kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Armin Tanković

Armin Tanković, född 22 mars 1990 i Srebrenica, är en Bosnien-född svensk fotbollsspelare (mittfältare) som spelar för FC Nacka Iliria. Hans kusin, Muamer Tanković, är också en professionell fotbollsspelare.

Karriär
Tanković började fem år gammal att spela för NIF Bosna. Karriären gick sedan via Hagahöjdens BK där det blev en säsong. År 2000 gick Tanković till Superettanklubben IF Sylvia. 2009 värvades han av IFK Norrköping. 2012 blev Tanković utlånad till Varbergs BoIS.

I juli 2014 skrev Tanković på ett korttidskontrakt för Superettanklubben IK Sirius. I februari 2015 skrev han på för Dalkurd FF. Efter säsongen 2015 lämnade Tanković klubben och under våren 2016 spelade han för bosniska Olimpic Sarajevo.

I juli 2016 värvades Tanković av Karlstad BK, där han skrev på ett 2,5-årskontrakt. Han debuterade den 30 juli 2016 i en 2–1-vinst över Stenungsunds IF. Han spelade 12 ligamatcher säsongen 2016. Tanković spelade 17 ligamatcher och gjorde ett mål säsongen 2017.

Den 30 januari 2018 värvades Tanković av Assyriska FF, där han skrev på ett ettårskontrakt. I februari 2020 blev Tanković klar för FC Nacka Iliria. Han spelade 11 matcher för klubben i Division 4 säsongen 2020.

Källor 

Armin Tanković på elitefootball
Armin Tanković på fotbolltransfers.com

Noter

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i IF Sylvia
Fotbollsspelare i IFK Norrköping
Spelare i Varbergs BoIS
Spelare i IK Sirius FK
Spelare i Dalkurd FF
Spelare i Assyriska FF
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Födda 1990
Levande personer
Män
Personer från Srebrenica
Namnrymd

Namnrymd (engelska: namespace) är en omgivning eller kontext i vilken alla namn är unika, dvs inte innehåller några homonymer eller andra tvetydigheter. Ofta definieras och används olika namnrymder just för att särskilja homonymer.

Namnmängd 
Enligt definitionen är mängden möjliga namn i en namnrymd oändligt, men i praktiken finns det oftast begränsningar som gör namnmängden ändlig. Ofta brukar ordet namnrymd användas även för dess namnmängd.

Exempel

I programmering
Inom programmering i allmänhet och objektorienterad programmering i synnerhet används namnrymder för att undvika namnkonflikter i ett program. Exempel på programspråk som implementerar namnrymder är C++, C# och VB.NET. Java har ett liknande koncept, paket, eller packages.

I C++ deklareras klasser, variabler, funktioner och koncept (C++20) inuti en namnrymd:
namespace foo {
    int bar;
}

För att få tillgång till medlemmarna från en annan namnrymd kan alla medlemmar importeras med följande kodrad:
using namespace foo;

De går då att referera till på samma sätt som om de hade befunnit sig i den aktuella namnrymden. I stället för att importera alla medlemmar kan man referera till en enstaka medlem genom att ange namnrymdens namn som ett prefix till medlemmens namn: foo::bar.

Även varje klass har sin egen namnrymd av statiska medlemmar:
#include <iostream>

struct Box1 {
    static constexpr auto boxSide = 4;
};

struct Box2 {
    static constexpr auto boxSide = 12; 
};

int main() {
    std::cout << Box1::boxSide << '\n'; // Output 4
    std::cout << Box2::boxSide << '\n'; // Output 12
}

I e-postadresser 
E-postadresser är ett väldigt tydligt exempel på namnrymder. E-postadressen bill@example.com är unik; Det kan bara finnas en mottagare med just den adressen. Det kan finnas andra personer på andra företag som också har användarnamnet ”bill”, men eftersom varje domän är en egen namnrymd så är deras adresser också unika.

En del organisationer som inte har beaktat problematiken med namnmängder har drabbats av problem när de har infört e-postadresser på formen förnamn.efternamn@example.com. Då har de inskränkt sin namnmängd för epostadresser så att den blir oanvändbar om där finns två eller fler personer med samma för- och efternamn.

I postadresser 
Det finns till exempel 160 stycken gatuadresser som heter ”Storgatan 17” i Sverige, en del av dem ligger dessutom i samma kommun. För att särskilja dem används postnummer och postorter för namnrymdsindelning.

Referenser

Noter

Källor 
 

Namn
Programmering
Hellen

Hellen () var den mytologiska patriarken för Hellenerna, son till Deukalion och Pyrrha. Landet Grekland har fått sitt grekiska namn, Hellas, efter Hellen.

De fyra grekiska stammarna härledde sina anor till Hellens ättlingar; aiolerna från hans son Aiolos, dorerna från hans son Doros, jonerna från Ion och achaierna från Achaios, bägge söner till Xuthos.

Se även 
 Antikens Grekland
 Grekisk mytologi
 Hellenism

Referenser 

Grekisk mytologi
Grillska huset (olika betydelser)

Grillska huset kan syfta på:

Grillska huset – en byggnad vid Stortorget i Stockholm
Grillska huset – en numera riven byggnad i kvarteret Lejonet i Stockholm, se Torstensonska palatset

Se även 
Grillska gården, Örebro – en tidigare gård på Olaigatan i Örebro
Grillska gården – den enda bevarade stadsgården i Uppsala
Fair Union

Fair Union är ett begrepp som används av en del fackförbund för att beskriva ett medvetet arbete för mänskliga och fackliga rättigheter, både i Sverige och internationellt. Begreppet "Fair Union" användes för första gången av fackförbundet Vision 2007.

Begreppet handlar bland annat om ett aktivt internationellt arbete för demokrati och mänskliga rättigheter och samarbete med internationella fackliga organisationer.

Svenska fackförbund som kallar sig för Fair Union 
 Vision
 Lärarförbundet
 Vårdförbundet

Referenser 

Fackföreningsrörelse
Juniorvärldsmästerskapen i alpin skidsport 1989

Juniorvärldsmästerskapen i alpin skidsport 1989 avgjordes i Aleyska i Alaska, USA under perioden 5-8 april 1989 och var det åttonde världsmästerskapet för juniorer.

Medaljfördelning

Resultat Damer

Resultat Herrar

Referenser

Externa länkar 
 JVM 1989 på FIS hemsida

Alpina skidsportsäsongen 1988/1989
Internationella sportevenemang i USA
1989 i USA
Alpin skidsport i USA
Sportevenemang i Alaska
Alaska under 1900-talet
1989
Berusad av stålar

Berusad av stålar (fr: Trop jolies pour être honnêtes, uttal ) är en fransk komedifilm från 1972, den regisserades av Richard Balducci.

Filmteam

Skådespelare 
 Jane Birkin
 Emma Cohen
 Serge Gainsbourg
 Carlo Guiffre
 Bernadette Lafont
 Elisabeth Wiener
m. fl.

Övriga 
 Regissör - Richard Balducci
 Manus - Catherine Carone och Guy Grosso
 Musik - Serge Gainsbourg

Källor

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 1972
Franska komedifilmer
Italienska komedifilmer
Spanska komedifilmer
Grytnäs kyrka

Grytnäs kyrka är en kyrkobyggnad i Grytnäs. Den tillhör Grytnäs församling i Västerås stift.

Kyrkobyggnaden
Stenkyrkan uppfördes någon gång på 1300-talet. Under 1400-talet byttes kyrkorummets trätak ut mot kryssvalv av tegel. Kyrkan utökades på 1700-talet. 1730 byggdes nuvarande kor och 1794 uppfördes kyrktornet. Vid en restaurering 1980-1981 byggdes en läktare. Läktarbarriären har evangelist- och apostlafigurer från en predikstol byggd på 1600-talet.

Inventarier
 Dopfunten är av medeltida ursprung.
 Ovanför ingången till sakristian finns ett medeltida processionskrucifix.
 Nattvardskärl och paten är från medeltiden.
 Nuvarande predikstol är byggd 1845.
 Nuvarande läktarorgel byggdes 1982-83 av Magnussons Orgelbyggeri i Göteborg. I orgeln ingår nio stämmor från en orgel byggd 1876 av P L Åkerman.

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Grytnäs church

Kyrkobyggnader i Västerås stift
Kyrkobyggnader i Avesta kommun
Värmesköld

En värmesköld är en anordning som används för att skydda mot potentiellt skadlig upphettning genom att omfördela, reflektera eller absorbera värme. Vanliga användningsområden är skydd inom rymdfart vid återinträde i atmosfären och inom industri.

Rymdfart 

När en rymdfarkost närmar sig Jorden sker det i mycket hög hastighet, flera gånger högre än ljudhastigheten. Vid inträdet i atmosfären uppstår en kompressionsvåg framför farkosten där luften mycket snabbt komprimeras mellan 50 och 100 gånger beroende på hastighet. På grund av den snabba kompressionen sker en upphettning av luften till flera tusen grader som i sin tur värmer farkosten. För att skydda farkostens yta används värmesköldar som omfördelar, reflekterar eller absorberar värme. Samma princip kan även användas för att landa på andra planeter med atmosfär, exempelvis Mars eller Venus. Värmeskölden kan bestå av olika keramiska material och kan klara flera tusen graders värme innan den smälter eller förångas.

Referenser

Rymdfart
Samuel Laski

Samuel Gotard Laski (polsk stavning Łaski), född 1553, död 1611, var en polsk militär och diplomat, son till reformatorn Jan Laski och dennes andra hustru Catherine, av brittisk börd.

Laski utmärkte sig i Stefan Bátorys krig i Livland, och blev efter dennes död sekreterare och rådgivare till Sigismund I, som då var kung över Sverige och Polen. (I Polen är han känd som Zygmunt III.)

I december 1597 sändes Laski med en beskickning till Stockholm för att medla i konflikten mellan Sigismund och dennes farbror hertig Karl. I uppdraget ingick också att för Sigismunds räkning skaffa underrättelser om det inhemska missnöjet med Karl. (Ärkebiskop Angermannus hade vid denna tid tagit ställning för Sigismund, och hertigens stöd bland ständerna var splittrat.) Laski såg klart att Karls verkliga plan var att fördriva sin brorson och själv tillskansa sig tronen, men varje försök att förmå hertigen till eftergifter visade sig vara fruktlöst. Laski återkom till Sverige i maj 1598 med nya medlingsbud, men också detta utan framgång.

Då Sigismund i juli 1598 återvände till Sverige med en polsk här för att med våld återta sitt arvrike, blev några av hans skepp stormdrivna och hamnade i Stockholms skärgård. Den snabbtänkte Laski, som var ombord på ett av skeppen, utnyttjade situationen och lyckades genom en kupp bemäktiga sig Stockholm, där han sedan, tillsammans med Klas Bielke, kom att sitta som ståthållare till krigsslutet. Sedan Sigismund den 25 september förlorat slaget vid Stångebro, blev dock Laskis ställning i Stockholm ohållbar, och han tvingades återvända med sitt krigsfolk till Polen.

År 1605 hade Laski medlingsuppdrag i Danzig; i den där pågående trätan mellan lutheraner och kalvinister.

Referenser
 Valerian Krasinski, Historical sketch of the rise, progress, and decline of the Reformation in Poland, 1, London, 1838.
 Lennart Hedberg, Karl IX; företagarfursten & envåldshärskaren, Prisma, Stockholm, 2009.
 Lars-Olof Larsson, Arvet efter Gustav Vasa, Prisma, Stockholm, 2005.
 Stefan Östergren, Sigismund; en biografi över den svensk-polske monarken, Ängelholm, 2005.

Polska diplomater
Svenska ståthållare
Födda 1553
Avlidna 1611
Män
Militärer under 1500-talet
Polska militärer under 1600-talet
Gergely Czuczor

Gergely Czuczor, född 17 december 1800 i Andód, död 9 september 1866 i Pest, var en ungersk poet och ordboksförfattare.

Czuczor inträdde 1817 i benediktinorden, prästvigdes 1824 och var under de närmast följande åren huvudsakligen gymnasielärare i Győr. Han blev biträdande sekreterare och arkivarie i ungerska vetenskapsakademin 1835, samt 1836 ordinarie ledamot. Czuczor gjorde sig tidigt ett namn som poet. Beskylld för att i sin diktning och leverne ha röjt ett alltför världsligt sinnelag blev han dock av sin ordenschef tvångsförflyttad från Budapest, där han 1835 bosatt sig, och hans skrifter belagda med censur. Tvångsåtgärderna upphörde först 1845, sedan akademin anförtrott utarbetandet av sin stora ordbok över ungerska språket till honom. 

På grund av en vid revolutionsutbrottet 1848 offentliggjord krigsdikt blev han 1849 dömd till se års fästning. År 1851 blev han dock benådad och upptog tillsammans med János Fogarasi arbetet på ordboken. Detta verk, som slutfördes av Fogarasi 1874, är en utmärkt källa till det ungerska språket. Deras etymologiska undersökningar var dock även för samtiden av låg klass. Inom den ungerska litteraturen intar Czuczor en viktig plats. Bland hans många på hexameter skrivna episka dikter märks särskilt Az Augsburgi ütkönzet (Slaget vid Augsburg) och det romantiska hjältekvädet Botond. Genom sina lyriska dikter med motiv från ungersk folktro var han en föregångare till Sándor Petőfi.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 
 

Ungerska författare
Ungerska poeter
Ungerskspråkiga poeter
Ungerskspråkiga författare
Födda 1800
Avlidna 1866
Män
Svensk uppslagsbok
Påssioakka

Påssioakka var en gudom i samisk religion. Hon var hemmets gudinna och beskyddare av kåtans bakre, heliga del. Hon gav också sitt tillstånd till skytte och jakt.

Se även 
 Akka (mytologi)

Referenser

 Reuterskiöld, Edgar, De nordiska lapparnas religion, Norstedt, Stockholm, 1912
 Karsten, Rafael, Samefolkets religion: de nordiska lapparnas hedniska tro och kult i religionshistorisk belysning, Stockholm, 1952
 Holmberg-Harva, Uno, Lapparnas religion: (Lappalaisten uskonto, 1915), Centre for Multiethnic Research [Centrum för multietnisk forskning], Uppsala, 1987
 Hofberg, Herman, Lapparnes hednatro, 1879

Gudar i samisk mytologi
Jaktgudar
Fredrik Bernhard Cöster

Fredrik Bernhard Cöster, född 9 februari 1797 i Halmstad, död 30 juni 1878 i Linköping, var en svensk militär, journalist och postmästare.

Biografi
Cöster blev kapten i armén 1831, och var postmästare i Sollefteå 1846–1855, samt redaktör för Nya Norrköpingskuriren 1859–1862.
Han skrev den kända, av Bernhard Crusell tonsatta, Hell dig, du höga Nord och utgav några diktsamlingar, reseskildringar och översättningar.
Han gifte sig 1830 med Ebba Eleonora Iserhjelm (1806–1865). Deras dotterson Hjalmar Hammarskjöld var statsminister från 1914 till 1917.

Bibliografi

Översättningar

 - Översättning från flera språk.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Vidare läsning
Svenskt biografiskt lexikon (artikel av Erik Vennberg.)

Svenskspråkiga poeter
Svenska poeter
Svenska sångtextförfattare
Svenska reseskildrare
Författare från Halmstad
Svenska författare under 1800-talet
Svenska journalister under 1800-talet
Svenska militärer under 1800-talet
Svenska översättare
Svenskspråkiga översättare
Översättare från franska
Översättare från norska
Svenska posttjänstemän
Födda 1797
Avlidna 1878
Män
Melek Tourhan

Melek Hassan Tourhan (arabiska: ملك حسن طوران), född 27 oktober 1869 i Istanbul, död 4 februari 1956 i Heliopolis i Kairo, var sultaninna av Egypten 1914-1917 som gift med sultan Hussein Kamil av Egypten.

Biografi
Melek Touran var av tjerkessiskt ursprung men betecknas till skillnad från andra tjerkesser i Ottomanska riket inte som en slav. Hon var dotter till Hasan Pasha, som var kapten i den ottomanska flottan. Hon adopterades av Djechme Affet, tredjehustru till Ismail Pascha, khediv av Egypten, och växte upp nära hovet, tillbringade mycket tid med Neşedil Kadinefendi, en annan av Ismail Paschas hustrur, och blev en nära vän till prinsessan Nimet Mouhtar. Hon beskrivs som en charmfull, livlig och med ömtålig hälsa och jämfördes med en Venusstatyett i miniatyr. 

Hon blev 1887 gift med sin adoptivbror, som var khedivens favoritson, men som inte stod i tur till att ärva tronen. 1914 avsattes makens brorson Abbas II av Egypten av britterna och hennes make installerades på tronen med titeln sultan i stället för khediv, för att tydliggöra att Egypten inte längre var en ottomansk provins. Makarna antog den nyskapade titeln "Höghet" och Melek fick titeln sultaninna. 

Melek hade ett gott förhållande till maken som enligt uppgift behandlade henne med respekt och tillgivenhet. Paret fick tre döttrar tillsammans. Melek visade sig aldrig offentligt men närvarade i likhet med sina föregångare, khedivens hustrur, vid föreställningarna i khedivens opera i en särskild loge dold bakom en skärm. 
       
Då maken avled 1917 efterträddes han av sin bror Fuad efter att hans son ur första äktenskapet avsagt sig sina tronanspråk. Fuad tillät Melek att behålla sin titel och gav henne år 1932, då den egyptiska monarkins rangordning fastställdes, företräde framför alla andra kvinnliga medlemmar av kungahuset förutom drottningen. Som änka var Melek mer synlig vid officiella sammanhang och syntes på officiella fotografier. År 1923 närvarade hon tillsammans med kronprins Leopold och drottning Elisabet av Belgien vid ett besök av Tutankhamuns grav i Luxor. År 1938 närvarade hon vid kung Farouks bröllop. 

Hon kallades felaktigt i västerländsk press för änkesultaninna. Melek gifte aldrig om sig men reste som änka mycket i Europa med sina slavar.

Referenser 

 

Födda 1869
Egyptens drottningar
Kvinnor
Avlidna 1956
Trulsa och Pysseliten

Trulsa och Pysseliten är de två troll som är huvudpersoner i en serie barnböcker av Ester Ringnér-Lundgren. Den första boken, Lilla Trulsa, kom ut 1961 och följdes av 23 titlar. Böckerna användes även i svenskundervisningen på lågstadiet under flera år. Det är lättlästa, illustrerade sagor för nya läsare och serien gavs ut under vinjetten Teddy på B. Wahlströms bokförlag. Det gavs även ut en jubileumsutgåva 1972 som heter Soliga sagor om Trulsa och Pysseliten, med flera.

Böckerna
1961 – Lilla Trulsa Teddybok nr.8
1962 – Lilla Trulsas kalas Teddybok nr.9
1963 – Lilla Trulsas hemlighet Teddybok nr.13
1964 – Lilla Trulsas namnsdag Teddybok nr.17
1965 – Lilla Trulsa och Pysseliten Teddybok nr.21
1966 – Lilla Trulsa i lekskolan Teddybok nr.25
1967 – När lilla Trulsa klädde ut sig Teddybok nr.29
1967 – Pysselitens vandring Teddybok nr.32
1968 – Lilla Trulsas julgran Teddybok nr.34
1968 – Pysseliten hittar en tråd Teddybok nr.37
1969 – När lilla Trulsa hittade solen Teddybok nr.40
1969 – Pysselitens nya mössa Teddybok nr.43
1970 – Lilla Trulsas midsommar Teddybok nr.46
1970 – Pysseliten och lille Blå Teddybok nr.49
1971 – Vad Trulsa hittade på stranden Teddybok nr.52
1971 – Pysseliten i svampskogen Teddybok nr.54
1972 – Lilla Trulsa och lejonet Teddybok nr.56
1972 – Pysselitens leksakståg Teddybok nr.59
1973 – Lilla Trulsa och trollet Traske Teddybok nr.62
1973 – Pysselulls röda ballong Teddybok nr.64
1974 – Lilla Trulsa och solkatt Teddybok nr.66
1974 – Pysseliten letar skatter Teddybok nr.68
1975 – Lilla Trulsa och tomteflickan Teddybok nr.70
1975 – Pysselitens fotboll Teddybok nr.72

1972 – Soliga sagor om Trulsa och Pysseliten, med flera. (Jubileumsutgåva)

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
Merri Vik med läsning från två böcker om Trulsa och Pysseliten.

Fiktiva figurer introducerade 1961
Litterära figurer av Ester Ringnér-Lundgren
Svenska barnböcker
Tillståndspostulatet

Tillståndspostulatet är en lag inom termodynamiken som postulerar antalet tillståndsstorheter som krävs för att entydigt definiera tillståndet hos ett termodynamiskt system i jämvikt.

Tillståndspostulatet kan formuleras:

Ett system sägs vara enkelt kompressibelt i frånvaro av vissa externa effekter som sällan behöver tas i beaktande inom tekniska tillämpningar. Dessa effekter är elektromagnetiska fält, gravitation, ytspänning och rörelse. för ett sådant system krävs endast två oberoende intensiva storheter för att bestämma tillståndet, resten kan beräknas med hjälp av tillståndsekvationer. Antalet storheter som behöver vara kända stiger om externa effekter måste tas med i beräkningen.

Källor 

Termodynamik
Claus Daa (1579–1641)

Claus Daa, född 1579, död 30 mars 1641, var ett danskt riksråd. Han var far till Oluf Daa.

Daa deltog i Kalmarkriget, innehade därefter åtskilliga län och blev 1625 riksråd. Som sådan tillhörde han oppositionen mot Kristian IV:s politik, men utnämndes dock 1630 till riksamiral. På expeditionen mot Hamburg väckte han dock missnöje. Daa misslyckades även med sin diplomatiska beskickning i Haag 1631 då han försökte medla mellan Spanien och Nederländerna och förnya förbundet mellan England och Danmark.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska riksråd under 1600-talet
Danska diplomater
Danska amiraler
Födda 1579
Avlidna 1641
Män
Svensk uppslagsbok
Mottagare av Elefantorden
Jørgen Daa

Jørgen Daa, död 1619, var en dansk amiral.

Daa fick 1611 befälet över 7 danska skepp som sändes till Kattegatt och erövrade med dem den del av den vid Älvsborg utrustade svenska eskadern. År 1612 bidrog han genom sin blockad av Älvsborgs fästning till dess fall och erhöll i belöning Holbæks slott som förläning men fortsatte att göra tjänst som amiral.

I Eldsberga kyrka i södra Halland finns en minnestavla över amiral Jørgen Daa, en epitafium. Han ska ha sänts ut av den danske kungen Kristian IV år 1619 för att möta eller förbereda möte med den svenske kungen Gustav II Adolf i Halmstad. Emellertid avled Jørgen i Eldsberga prästgård. Han begrovs i Eldsberga kyrka.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska amiraler
Dansk adel
Födda 1500-talet
Avlidna 1619
Män
IK VIK Friidrott

IK VIK Friidrott var en idrottsklubb i Västerås som var aktiv under 1980-talet. Den bildades 1980 ur friidrottssektionen i Västerås IK. 1989 slogs den ihop med IFK Västerås friidrottssektion till Västerås Friidrottsklubb.

Källor
Västerås Friidrottsklubb

 
Upplösta friidrottsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Västerås
Sportklubbar bildade 1980
Sportklubbar upplösta 1989
Tuvas flagga

Tuvas flagga antogs den 8 november 2002. Tuvas första flagga antogs den 17 september 1992 .

Referenser
Flags of the World

Rysslands flaggor
Flaggan
Oluf Daa

Oluf Daa, född 1606, dödsår okänt, var en dansk ämbetsman. Han var son till Claus Daa (1579–1641) och far till Claus Daa (1640–1678).

Daa tillhörde de ivrigaste förfäktarna av adelns rättigheter och yrkade till och med på ett slags liberum veto för den enskilde adelsmannen i fråga om skatter. Han stod Corfitz Ulfeldt nära och miste vid dennes fall 1651 sitt räntmästarämbete. Han måste senare gå i landsflykt, fick efter en tid återvända men var fortfarande illa sedd av regeringen och levde utan tjänst och under svåra ekonomiska förhållanden.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska ämbetsmän
Födda 1606
Avlidna 1600-talet
Avlidna okänt år
Män
Svensk uppslagsbok
Personer i Danmark under 1600-talet
Gregers Daa

Gregers Daa, född 8 november 1658, död 20 december 1712, var en dansk militär. Han var halvbrors son till Oluf Daa.

Daa deltog i skånska kriget och gick därefter i kejserlig tjänst under kriget mot turkarna på 1690-talet, först som överstelöjtnant och därefter som överste för ett danskt regemente. I stora nordiska kriget deltog han från 1710, då han blev generalmajor. Under slaget vid Gadebusch kommenderade Daa högra flygelns andra linje med skicklighet men blev dödligt sårad.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1658
Avlidna 1712
Män
Danska generaler
Danska militärer under 1600-talet
Danska militärer under 1700-talet
Deltagare i slaget vid Gadebusch
Substituta varor

Substituta varor är varor eller i ekonomisk mening tjänster som är sinsemellan utbytbara och uppfyller konsumentens eller producentens nyttokrav. En sådan grundläggande nytta kan vara en människas behov av till exempel värme. Om detta kan uppnås genom elektriska radiatorer eller genom eldning av ved, så kan man säga att dessa "varor" är substitut till varandra, antingen vrider man på elektriciteten, eller eldar i kaminen. Valet av hur mycket elektricitet eller ved konsumenten kommer att välja är beroende dels av de olika värmekällornas effektivitet, konsumentens budget och priset på insatsvarorna.

Se även
Varor
Tjänst

Ekonomi