kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Borgstena socken

Borgstena socken i Västergötland ingick i Vedens härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Borgstena distrikt.

Socknens areal är 38,10 kvadratkilometer varav 37,43 land. År 2000 fanns här 728 invånare.  Tätorten Borgstena med sockenkyrkan Borgstena kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Borgstena församling och för de borgerliga frågorna bildades Borgstena landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fristads församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Borgstena, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vedens härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani.

Geografi
Borgstena socken ligger norr om Borås. Socknen är en höglänt skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1540 Bårgstena och kommer från kyrkbyn. Förleden kan innehålla borg i betydelsen '(platåliknande) höjd med branta sidor'. Sammansättningen med efterleden sten kan tolkas som fornborg. Byn ligger på en höjd som kan ha rymt en fornborg.

Se även
 Borgstena församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Vedens härad
Indelningar i Borås kommun
Borgstena landskommun

Borgstena landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Borgstena socken i Vedens härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Tämta landskommun

Tämta landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Tämta socken i Vedens härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Vänga landskommun

Vänga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Vänga socken i Vedens härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Tämta socken

Tämta socken i Västergötland ingick i Vedens härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Tämta distrikt.

Socknens areal är 35,73 kvadratkilometer varav 28,47 land. År 2000 fanns här 298 invånare.  Kyrkbyn Tämta med sockenkyrkan Tämta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tämta församling och för de borgerliga frågorna bildades Tämta landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fristads församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Tämta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vedens härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Vedens kompani.

Geografi
Tämta socken ligger norr om Borås kring sjön Säven. Socknen har odlingsbygd öster om sjön och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett gravfält, domarringar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1420 Tempte och kommer från kyrkbyn. Tolkningen av namnet är oviss.

Se även
 Tämta församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Vedens härad
Indelningar i Borås kommun
Sandhults landskommun

Sandhults landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
I samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna landskommun i Sandhults socken i Vedens härad i Västergötland.

När 1952 års kommunreform genomfördes bildades den storkommun genom sammanläggning med den tidigare kommunen Bredareds landskommun.

1974 uppgick kommunen i Borås kommun.

Kommunkoden 1952-1973 var 1534.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Sandhults församling. Den 1 januari 1952 tillkom Bredareds församling. Dessa gick ihop 2018 att bilda Sandhult-Bredareds församling.

Geografi
Sandhults landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 191,92 km², varav 182,50 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 61,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Borås kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Jan te Winkel

Jan te Winkel, född den 16 november 1847 i Bennebroek i Nord-Holland, död den 31 maj 1927 i Amsterdam, var en holländsk språkforskare och litteraturhistoriker. 

te Winkel blev gymnasielärare i Groningen 1877 och var professor i nederländska språket och litteraturen samt germansk språkvetenskap i vid Universiteit van Amsterdam 1891-1917.

Bibliografi 
 Jacob van Maerlant's roman van Torec (1875)
 De roman van Moriaen (1878)
 Geschiedenis der Middelnederlandsche letterkunde I (1887)
 De noordnederlandsche tongvallen (med språkkartor, 1898) 
 De outwikkelingsgang der Nederlandsche letterkunde (5 delar 1908-21)

Källor

Vidare läsning 
 Jo Tollebeek: Men of Character. The emergence of modern humanities. Wassenaar, 2011. 

Nederländska filologer
Nederländska litteraturvetare
Nederländska professorer
Personer verksamma vid Universiteit van Amsterdam
Nederländska forskare under 1800-talet
Nederländska forskare under 1900-talet
Personer från Noord-Holland
Födda 1847
Avlidna 1927
Män
Ugglan
Sandhults socken

Sandhults socken i Västergötland ingick i Vedens härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Sandhults distrikt.

Socknens areal är 115,2 kvadratkilometer varav 109,40 land. År 2000 fanns här 7 810 invånare.  Delar av tätorterna Borås och Sjömarken samt tätorterna Sandared, Hedared med Hedareds stavkyrka och Sandhult med sockenkyrkan Sandhults kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Hedareds socken införlivades under 1800-talet.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sandhults församling och för de borgerliga frågorna bildades Sandhults landskommun. Landskommunen inkorporerade 1952 i Bredareds landskommun och uppgick 1974 i Borås kommun. Församlingen uppgick 2018 i Sandhult-Bredareds församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sandhult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vedens härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Vedens kompani.

Geografi
Sandhults socken ligger nordväst om Borås med Viaredssjön i söder. Socknen har odlingsbygd vid sjön och är i övrigt en kuperad höglänt sjö- och mossrik skogsbygd som i Götsereds fjäll når 312 meter över havet.

Näs Lyckebo en by utanför Sandhult.

Fornlämningar
En boplats och en hällkista från stenåldern är funna. Från järnåldern finns stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1380 Sandwlta och kommer från en gård. Namnet innehåller sand och hult, 'liten skog, skogsdunge'.

Se även
 Sandhults församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Sandhults hembygdsförening
 Brukswikin: Wolffenfors bruks i Sandhults socken

Socknar i Vedens härad
Indelningar i Borås kommun
Fristads socken

Fristads socken i Västergötland ingick i Vedens härad och är sedan 1974 en del av Borås kommun, från 2016 inom Fristad-Gingri distrikt.

Socknens areal är 56,94 kvadratkilometer varav 49,70 land. År 1991 fanns här 5 167 invånare.  Tätorterna Frufällan och Fristad samt sockenkyrkan Fristads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1574 införlivades Längjums socken. Längjums kyrka låg ungefär 2,5 kilometer norr om Fristads kyrka, vid det nuvarande samhället Fristads norra infart.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fristads församling och för de borgerliga frågorna bildades Fristads landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1974 i Borås kommun. Församlingen uppgick 1992 i Fristad-Gingri församling som 2010 uppgick i en nybildad Fristads församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Fristad-Gingri, med samma omfattning som Fristad-Gingri församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vedens härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås och Vedens kompanier och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Fristads socken ligger nordost om Borås kring Viskan och Munkån och med Öresjön i söder och Ärtingen i väster. Socknen har odlingsbygd i ådalarna och vid sjön och är i övrigt en skogsbygd med mossar i nordost.

Fornlämningar
Boplatser, lösfynd och några hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1352 Fristada och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'boplats, ställe'. Förleden kan innehålla fridher, vacker, god, förträfflig' och kan ha varit ett mansbinamn.

Se även
 Fristads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Vedens härad
Indelningar i Borås kommun
Jacob van Maerlant

Jacob van Maerlant,  född under förra hälften av 1200-talet (enligt traditionen 1235) inom en flamländsk släkt, död efter 1291 (möjligen 1300), var en nederländsk medeltidsdiktare.

Maerlant tillbragte en del av sin ungdom i Holland, i Maerlant (nu Brielle) på ön Voorne, där han synes ha innehaft en kyrklig befattning som "coster" och där han skrev några av sina tidigare verk, med säkerhet Historie van Troyen
(utgiven bland annat 1891), sedan, enligt eget vittnesbörd, bofast i Damme (nära Brygge) i Flandern, som traditionen uppger, i egenskap av scepenclerc (stadsskrivare). Maerlant anses ligga begraven i Damme.

Maerlant skattade först åt tidens smak för riddarromaner och sammanskrev efter kända förebilder utom sin långa Trojaroman (efter Bénoit de S:t More och antika källor) andra dikter behandlande ämnen ur den klassiska eller bretonska sagokretsen, om Alexander, Merlijn, Graal och Torec.

Redan i dessa dikter framträder starkt det didaktiska element, som sedan blir det förhärskande, då skalden, med ogillande av den romantiska riktningen, i den latinska medeltidslitteraturen söker stoff för trovärdiga och sanna dikter med undervisande och upplysande syfte och skänker sitt modersmål en rad av populärvetenskapliga, teologiska och historiska verk i versifierad form.

Bland dessa märks Naturen bloeme (utgiven bland annat 1878), Scolastica eller Rijmbijbel (fullbordad 1271, utgiven 1859), S:t Franciscus' leven (utgiven 1848) och främst Spieghel historiael (ofullbordad; författad omkring 1283-89, utgiven bland annat 1863), som skrevs på uppdrag av och tillägnades Floris V av Holland, närmast en översättning och bearbetning av Vincent de Beauvais latinska världskrönika, men med självständigt värde och ansatser till historisk kritik.

Poetiskt vida högre än detta verk stå hans strofiska dikter, bland dem särskildt Wapene Martijn (uppkallad efter  begynnelseorden), en lärodikt i dialogform, behandlande olika spörsmål, mest av religiös och etisk art, samt diktarens "svanesång", korstågsdikten Van den lande van Oversee (författad efter S:t Jean d'Acres fall 12 maj 1291). Maerlants verk äger sin främsta betydelse som en trogen och sannfärdig avspegling av samtidens religiösa, politiska och borgerliga idéer.

Trots sin didaktiska och teologisk-skolastiska prägel är några av dem nog för att tillförsäkra honom rangen av en verklig skald. För den populära uppfattningen förkroppsligar Maerlant den flamländska nationalitetens självständighetssträvanden och dess andliga och språkliga egenart. Redan av sin samtid räknades han som "de vader der dietschen dichteren". Belgiska regeringen lät 1860 i Damme resa ett monument över Maerlant.

Litteratur  
 Jan te Winkel, Maerlant's werken beschouwd als spiegel van de 13. eeuw (2:a upplagan 1892)
 Gerrit Kalff, Geschiedenis der nederlandsche letterkunde

Källor 
 

Nederländska författare
Nederländskspråkiga författare
Födda 1200-talet
Avlidna 1300
Män
Torpa socken, Västergötland

Torpa socken i Västergötland ingick i Vedens härad, uppgick 1920 i Borås stad och är sedan 1971 en del av Borås kommun, från 2016 inom Borås Caroli distrikt och Borås Gustav Adolfs distrikt.

Socknens areal var 88,45 kvadratkilometer varav 81,86 land.  År 1918 fanns här 3 421 invånare.  Sockenkyrka delades med Borås stad. Delar av tätorten Borås ligger numera i detta område.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1622 utbröts Borås stad och Borås församling.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torpa församling och för de borgerliga frågorna bildades Torpa landskommun. Församlingen uppgick 1911 i Borås församling och landskommunen uppgick 1920 i Borås stad som 1971 ombildades till Borås kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Borås Caroli och Borås Gustav Adolf, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vedens härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Torpa socken ligger omkring Borås kring Viskan och med Öresjön i norr och Viaredssjön i väster. Socknen har odlingsbygd i ådalen och vid sjöarna och är i övrigt en sjö- och mossrik skogsbygd.

Namnet
Namnet skrevs 1484 Torpe och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller torp, möjligen i betydelsen 'nybygge'.

Se även
 Torpa församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Vedens härad
Indelningar i Borås kommun
Ei-ichi Negishi

Ei-ichi Negishi , född 14 juli 1935 i Changchun i dåvarande japanska Manchukuo (nu i Jilin i Kina), död 6 juni 2021 i Indianapolis i Indiana i USA, var en japansk kemist, verksam vid Purdue University i USA. Han belönades med Nobelpriset i kemi 2010, tillsammans med Richard F. Heck och Akira Suzuki, för ”palladiumkatalyserade korskopplingar i organisk syntes”.

Negishi har givit namn åt den så kallade Negishi-korskopplingen.

Källor

Noter 

Japanska kemister
Nobelpristagare i kemi
Personer verksamma vid Tokyos universitet
Personer verksamma vid Syracuse University
Alumner från University of Pennsylvania
Alumner från Tokyos universitet
Födda 1935
Avlidna 2021
Män
WP:Projekt Japan
Akira Suzuki

Akira Suzuki , född 12 september 1930 i Mukawa i Hokkaidō i Japan,  är en japansk kemist. Han belönades med Nobelpriset i kemi 2010, tillsammans med Richard F. Heck och Ei-ichi Negishi, för ”palladiumkatalyserade korskopplingar i organisk syntes”.

Suzuki var under större delen av sin karriär kopplad till Hokkaido universitet.

Källor

Noter 

Födda 1930
Levande personer
Män
Japanska kemister
Nobelpristagare i kemi
WP:Projekt Japan
Alumner från Purdue University
Torpa församling, Skara stift

Torpa församling var en församling i Skara stift i nuvarande Borås kommun. Församlingen uppgick 1911 i Borås församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 1622 utbröts Borås församling.

Församlingen var till 24 januari 1628 annexförsamling i pastoratet Fristad, Torpa, Borgstena och Gingri som till 1574 även omfattade Längjums församling och från 1622 Borås församling. Från 1628 till 1911 annexförsamling i pastoratet Borås och Torpa som  från 1650 även omfattade Brämhults församling och i perioderna till 1650 och mellan 1689 och 1860 även församlingarna Fristad, Borgstena och Gingri. Församlingen uppgick 1911 i Borås församling.

Kyrkor 
Som kyrka användes den i Borås församling från dennas bildande.

Se även
Torpa socken

Källor 

Historiska församlingar i Borås kommun
Historiska församlingar i Skara stift
The Simpsons Wrestling

The Simpsons Wrestling är ett wrestling spel baserat på den animerade TV-serien Simpsons för PlayStation. Spelet utvecklades av Big Ape Productions, och publiceras av Fox Interactive tillsammans med Activision. Spelet släpptes för delar av Europa den 22 mars 2001 och i Nordamerika den 12 april 2001.

I spelet finns det 18 karaktärer från TV-serien, med samma röstskådespelare som i TV-serien. Varje karaktär har sina egna rörelser och matcherna äger rum i Springfield. En match i spelet när en brottare fäller sin motståndare och nedräkningen avslutad.

Spelet 
Spelaren kan spela med Homer, Bart, Lisa, Marge, Barney, Krusty, Apu, Vaktmästare Willie, Bumblebee Man, Moe, Ned, Professor Frink, Mr. Burns, Smithers, Itchy, Scratchy, Kang och Kodos, vissa karaktärer måste man låsa upp.

Under matchen har brottarna en mätare som visar hälsan när de utför rörelser, som återfylls när de inte attackerar. Olika rörelser använder upp olika mängder energi. Under spelet kan kraften ökas genom att använda en donut, bowlingpinnar och tuggummi. Spelet kan spelas på två sätt: en turnering med en spelare eller en match där två spelare kan samverka. Matcherna äger rum i en av tio platser i Springfield, som 742 Evergreen Terrace, Springfields kärnkraftverk, Kwik-E-Mart och Moe's Tavern. Under spelet dyker även bokstäver upp i brottning ringen, och om en brottare samlar tillräckligt av dem, kan man tillfälligt bli oövervinnlig.

Produktion 
Big Ape Productions utvecklade The Simpsons Wrestling Spelet presenterades på Electronic Entertainment Expo (E3) under 2000, Fox Interactive publicerade spelet för PlayStation och den 12 mars 2001 tillkännagavs att de släpper spelet tillsammans med Activision.

Röster 
Dan Castellaneta - Homer Simpson/Barney Gumble/Krusty/Vaktmästare Willie/Itchy/Kodos
Julie Kavner - Marge Simpson
Nancy Cartwright - Bart Simpson
Yeardley Smith - Lisa Simpson
Hank Azaria - Apu Nahasapeemapetilon/Bumblebee Man/Moe Szyslak/Professor Frink
Harry Shearer - Ned Flanders/Montgomery Burns/Waylon Smithers/Scratchy/Kang

Källor 
Denna artikeln är helt eller delvis en översättning av engelska wikipedias artikel om The Simpsons Wrestling

Externa länkar

 

Datorspel 2001
Datorspel baserade på Simpsons
Playstation-spel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Fightingspel
Belle and Sebastian Write About Love

Belle and Sebastian Write About Love är ett studioalbum av Belle and Sebastian, utgivet 2010. Skivan gästas bl.a. av Norah Jones ("Little Lou, Ugly Jack, Prophet John") och Carey Mulligan ("Write About Love"). Skivan gavs ut den 11 oktober i Storbritannien och 12 oktober i USA. Skivan fick ett gott mottagande, såväl i Sverige som internationellt.

Låtlista 
 "I Didn't See It Coming" - 5:00
 "Come on Sister" - 3:51
 "Calculating Bimbo" - 4:22
 "I Want the World to Stop" - 4:32
 "Little Lou, Ugly Jack, Prophet John" [ft. Norah Jones] - 4:27
 "Write About Love" [ft. Carey Mulligan] - 2:52
 "I'm Not Living in the Real World" - 3:07
 "Ghost of Rockschool" - 4:31
 "Read the Blessed Pages" - 2:41
 "I Can See Your Future" - 3:47
 "Sunday's Pretty Icons" - 3:44

Referenser 

Belle and Sebastian
Musikalbum 2010
Walter Ahlström

Antti Walter Ahlström, född 22 maj 1875 i Norrmark, död 18 december 1931 i Norrmark, var en finländsk industriman och ägare till A. Ahlström Ab

Biografi
Walter Ahlström var son till Antti Ahlström och Eva Helena Holmström. Han var gift med Hildur Johanna (Lilli) Nevander och far till Maire Gullichsen.

Efter faderns död 1896 tog han studentexamen, blev år 1908 direktör och koncernchef för familjeföretaget A. Ahlström Ab, som under hans ledning utvecklades till en av Finlands största industrikoncerner. Mellan 1908 och 1931 var Ahlström företagets ledare. På Walter Ahlströms initiativ grundades 1907 Kauttua pappersbruk, varefter företagets tyngdpunkt flyttades till östra Finland, där Warkaus bruk köptes 1909 av Paul Wahl & Co. Genom köp 1915 respektive 1919 förvärvades Karhula och Iittala glasbruk. Han donerade medel till allmänna bruk.

Han var även svensk generalkonsul i Helsingfors. Han erhöll Frihetskorset av första klass 1918.

Walter Ahlström var från unga år intresserad av segling och även segelsport. År 1925 erhöll han hederstiteln bergsråd.

Källor

Uppslagsverk

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 Ahlström – familjeföretagare i generationer

Sveriges generalkonsuler i Helsingfors
Personer inom Finlands näringsliv under 1900-talet
Personer från Björneborg
Födda 1875
Avlidna 1931
Män
Finländska innehavare av bergsråds titel
Röset vid Laxne

Röset vid Laxne är ett gravröse från bronsåldern som ligger i Gåsinge-Dillnäs socken i Gnesta kommun i Södermanland. Vägen till Mariefred passerar förbi cirka trettio meter öster om röset.

Gravröset i Laxne som ligger på en moränkulle vid övre Marvikens sydligaste del uppfördes för omkring 3000 år sedan. Det är 40–45 m i diameter och 6 meter högt, och är byggt som en ringvall med 15–20 meter breda vallar. Därför ansågs röset tidigare vara en fornborg. Även läget vid Marvikarna, en gammal sprickdal som har förbindelse med Klämmingen, påverkade spekulationerna.

Externa länkar 
, Riksantikvarieämbetet.

Fornminnen i Södermanland
Gravrösen i Sverige
Fornminnen i Gnesta kommun
Fornminnen från bronsåldern i Sverige
Torpex

Torpex är ett militärt sprängämne som består av 42% RDX, 40% TNT och 18% aluminiumpulver. Torpex är ca 50% kraftigare än ren TNT. Sprängämnet utvecklades i Storbritannien under andra världskriget, i första hand för att användas i torpeder och sjunkbomber. TNT och RDX innehåller ett överskott av syre som vid detonationen reagerar med aluminiumet i en exoterm reaktion. Den extra värmen är speciellt effektiv under vatten eftersom den skapar mer ånga och därmed en kraftigare tryckvåg.

Torpex har också använts i de stora flygbomberna Grand Slam och Tallboy.

Composition H6
I USA används ett liknande sprängmedel under namnet Composition H6 som består av 45% RDX, 30% TNT och 20% aluminiumpulver med en tillsats av 5% paraffin som flegmatiseringsmedel. Composition H6 används i GBU-43/B MOAB.

Källor 

Sprängämnen