker för spelet.

Tradition i Sverige
Äggpickning (dialektalt "äggapickning") är en gammal tradition på Österlen och förekommer fortfarande där. I gryningen på påskdagens morgon samlas man på Bornholmskajen i Simrishamn och pickar ägg.

Nu för tiden förekommer äggpickning även på andra håll i landet och flera skolor anordnar äggpickningstävlingar.

Regler
Leken går ut på att knacka/picka toppen av sitt oskalade ägg mot motståndarens. Äggen brukar vara färgade eller målade för att lättare kunna identifieras. Den som längst lyckas undvika en skada på ägget vinner. Ibland erhåller vinnaren förlorarens trasiga ägg.

Man tävlar en mot en. Vinnarna brukar gå vidare till nästa omgång, medan förlorarna blir utslagna ur tävlingen. Leken fortgår tills en deltagare står som slutlig vinnare. Äggen bör vara hårdkokta för att inte innehållet ska rinna ut och får inte vara preparerade eller skadade före tävling. Ofta kontrolleras detta av en tävlingsdomare innan tävlingen börjar.

Se även
 Äggrullning
 Påskägg, om bland annat äggmålning.

Referenser

Påsk
Lekar
Ägg
Vesihiisi

Vesihiisi var en finländsk ubåt som tjänstgjorde under andra världskriget. Namnet betyder ordagrant ungefär "vatten-ande", i överförd bemärkelse liktydigt med Näcken.

Fartyg i klassen
 CV 702 Vetehinen
 CV 703 Vesihiisi
 CV 704 Iku-Turso

Finländska ubåtar under andra världskriget
Fartyg sjösatta 1930
Fartyg byggda i Åbo
Skottlands flagga

Skottlands flagga (; ; ) är blå i bakgrunden med ett vitt andreaskors mitt på den blåa ytan. Korsets ändar sträcker sig ända ut i de fyra hörnen av den rektangulära flaggan och korset sägs föreställa just Sankt Andreas kors. Eftersom andreaskors heter saltire på engelska, kallas flaggan ibland för the Saltire.

Den skotska flaggan ingår även i den brittiska flaggan, där det skotska blå utgör bakgrundsfält och det vita korset samsas sedan 1801 med det irländska patrikskorset (även det ett andreaskors) bakom det engelska georgskorset. Den skotska flaggan har numera emellertid en något ljusare blå nyans än den som är föreskriven för unionsflaggan.

Kungaflaggan 

Skottlands kungaflagga används även ofta som nationsflagga i sportsammanhang. Detta är emellertid olagligt och straffbart. De enda som förutom monarken har rätt att föra flaggan är monarkens direkta representanter, bland annat:

 First minister, Skottlands regeringschef
 Lordlöjtnanter inom området för sin jurisdiktion.
 Lord High Commissioner, monarkens representant vid den Skotska kyrkans kyrkomöte.
 Den skotske riksheraldikern, Lord Lyon King of Arms.

Skottland
Regionflaggor i Europa
Skottlands nationalsymboler
Iku-Turso

Iku-Turso var en finländsk ubåt som tjänstgjorde under det andra världskriget. Namnet betyder ungefär "den evige Tursas", efter en krigsgud i den finska mytologin, som motsvaras av åskguden Tor i den nordiska mytologin.

Fartyg i klassen
 CV 702 Vetehinen
 CV 703 Vesihiisi
 CV 704 Iku-Turso

Finländska ubåtar under andra världskriget
Fartyg sjösatta 1931
Fartyg byggda i Åbo
Äggrullning

Äggrullning är en tävlingslek för två eller flera deltagare som traditionellt leks i samband med påsken. Leken finns i olika varianter och går ut på att rulla ägg nedför en vinklad planka eller en backe och antingen rulla längst eller träffa andras ägg. Äggen bör vara hårdkokta för att inte innehållet ska rinna ut och märkta eller målade för att underlätta identifieringen. Äggrullning har anor från 1550-talet och förekommer åtminstone i stora delar av Sverige, Nordeuropa och Egypten.

Historia och varianter
Redan på 1550-talet förekom en variant av äggrullning i sydöstra Tyskland. Då rullades äggen av rikemansbarn och plockades upp av fattigmansbarn. Äggen kom med tiden att delvis ersättas av andra rullande objekt såsom äpplen och apelsiner.

På 1600-talet berättas även om en liknande lek som enbart gick ut på att kasta äggen så långt man kunde utför en "äggabacke". På Österlen återfinner man leken, då främst i Vitemölla och i Baskemölla.

I USA förekommer sedan 1800-talet en annorlunda variant på leken, som går ut på att rulla ägget från start till mål på en bana med hjälp av en sked eller ett skaft. Den som först rullar sitt ägg över mållinjen vinner. Traditionellt förekommer leken utanför Vita huset på annandag påsk.

Svensk tradition
På påskdagens morgon samlades barnen i byn vid äggabacken. Det var främst barnen som lekte denna lek. Det kunde gå till så att man rullade ett ägg ner för en tegelpanna eller planka och förhoppningsvis träffade de den andres ägg som låg på backen. Bäst var det om ett ägg sprack för då vann man ägget.

Äggrullning förekommer nu för tiden även på flera skolor.

Se även
Äggpickning, en annan ägglek.
Påskägg, om bland annat äggmålning.

Referenser

Påsk
Lekar
Rullning

pl:Rękawka