Moldaviska viner

Moldaviens vinindustri är väl etablerad. Landets vingårdar upptar en yta på , av vilka  används för kommersiell produktion. Det mesta av vinet som görs i landet går på export. Många familjer har sina egna recept och vinrankor som har gått från generation till generation.

Historia
Fynd av vinlöv från Vitis teutonica, nära byn Naslavcia i norra Moldavien bevisar att druvor har vuxit här i uppskattningsvis mellan 6 och 25 miljoner år. Storleken på märkena av druvkärnorna som hittades vid byn Varvarovca, som härstammar från 2800 f.Kr., visar att människan odlade druvor redan då. Druvodlandet och vintillverkningen i området mellan floderna Dnjestr och Prut, som började för 4000–5000 år sedan, har haft både med- och motgångar, men har alltid klarat sig genom samhällets och ekonomins förändringar. I slutet av 200-talet f.Kr. knöts band mellan den lokala befolkningen och grekerna, och 107 med romarna, vilket starkt kom att påskynda utvecklingen av druvodlandet och vintillverkningen.

Efter bildandet av den moldaviska feodala staten på 1300-talet började druvodlandet att utvecklas på allvar, och det blomstrade under Stefan cel Mares styre på 1400-talet, då han stödde importen av planteringssorter av hög kvalitet från andra länder och förbättrandet av kvaliteten på vinet. Vin var en av Moldaviens viktigaste exporter under medeltiden, speciellt i handeln med Polen, Ukraina och Ryssland.

Druvodlandet drabbades av en svår tillbakagång när Moldavien införlivades i osmanska riket, eftersom vintillverkning var förbjudet enligt lag. Efter fredsfördraget 1812 började dock vinindustrin åter blomstra. De vanligaste sorterna var de traditionella: Rara Neagra, Plavai, Galbena, Zghiharda, Batuta Neagra, Feteasca Albă, Feteasca Neagră, Tămâioasa, Cabasia och många andra av lokala ungerska, bulgariska, grekiska och turkiska sorter. Under denna period fick vinodlarna statligt stöd och redan 1837 hade vingårdsytan i Bessarabien (dagens Moldavien plus kusten mot Svarta havet) nått , och vinproduktionen kommit upp i 12 miljoner liter. Under den senare halvan av 1800-talet skedde en intensiv plantering av nyligen importerade franska sorter som Pinot Blanc, Pinot Noir, Pinot Gris, Aligote, Cabernet Sauvignon, Sauvignon Blanc, Gamay och Muscat Blanc. Det var också under denna tid som viner som Negru de Purcari och Romanesti, som gjorde Moldavien känt som ett land med bra vin, började produceras. Efter skadorna av vinlusen i slutet av 1800-talet dröjde det ända till 1906 när vingårdarna började nyplantera druvor. 1914 hade Bessarabien Rysslands största vingårdsyta. De båda världskrigen skadade Moldaviens vingårdar och vinindustri svårt. Under 1950-talet påbörjade Sovjetunionen en nysatsning på de moldaviska vingårdarna. På 10 år planterades  och 1960 hade bredde vingårdarna ut sig över . 2006 inleddes en diplomatisk konflikt med Ryssland efter att Ryssland förbjudit moldaviska och georgiska viner.

Druvodlingsregioner i Moldavien
I Moldavien finns fyra regioner där det sker druvodling:
Norra Moldavien
Codru
Södra Moldavien
Sydöstra regionen där den kända Purcariregionen ligger.

I Moldavien i Rumänien finns också regioner där det sker druvodling:
Colinele Tutovei
Cotești
Cotnari
Covurlui
Dealul Bujorului
Huși
Iași
Ivești
Nicorești
Odobești
Panciu
Zeletin

Lokala sorter
Idag finns endast några få lokala vinsorter kvar i Moldavien:
Feteasca Albă
Feteasca Regală
Rara Neagră (Băbească Neagră)

Några tillverkare
Cricova
Aurvin
Kvint - vin och brandy

Vinkällare

Moldaviska vinsamlingen Milestii Mici, med nästan 2 miljoner flaskor, är den största vinsamlingen i världen, enligt Guinness Rekordbok. Den sträcker sig 250 km, varav 120 km används för tillfället. De viner som lagras här är 70 % rött vin, vitt vin 20 % och 10 % dessertviner. Det mest värdefulla som finns i samlingen är en flaska vin från 1973–1974, värt 480 €. Druvsorter som samlats in från Milesti är: Pinot, Traminer, Muscat, Riesling, Feteasca, Dnestrovscoie, Milestscoie, Skog, Svart Purcari, Moldavien Rose, guld, Cahors-pesten.

Referenser
1. ЭНЦИКЛОПЕДИЯ Виноградарства, Кишинёв, Главная редакция Молдавской Советской Энциклопедии, 1986

Externa länkar
 - Allt om moldaviska viner (engelsk)