kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Landkreis Kamenz

Landkreis Kamenz (sorbiska: Wokrjes Kamjenc) är ett landkreis i Sachsen i Tyskland, med Kamenz som huvudort och ungefär 150 000 invånare. Bilarna har KM på nummerskylten.

Geografi 
Till Landkreis Kamenz gränsar i norr till Landkreis Oberspreewald-Lausitz och Landkreis Spree-Neiße (båda i Brandenburg), i öster Niederschlesischer Oberlausitzkreis (sorbiska: Delnjosleško-hornjołužiski wokrjes), i sydost Landkreis Bautzen, i söder Landkreis Sächsische Schweiz, i sydväst Dresden samt i väster Landkreis Meißen och Landkreis Riesa-Großenhain.
Landkreisen är medlem i Euroregion Neiße.

I nordöstra delen ligger den kreisfria staden Hoyerswerda insprängd som exklav.

Historia 
Landkreis Kamenz bildades 1994 genom sammanslagning av Landkreis Kamenz och de västliga delarna av Landkreis Bischofwerda. Resterande delar av Landkreis Bischofswerda tillkom Landkreis Bautzen. 1996 tillkom ytterligare områden från Dresden och Hoyerswerda. Fram till april 1996 var det officiella namnet Landkreis Westlausitz-Dresdner Land.
Petra Kockert (CDU) är Landrätin (ung. kommunfullmäktiges ordförande) i Landkreis Kamenz.

Administrativ uppdelning 
Landkreis Kamenz är indelad i följande städer och Gemeinde (invånarantal 2005):

Städer 
 Bernsdorf (5.764)
 Elstra (3.148)
 Großröhrsdorf (7.302)
 Kamenz (18.177)
 Lauta (8.541)
 Königsbrück (4.690)
 Pulsnitz (6.580)
 Radeberg (18.776)
 Wittichenau (6.261)

Gemeinde 
 Arnsdorf (4.910)
 Bretnig-Hauswalde (3.221)
 Crostwitz (1.172)
 Elsterheide (3.981)
 Großnaundorf (1.086)
 Laußnitz (2.095)
 Leippe-Torno (1.447)
 Lichtenberg (1.720)
 Lohsa (6.112)
 Nebelschütz (1.255)
 Neukirch (1.776)
 Oberlichtenau (1.511)
 Ohorn (2.550)
 Oßling (2.609)
 Ottendorf-Okrilla (10.164)
 Panschwitz-Kuckau (2.207)
 Räckelwitz (1.253)
 Ralbitz-Rosenthal (1.822)
 Schönteichen (2.393)
 Schwepnitz (2.814)
 Spreetal (2.233)
 Steina (1.824)
 Straßgräbchen (784)
 Wachau (4.518)
 Wiednitz (1.175)

Kamenz
Bergen–Stavanger–Newcastle

Det har gått en bilfärjelinje mellan Bergen i Norge och Newcastle i Storbritannien. Färjan gjorde även stopp i Haugesund och Stavanger, båda i Norge.

Färjelinjen lades ned i september 2008.

Överfartstid var 25 timmar från Bergen och 19 från Stavanger. Det gick år 2006 två avgångar per vecka, torsdagar och lördagar från Norge, samt fredagar och söndagar från Newcastle. Rederiet var DFDS den sista tiden och fram till 2006 var det Fjordline.

Hamnarna i Bergen, Haugesund och Stavanger ligger alla centralt. I Newcastle lade båten till på norra sidan av floden Tyne, cirka två kilometer från kusten, något öster om Tynetunneln. Det är cirka 10 kilometer från centrum.

Referenser

Externa länkar
http://www.fjordline.com

Nedlagda färjelinjer
Transport i England
Transport i Norge
Relationer mellan Norge och Storbritannien
Kamenz

För orten Kamenz i Schlesien, se Kamieniec Ząbkowicki.

Kamenz (Sachsen) (sorbiska: Kamjenc (Sakska)) är en stad (große Kreisstadt) i Landkreis Bautzen i förbundslandet Sachsen i Tyskland. Staden har cirka  invånare.

Geografi

Kamenz (avlett från sorbiska Kamjenc som betyder "liten ort vid sten") ligger i östra delen av Freistaat Sachsen, nordöst om Dresden i västra Lausitz. Norr om staden sträcker sig Heide- und Teichlandschaft (hed- och vattenlandskap med många småsjöar), medan bergsområdet Westlausitzer Bergland börjar söder om staden.

Stadsdelar 
Kamenz (Kamjenc)

Galleri

Källor

Externa länkar

Kommuner och städer i Landkreis Bautzen
Kamenz
Per Hållberg

Per Hållberg, född 24 mars 1978 i Örnsköldsvik, är en svensk före detta ishockeyspelare.

Klubbar 
  MODO Hockey 1985-2002, 2007-2011 (både juniorer och A-lag)
  Färjestads BK 2002-2006
  EV Zug 2006-2007
  Växjö Lakers 2011-2012 
  Asplöven HC 2012-2013 
  IF Björklöven 2013-2015

Meriter (i urval) 
 SM-silver 1999 med MODO Hockey
 SM-silver 2000 med MODO Hockey
 SM-silver 2002 med MODO Hockey
 SM-silver 2003 med Färjestads BK
 SM-silver 2004 med Färjestads BK
 VM-silver 2004 med Sverige
 SM-silver 2005 med Färjestads BK
 SM-guld 2006 med Färjestads BK
 VM-guld 2006 med Sverige

Källor 
 

Svenska ishockeyspelare
Födda 1978
Ishockeyspelare i Modo Hockey
Ishockeyspelare i Färjestad BK
Män
Levande personer
Spelare i EV Zug
Spelare i Växjö Lakers
Ishockeyspelare i IF Björklöven
Svenska mästare i ishockey
Världsmästare i ishockey
Idrottare från Örnsköldsvik
Spelare i Asplöven HC
Domarregler

Domarregler är allmänna förhållningsregler och etiska riktlinjer, som vänder sig till domare, i motsats till de formella, tekniska anvisningar för förfarandet som finns i rättegångsbalken.

Domarreglerna saknar större rättslig betydelse och är inte juridiskt bindande. De står dock fortfarande med i lagboken och det förekommer rättsfall där reglerna fortfarande åberopas men då endast som en del av juridisk doktrin och praxis.

Historik

Bilagan till Äldre Västgötalagen 
Domarregler finns redan i den äldsta boken på svenska, handskrift KB B 59 som en bilaga till Äldre Västgötalagen. Västgötalagens domarregler inleds med följande anvisning: 

Den som vill vara en rätt domare, han skall ha tre slags nåd ifrån Gud: att veta skillnaden mellan rätt och orätt, att vilja allt det som är rätt och ingenting annat och att kunna verkställa rätten med eftertanke och med möda samt med ordens utsägande och gärningarnas utförande. Vidare sägs: Nu finns det fyra ting som kan hindra domaren: ett är kärlek, ett annat är hat, ett tredje är gåvor, det fjärde är rädsla. Dessa fyra skall domaren stå emot.

Olaus Petris domarregler 
En senare och mera omfattande samling domarregler med rubriken "Några allmennelige regler, ther en domare skal sig aldeles effter rätta"  anses ha författats av Olaus Petri. Det är dock inte klart hur mycket Petri författade själv och hur mycket han förmedlade från äldre tid.

De trycktes första gången 1635 i en upplaga av landslagen, och när 1734 års lag gavs ut (första tryckning 1736) ingick domarreglerna. De har därefter alltid medtagits även i privata lagutgåvor, som "Sveriges Rikes Lag", Svensk lag och Finlands Lag.

Citatet "Hött är med intet bött, dock icke på alla rum" från Olaus Petris domarregler betyder att enbart hot inte ska bötfällas utom i vissa fall (lagrum). Det var alltså enbart handlingen, och inte uppsåtet, som var brottsligt.

Innehåll 
Reglerna är delvis i avhandlingsform, delvis i form av sentenser. Med avseende på innehållet är domarreglerna anmärkningsvärda därför att i dem röjer sig ett av de tidigaste spåren till den förändring i rättsuppfattningen, som i flera avseenden försiggick under tiden mellan landslagarna och 1734 års lag. Särskilt gäller detta i fråga om bevisningen. Domarreglerna utmärker sig för en human anda samt en klar blick; språket är kraftfullt. 
 
Den inledande instruktionen till domaren som ämbetsman och hur domens rättsverkan återspeglar Luthers lära om kallelsen:

En domare skall först besinna, att han är en Guds befallningsman, och det ämbete han förter, det hörer Gudi till, och icke honom själv, och därför hörer domen, som han avlägger, Gudi till, efter det han avsagd varder i Guds ämbete, på Guds vägnar, så att det visserligen är Guds dom, och icke människors.

De avslutande orden i domarreglerna är att betrakta som reglernas, men även den dåvarande svenska juridikens, motto:

Orätt och saköre gör ingen herre rik.
Men lag och rätt är Herrens pris.

Källor

Referenser

På andra projekt

Källor
Delvis 

1734 års lag
Processrätt
Ugglan
Verk av Olaus Petri
Nynäshamn–Visby

Nynäshamn–Visby är en färjelinje som går från Nynäshamn till Visby och omvänt. Rederiet som sköter förbindelsen är Destination Gotland. På vintern går två turer per dag och på sommaren sex-åtta turer per dag. Överfarten tar 3 timmar och 15 minuter. Under 1990-talets senare hälft var restiden med katamaranen Patricia Olivia 2 timmar och 20 minuter.

Hamnar

I Nynäshamn ligger hamnen ganska nära centrum. Riksväg 73 går dit. Det finns bussförbindelse till/från Stockholm till hamnen. Man kan åka pendeltåg till/från Nynäshamn också.

I Visby lägger båtarna till något söder om centrum. Det finns bussförbindelser.

Fartyg
Fartygen går omväxlande på denna linje och på linjen Oskarshamn–Visby och Västervik-Visby

Fartyg som för närvarande (vintern 2021-2022) trafikerar rutten 

M/S Visby (2018) är en stor snabbfärja som är 199,99 meter lång, kan gå i 28,5 knop och rymmer 1650 passagerare plus 500 bilar. 

M/S Gotland (2019), är en stor snabbfärja som är 199,99 meter lång, kan gå i 28,5 knop och rymmer 1650 passagerare plus 500 bilar.

Fartyg som för närvarande (sommaren 2021) inte trafikerar rutten 

M/S Visby är en konventionell bilfärja, som är 196 meter lång, kan gå i 28,5 knop och rymmer 1 500 passagerare och 500 bilar. För tillfället då M/S Visby är utchartrad till DFDS

M/S Drotten, är en konventionell bilfärja, som är 196 meter lång, kan gå i 28,5 knop och rymmer 1 500 passagerare och 500 bilar.

HSC Gotlandia II är en snabbfärja, som är 121,9 meter lång, kan gå i 40 knop och rymmer 780 passagerare, och 60 bilar. Trafikerar bara Nynäshamn en gång i veckan.

HSC Gotlandia är en snabbfärja, som är 112,5 meter lång, kan gå i 40 knop och rymmer 700 passagerare och 140 bilar. Hon används dock inte i trafiken längre, då hon är överflödig, men kan sättas in om det blir problem med andra fartyg.

Historia
Passagerarbåtar har funnits på linjen sedan 1800-talet. År 1944 sänktes S/S Hansa, som var ett fartyg på linjen Nynäshamn–Visby, av en sovjetisk ubåt, varvid 84 personer omkom.

Externa länkar
Destination Gotland
Kollektivtrafiken – Region Gotland

Färjelinjer inom Sverige
Nynäshamn
Sjöfart i Visby
Landkreis Bautzen

Landkreis Bautzen (sorbiska Wokrjes Budyšin) är en Landkreis i Sachsen, Tyskland, med Bautzen som huvudort. Bilarna har BZ på nummerskyltarna. Här bor ungefär 330 000 människor. 

Landkreis Bautzen är medlem av det tysk-polsk-tjeckiska regionala samarbetsorganet Euroregion Neisse.

Historia
Landkreis Bautzen tillkom 2008 när den gamla Landkreis Bautzen slogs samman med Landkreis Kamenz och den före detta kretsfria staden Hoyerswerda.

Geografi
Till Landkreis Bautzen gränsar i norr förbundslandet Brandenburg, i öst Landkreis Görlitz, i syd Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge samt i väst staden Dresden och Landkreis Meißen. I söder ligger även Tjeckien.
Den största floden i Landkreis Bautzen är Spree som rinner genom Bautzen. Andra floder är Löbauer Wasser, Kleine Spree, Schwarzwasser (svarta vattnet) och Wesenitz. 

Landkreis Bautzen består av följande kommuner 2020:

Städer

Kommuner

Referenser 

Bautzen
Det grovmaskiga nätet

Det grovmaskiga nätet är en svensk-norsk-dansk miniserie från 2000 efter en roman av Håkan Nesser med samma namn, i regi av Martin Asphaug med Sven Wollter och Samuel Fröler i huvudrollerna. Serien hade Sverigepremiär den 2 januari 2000 och släpptes på DVD den 21 juni 2006.

Handling
Jan Miller vaknar en dag upp med en kraftig bakfylla. Hustruns plats bredvid honom är tom och prydligt bäddad. I badrummet gör han en fasansfull upptäckt: hustrun ligger död i det vattenfyllda badkaret.

Polisen anländer under befäl av kommissarie Van Veeteren som snabbt kan konstatera att det inte handlar om någon olyckshändelse. Maken Jan Miller tas till förhör men säger att han inte minns någonting. Kommissarie Van Veeteren börjar ana att fallet är betydligt mer komplicerat än han först trott och att den mörka sanningen ligger djupt dold i det förflutna.

Om serien
Serien är inspelad i Karlskrona i Blekinge.

Skådespelare
Samuel Fröler - Jan Miller
Sven Wollter - Van Veeteren
Claes Ljungmark - Münster
Fredrik Hammar - Rooth
Steve Kratz - Renberg
Jonas Falk - Polischefen
Lars Green - Rektorn
Peter Engman - Carl Ferm
Camilla Strøm Henriksen - Millers hustru Eva Ringmar
Lena Granhagen - Fru Ringmar
Frida Hallgren - Åsa, hotellreceptionist
Åke Lundqvist - patient

Externa länkar
 
 

Svenska kriminalserier
Norska miniserier från 2000-talet
Danska miniserier från 2000-talet
TV-seriestarter 2000
TV-serieavslutningar 2000
Svenska TV-serier baserade på böcker
TV-program i SVT
Svenskspråkiga TV-serier
Norska thriller-TV-serier
Svenska miniserier från 2000-talet
Norska kriminalserier
Danska kriminalserier
Svenska thriller-TV-serier
Danska thriller-TV-serier
V2-ordföljd

V2-ordföljd är inom lingvistik ett ordföljdssystem där predikatsverbet i regel måste komma på andra plats bland leden i en sats, med första platsen i satsen reserverad för det tema som man vill topikalisera (framhäva). 

Svenskan är ett tydligt exempel på ett V2-språk, även om några få typer av satser, till exempel inledande konditionala bisatser utan om, är undantag från regeln. Alla germanska språk utom engelska är V2-språk. Bland icke-germanska språk är V2-ordföljd mer sällsynt, även om den används i till exempel kashmiri.

Den grundläggande ordföljden i svenskan är SVO, dvs subjekt-predikatsverb-(direkt) objekt. Det är den som gäller i "neutrala" påståendesatser, till exempel Olle (subjekt) ser (predikatsverb) Håkans bil (direkt objekt). Vill man frångå neutraliteten och genom ordföljden framhäva (topikalisera) ett visst annat satsled än subjektet genom att inleda satsen med detta medför V2-regeln att subjektet måste komma efter predikatsverbet ("omvänd ordföljd") i stället för före, eftersom predikatsverbet annars skulle bli tredje satsled. Förutom framhävda objekt och predikatsverb kan en sats inledas med adverbial (som i sig kan vara en sats (bisats)). Samma omvändning av ordföljden inträffar då.

Illustrerande exempel 
Ordföljd kan också illustreras i ett satsschema

Det finns också fall med finit verb framhävt genom placering i satsens början. Dessa satser får förutom inledande tempusböjt huvudverb (i presens eller preteritum) ytterligare ett finit verb på plats nummer 2: likadant tempusböjd form av göra. Resultatet blir satser som Städar gör hon sällan och Fikade gjorde vi ju i förmiddags. Dessa satstyper är de enda (i svenskan) som kan ha två finita verb, vilket annars går emot definitionen av "sats". Man kan säga att satsens första verb, det med semantiskt innehåll, trots sin tempusböjning fungerar som objekt i satsen, vilket det även kan göra tillsammans med ett egentligt objekt: Åt mat gjorde vi för en timme sedan. Satserna av dessa slag påminner om till exempel engelskans do-omskrivna satser (dock med en annan funktion), men skiljer sig från det engelska exemplet (förutom genom ordföljden) genom att också huvudverbet blir finit (tempusböjs).

Syntax
Språktypologi
Berte museum

Berte Museum – Livet på landet är ett nostalgimuseum i Slöinge, Halland, som visar jordbruksmaskiner, redskap och bruksföremål från livet på landet. Museet speglar den utveckling som skett på landsbygden från slutet av 1800-talet fram till 1960-talet.

Anders Stenström, tidigare kvarnmästare på Berte Qvarn, var den som låg bakom museets tillblivelse. Berte Museum är privatägt och ingår som en del av Bertegruppen där även Berte Qvarn, SIA Glass, Berte Gård AB samt Bertebos Stiftelse ingår. 

Anders Stenström började av en ren tillfällighet att samla på jordbruksmaskiner sommaren 1992. Därefter har maskiner och redskap fortsatt att i strid ström införlivas i hans samling. Med tiden har samlingen kommit att breddas och idag omspänner den det mesta som har funnits ute på den halländska landsbygden.

Från början inrymde Anders Stenström sina föremål i ett gammalt svinhus på Berte Gård, där många av dem fortfarande står kvar. Dagens museibyggnad är det gamla ridhuset i Slöinge som  blev tomt 1996 i samband med att motorvägen genom Halland byggdes och då tog i anspråk en stor del av marken i anslutning till ridhuset. Med hjälp av ideella krafter och med hjälp av Hallandsmodellen kunde ridhuset byggas om till utställningshall. Berte Museum – Livet på landet invigdes 28 maj 2002 av landshövding Karin Starrin.

Sommaren 2002 flyttades det gamla godsmagasinet från Slöinge station till museiområdet. I juli 2004 inköptes Slöinge lanthandelsmuseum från dess grundare Inga-Britt Tengvall och en komplett lanthandelsmiljö byggdes upp på Berte Museum.
Under våren 2006 var museet med i Otroligt Antikt på TV.

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats

Museer i Falkenbergs kommun
Arbetslivsmuseer i Sverige
Larry Gambone

Larry Gambone, en nutida individualanarkist och mutualist bosatt i Kanada. Han driver förlaget Red Lion Press och bloggen Porcupine blog.

Externa länkar
Porcupine blog
Red lion Press
LARRY GAMBONE ARCHIVE
THE NEOCONS IN A NUTSHELL (where they belong)
Neocons, Parts 2 & 3 

Kanadensiska anarkister
Män
Helmer MasOlle

Erik Helmer MasOlle, ursprungligen Ohlsson, född den 4 september 1884 i Östra Björken, Siljansnäs socken i Kopparbergs län, död 3 augusti 1969 i Stockholm, var en svensk målare, grafiker och formgivare. Han gifte sig den 1 maj 1911 med Aina Stenberg.

Biografi 
Helmer MasOlle antogs som elev vid Konstakademien 1903. Redan 1901 hade han tagit kontakt med Anders Zorn för att be om ekonomisk hjälp för resan från Dalarna till Stockholm. 1908 målade MasOlle den stora nationalromantiska målningen Mellan by och säter som inköptes av familjen Ax:son Johnson och placerades på Avesta Storfors kraftverk. I samband med en stipendieresa till England inledde MasOlle sin internationella bana som porträttmålare. Den förde honom till många platser både i Europa och i USA, där han även ställde ut.

Han har porträtterat ett stort antal kända svenskar, bland andra statsminister Per Albin Hansson, biskop Gottfrid Billing och Gustaf V som kronprins. Även hans folklivsbilder har ofta porträttets form, men där är det dalkarlar och kullor i arbetskläder eller högtidsdräkt som avbildas, exempelvis Bandväverskan och Leksandskarl i skinnpäls. MasOlle arbetade med de traditionella motiven i en rad olika tekniker – olja, akvarell, gouache och skrapteknik. Han utförde även verk i skulptur och grafik samt ritade hus, båtar och möbler. Det var Helmer MasOlle som formgav den första Volvo-bilen 1927, ÖV 4. Hans design lever kvar i det etablerade volvomärket (järnsymbolen) på den snedställda diagonalen. MasOlle är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Källor
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska målare under 1900-talet
Personer med anknytning till Volvo
Personer från Siljansnäs socken
Födda 1884
Avlidna 1969
Män
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska formgivare
Svenska grafiker under 1900-talet
The Dakota

The Dakota är ett exklusivt bostadshus på 1 West 72nd Street, nära Central Parks sydvästra hörn på Manhattan i New York.

Bland andra John Lennon, Yoko Ono och Sean Lennon, Judy Garland, Leonard Bernstein, Rudolf Nurejev, Judy Holliday, Boris Karloff, Roberta Flack, Rosemary Clooney, Lillian Gish, William Inge, Jack Palance, Jason Robards, Robert Ryan, Harlan Coben, Bono, Lauren Bacall samt Paul Simon har bott här. John Lennon mördades utanför byggnaden 8 december 1980.

Utomhusscenerna i Roman Polanskis film Rosemarys baby är filmade vid byggnaden.

Se även
Strawberry Fields Memorial

Referenser

Byggnader och anläggningar i New York
Manhattan
Lewis Hartsough

Lewis Hartsough engelsk psalmförfattare född 1828 och död 1919. Representerad i The English Hymnal with Tunes med psalmen I hear thy welcome, som han både diktade och tonsatte.  Psalmen sjöngs av Ira D. Sankey och publicerades i dennes första häfte Sacred Songs.

Psalmer
Hur ljuvt du kallar mig (Nr 10 i Sånger till Lammets lof 1877 och nr 244 Hemlandssånger 1891). Översatt av Erik Nyström.
Jag tänker så gärna nr 488 i Hemlandssånger 1891

Brittiska psalmförfattare
Födda 1828
Avlidna 1919
Män
Tambura (Balkan)

Tambura är ett musikinstrument använt i huvudsakligen inom folkmusiken från balkanområdet.
Instrumenten har lång greppbräda och för det mesta dubblerade strängar (4x2, 3x2 eller 2x2) och spelas med plektron.

Stränginstrument
Tamburo

Tamburo är trummor av varierande storlek:

 Tamburo grande är en stor orkestertrumma med cirka en meters diameter och skinnmembran på båda sidor. Används i huvudsakligen i militär- symfoni- eller operaorkestrar.
 Tamburo militare betyder virveltrumma, och är en mindre variant av tamburo grande.

Se även 
Tamburin

Slagverk
Baltirullan

Baltirullan är en revyvisa som ursprungligen framfördes på nyårsrevyn på Malmö gamla Folkets hus teater år 1915. Visan sjöngs då av Oskar Svanlund i rollen som "Skurupsbonden" och handlar om hans besök på Baltiska utställningen i Malmö. Visan har senare sjungits in av bland andra Harry Persson, Lennart Kjellgren och Christer Lundh (1984). Visan, som har en lång rad verser, börjar så här:

"Häromsistens så for jag ing te stora Malmö sta
för jag skulle på Udställningen gunås
Där va Anderskan å Pitterskan å Baltiskan
å en djädrans hoper bynner de förstås.

Po Baltirullan tjong
file ball ball ball, Baltifluan, Baltifiliux
Där va Anderskan å Pitterskan å Baltiskan
å en djädrans hoper bynner de förstås."

Källor

Fotnoter

Malmös historia
Sånger 1915
Svenska visor
Ljungbyholms landskommun

Ljungbyholms landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen bildades som så kallad storkommun vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Ljungby landskommun och Sankt Sigfrids landskommun.

Den 1 januari 1953 överfördes till Ljungbyholms landskommun och Ljungby församling från Dörby landskommun och Dörby församling ett område med 56 invånare och omfattande en areal av 5,18 km², varav 5,16 km² land.

Den 1 januari 1954 överfördes från Ljungbyholms landskommun och Ljungby församling till Mortorps landskommun och Mortorps församling ett område med 44 invånare och omfattande en areal av 0,47 km², varav allt land.

Den 1 januari 1969 delades kommunen i två delar, när Sankt Sigfrids församling överfördes till Nybro stad (som 1 januari 1971 ombildades till Nybro kommun) medan Ljungby församling kvarstod ensam i kommunen fram till den lades samman med nybildade Kalmar kommun den 1 januari 1971.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen de två församlingarna Ljungby och Sankt Sigfrid.

Befolkningsutveckling

Geografi
Ljungbyholms landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 172,15 km², varav 171,38 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 46,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Anmärkningar

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kalmar kommun
Indelningar i Nybro kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Litauens herrlandslag i handboll

Litauens herrlandslag i handboll representerar Litauen i handboll på herrsidan. Laget slutade på tionde plats vid världsmästerskapet 1997 i Japan samt nia vid Europamästerskapet 1998 i Italien.

Källor

 EHF - Litauen
 Litauiska handbollsförbundet

Handbollsherrarna
Herrlandslag i handboll
Herrlandslaget