kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bredäng (olika betydelser)

Bredäng kan syfta på:

 Bredäng – en förort i sydvästra Stockholm.
 Bredäng (tunnelbanestation) – en tunnelbanestation i Stockholm
 Bredängs kyrka – en kyrkobyggnad som tillhör Skärholmens församling i Stockholms stift
 Bredäng, Karlskrona kommun – en by i Torhamns socken i Karlskrona kommun
 Bredäng, Ronneby kommun – en ort i Ronneby kommun.
 Bredäng, Ekenäs – en by i Ekenäs i Finland.
Hjälmsa

Hjälmsa är en småort i Bräkne-Hoby socken i Ronneby kommun i Blekinge län, Sverige.

Noter

Orter i Ronneby kommun
Småorter i Sverige
Garnanäs

Garnanäs är en bebyggelse i Bräkne-Hoby socken i Ronneby kommun i Blekinge län, Sverige. Mellan 2005 och 2010 samt mellan 2015 och 2020 avgränsade SCB här en småort.

Källor

Orter i Ronneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Svenska vinodlare

Föreningen Svenska vinodlare är en sammanslutning av vinodlare i Sverige. Huvuddelen av de svenska odlare som har kommersiella ambitioner är medlemmar i föreningen. De flesta medlemmar odlar dock vin som hobby, snarare än i kommersiell skala.

Se även 
 Svenska viner

Externa länkar
 Föreningen Svenska Vinodlare

Intresseorganisationer i Sverige
Rödby, Ronneby kommun

Rödby är en småort i Bräkne-Hoby socken i Ronneby kommun i Blekinge län, belägen cirka 3 km norr om Bräkne-Hoby.

Referenser

Orter i Ronneby kommun
Småorter i Sverige
Korsanäs

Korsanäs är en ort i Listerby socken i Ronneby kommun i Blekinge län. SCB klassade orten år 2015 som en småort för att därefter räkna den som en del av tätorten Kuggeboda. Bebyggelsen i Korsanäs präglas av traditionell Blekingsk trähusarkitektur från tiden runt sekelskiftet 1800-1900 med inslag av nyare fritidshusbebyggelse från olika decennium. Orten är belägen i ett flackt landskap med betade strandängar. I orten har tidigare funnits en centralt placerad handelsträdgård där det under 2000-talet har pågått en stegvis förtätning av bebyggelsen med nya bostäder.

Noter

Orter i Ronneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Trafikförordningen

är en svensk förordning, utfärdad av regeringen, som trädde i kraft den 1 oktober 1999, som ersättning till , som därmed upphävdes.

Trafikförordningen innehåller bestämmelser för trafik på väg och i terräng, samt ansvarsfördelningen mellan kommuner och statliga myndigheter (Länsstyrelserna, Trafikverket, Transportstyrelsen, Polisen ETC). 

Bestämmelserna om trafik med fordon gäller i tillämpliga delar även den som rider och den som leder eller driver kreatur. Bestämmelserna om gående gäller även den som åker skidor, rullskidor, skridskor, rullskridskor eller liknande och den som för, leder, skjuter eller drar sparkstötting, lekfordon eller liknande fordon. Bestämmelserna om gående gäller även den som leder, skjuter eller drar cykel, moped, motorcykel, barnvagn eller rullstol, den som för ett motordrivet fordon avsett att föras av gående samt den som själv för rullstol om han eller hon färdas med gångfart.

För att inte inbjuda till ett trafikbeteende som kan utgöra fara för andra trafikanter, är Trafikförordningen utformad så att det (generellt sett) inte finns några rättigheter i trafiken utan endast en mängd skyldigheter. Vid t ex en cykelpassage har både bilister och cyklister skyldigheter mot varandra, allt för att öka kravet på hänsyn i trafiken.

Angränsande lagar och förordningar
Förbud mot körning i terräng i vissa fall finns i  och . 

I  och i  för den kommunala organisationen för räddningstjänst under utbildning och höjd beredskap finns bestämmelser om undantag från denna förordning. 

Bestämmelser om spårvägstrafik finns i  om säkerhet vid tunnelbana och spårväg.

Sveriges lagar
Vägtrafik i Sverige
1999 i Sverige
Politikåret 1999
Juridikåret 1999
Transportåret 1999
Interstate 29

Interstate 29 eller I-29 är en väg, Interstate Highway, i norra centrala USA. Den går ifrån Kansas City, Missouri till den Kanadensiska gränsen. Den mäter 1 216 km.

Delstater vägen går igenom
Missouri
Iowa
South Dakota
North Dakota

Externa länkar

029
Oviksfjällen

Oviksfjällen (sydsamiska: Luvlietjahkh) är ett fjällområde i västra Jämtland, cirka 30 km väster om Storsjön. Fjällen är renbetesområde för Tossåsens sameby. Väster om fjällen ligger Glens sameläger.

Oviksfjällens högsta topp är Hundshögen, 1 372 m ö.h. Söder om Hundshögen ligger Valskaftet. Norr om Hundshögen ligger i ordningsföljd (sett vid horisonten från till exempel Frösön): Storfjället, Östfjället, Falkfångarfjället (sydsamiska: Håltohke), Drommen samt Västerfjället. Mellan Drommen och Västerfjället ligger Bydalen och Höglekardalen. Därifrån utgår flera markerade vandrings- och skidleder som också har ändpunkter i bland annat Arådalen och Gräftåvallen.

Oviksfjällen hör huvudsakligen till Ovikens socken (Bergs kommun), med undantag för Västerfjället som ligger i Hallens socken.

Strax nordost om Hundshögen ligger Dörrsjöarna, vilka huvudsakligen avrinner mot norr genom Lekarån.

Massivet är uppbyggt av kvartsit, som är en hård och motståndskraftig bergart. I de östra delarna finns ett antal smältvattenrännor, som är djupa och har bildads vid inlandsisens avsmältning. Dromskåran är välkänd.

Se även
 Ovikens församling
 Arådalen
 Glen

Berg i Jämtland
Berg i Bergs kommun
Spjälkö

Spjälkö är en ort i Ronneby kommun.

Orten var en del av den av SCB definierade och namnsatta småorten Spjälkö och Saxemaranäs.

Spjälkö var från början en liten fiskeby men nu finns det ingen större fiskeverksamhet kvar.

Orter i Ronneby kommun
Saxemaranäs

Saxemaranäs är en ort i Ronneby kommun, Blekinge län.

Orten var en del av den av SCB definierade och namnsatta småorten Spjälkö och Saxemaranäs.

Orter i Ronneby kommun
Spjälkö och Saxemaranäs

Spjälkö och Saxemaranäs var en av SCB definierad och namnsatt småort i Ronneby kommun i Blekinge län, bestående av orterna Spjälkö och Saxemaranäs i Ronneby socken. Bebyggelsen räknas av SCB från 2015 som en del av tätorten Saxemara.

Noter

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Ronneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Züri Metzgete

Züri Metzgete, på svenska även Zürich Mästerskap, är ett tidigare schweiziskt endagslopp i cykel, som numera är ett amatörlopp. Loppet ingick tidigare i UCI Pro Tour och dessförinnan i den gamla Världscupen som UCI anordnade.

Züri Metzgete började köras 1914 då schweizaren Henri Rheinwald vann. Loppet är inte lika prestigefyllt som de "fem stora" (Milano-San Remo, Flandern runt, Paris-Roubaix, Liège-Bastogne-Liège och Lombardiet runt) men har med sin långa historia ett gott anseende. Loppet har de senaste åren varit 241 km långt. Tävlingen har hållits årligen från och med 1917, även under Andra världskriget, fram till säsongen 2007.

Tävlingen hölls inte under säsongen 2007 på grund av ekonomiska problem när organisationen inte kunde hitta tillräckligt många sponsorer och tävlingen ströks från UCI ProTour. Året därpå startade tävlingen återigen men då som amatörlopp.

Loppet brukade köras i början av maj, ofta dagen efter Rund um den Henninger Turm i Frankfurt. Starten efter Vårklassikerna innebar dock att flera av de bäst rankade cyklisterna uteblev, och inför säsongen 1988 valde organisatörerna därför att byta datum till mitten av augusti och kunde därmed locka de stjärnor som tidigare hade gjort bra ifrån sig under Tour de France. Till säsongen 2005 bytte tävlingen återigen datum, denna gång till tidig oktober.

Heiri Suter innehar rekordet i antal vinster med sex stycken i tävlingens historia. Paul Egli har vunnit tre gånger medan Gino Bartali, Fritz Schaer, Hugo Koblet, Franco Bitossi, Walter Godefroot och Johan Museeuw har vunnit Züri Metzgete två gånger vardera.

Under 1900-talets första hälft dominerades tävlingen av schweiziska cyklister, som vunnit 34 gånger under de 41 tävlingar som hölls 1914-1956. Italienaren Gino Bartali vann tävlingen 1946 när han slog rivalen Fausto Coppi, som blev omcyklad när han fixade sina tåremmar.

Segrare 

 1914: 
 1917: 
 1918: 
 1919: 
 1920: 
 1921: 
 1922: 
 1923: 
 1924: 
 1925: 
 1926: 
 1927: 
 1928: 
 1929: 
 1930: 
 1931: 
 1932: 
 1933: 
 1934: 
 1935: 
 1936: 
 1937: 
 1938: 
 1939: 
 1940: 
 1941: 
 1942: 
 1943: 
 1944: 
 1945: 
 1946: 
 1947: 
 1948: 
 1949: 
 1950: 
 1951: 
 1952: 
 1953: 
 1954: 
 1955: 
 1956: 
 1957: 
 1958: 
 1959: 
 1960: 
 1961: 
 1962: 
 1963: 
 1964: 
 1965: 
 1966: 
 1967: 
 1968: 
 1969: 
 1970: 
 1971: 
 1972: 
 1973: 
 1974: 
 1975: 
 1976: 
 1977: 
 1978: 
 1979: 
 1980: 
 1981: 
 1982: 
 1983: 
 1984: 
 1985: 
 1986: 
 1987: 
 1988: 
 1989: 
 1990: 
 1991: 
 1992: 
 1993: 
 1994: 
 1995: 
 1996: 
 1997: 
 1998: 
 1999: 
 2000: 
 2001: 
 2002: 
 2003: 
 2004: 
 2005: 
 2006:

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Cykeltävlingar i Schweiz
UCI Pro Tour
Sandvik, Ronneby kommun

Sandvik är en småort i Edestads socken i Ronneby kommun i Blekinge län.

Noter

Orter i Ronneby kommun
Småorter i Sverige
Hasselstad

Hasselstad är en småort i Ronneby socken i Ronneby kommun i Blekinge län belägen fem kilometer norr om kommunens huvudort Ronneby. Hasselstad ligger direkt väster om Blekinge flygflottilj och gränsar till Bredåkra i  söder.

Befolkningsutveckling

Personer från orten
Skulptören Per Hasselberg föddes här 1850. Han hette ursprungligen Petter Åkesson men bytte namn med anknytning till sin födelseort.

Noter

Orter i Ronneby kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Blekinge län
Gianluca Bortolami

Gianluca Bortolami, född 28 augusti 1968 i Locate di Triulzi, Milano, är en italiensk tidigare tävlingscyklist.

Karriär
Gianluca Bortolami var professionell mellan 1990 och 2005 och vann sammanlagt 33 tävlingar med segrarna i Flandern runt 2001, Züri Metzgete 1994 och etappsegern i Tour de France samma år som främsta meriter. 1994 vann han också den totala världscupen.

Under Panne tredagars 2003, en tävling där han vann en etapp, testades han positivt för kortison och han blev avstängd i sex månader från allt tävlande.

Bortolami slutade tvåa i Paris–Roubaix 1996 efter belgaren Johan Museeuw, båda i Mapei-stallet.

Bortolami började cykla när han var åtta år gammal. Anledningen var att han tillsammans med sin familj hade varit och tittat på en cykeltävling för barn och han blev intresserad av cykelsporten. När han kom hem bad han sin far om en cykel och därefter flöt det på med en del vinster i cykeltävlingar.

Gianluca Bortolomi avslutade sin karriär efter säsongen 2005 på grund av en hjärtmuskelinflammation.

Meriter 
1992
 1:a, etapp 2, Romandiet runt
 1:a, etapp 10 & 11, Volta a Portugal
1993
 1:a, Cronostaffeta
1994
 Segrare av Världscupen
 1:a, Giro del Veneto
 1:a, Gran Premio Città di Camaiore
 1:a, Leeds Classic
 1:a, Züri Metzgete
 1:a, etapp 7, Tour de France 1994
1995
 1:a, prolog, Tour DuPont
1997
 1:a, Coppa Bernocchi
 1:a, Giro del Piemonte
 1:a, etapp 5, Volta a Galega
1999
 1:a, etapp 1 & 2, Österrike runt
2001
 1:a, Flandern runt
 1:a, Sparkassen Giro Bochum
 1:a, etapp 3, Brixia Tour
 1:a, etapp 3, Schweiz runt
2002
 1:a, Giro della Romagna
 1:a, GP de Fourmies
 1:a, Gran Premio Bruno Beghelli
 1:a, Milano-Vignola
2003
 1:a, etapp 1, Panne tredagars
2004
1:a, Giro della Romagna
 1:a, etapp 1, Belgien runt

Stall 
 Diana 1990
 Colnago 1991
 Lampre 1992–1993
 Mapei 1994–1996
 Festina 1997–1998
 Vini Caldirola 1999–2000
 Tacconi Sport-Vini Caldirola 2001–2002
 Vini Caldirola-Saunier Duval 2003
 Lampre 2004
 Lampre-Caffita 2005

Externa länkar
Gianluca Bortolami cyclingarchives.com
Gianluca Bortolami på Sports Reference

Referenser

Italienska tävlingscyklister
Italienska dopningsfall
Födda 1968
Män
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Italien
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1988
Bussemåla

Bussemåla var före 2015 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Ronneby socken i Ronneby kommun i Blekinge län. Småorten upphörde 2015 när området växte samman med bebyggelsen i Ronnebyhamn.

Referenser 

Orter i Ronneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Färmanstorp och Skavkulla brygga

Färmanstorp och Skavkulla brygga är en kommunöverskridande bebyggelse med sin västra del (kallad Tomtesunda/Skavkulla brygga) i  Ronneby kommun och en östra del (kallad Färmanstorp) i  Karlskrona kommun, Nättraby socken i Blekinge län. SCB avgränsade 2005 en småort här namnsatt till Färmanstorp (del av). Vid avgränsningen 2020 klassades bebyggelsen som tätort som gavs namnet Färmanstorp och Skavkulla brygga (efter att det preliminära namnet Tomtesunda förkastats). Av de 140 invånarna som fanns där 2005 bodde 26 i Ronneby kommun.

Befolkningsutveckling

Fotnoter

Orter i Karlskrona kommun
Orter i Ronneby kommun
tätorter i Sverige
Illustrationsbehov-Blekinge län
Kartorp

Kartorp är en ort i Ronneby kommun.

Orten var en del av den av SCB definierade och namnsatta småorten Kartorp och Rolstorp.

Orter i Ronneby kommun
Besökstid

Besökstid är en utsatt tid på dygnet då patienter på sjukhus och frihetsberövade i häkten och fängelser får ta emot besök. Besöken kommer från anhöriga.

Det finns fasta tider för besökare på alla svenska häkten och fängelser, men den som är intagen måste ha tillstånd att ta emot besökare och besökaren måste förboka besöket. Besöket kan nekas, till exempel av säkerhetsskäl.

Besökstider på sjukhus 
Sjukhus började ha fasta besökstider för icke-betalande patienter i slutet av 1800-talet för att skapa bättre ordning på avdelningarna. På 1960-talet blev det vanligare att sjukhus hade fasta besökstider för alla patienter, för patientens skull, som inte skulle bli utmattad av för många besök. Nu för tiden är det vanligt med friare besökstider förutom på intensivvårdsavdelningar. Anledningar att vårdpersonalen vill begränsa besökstider är att inte stressa patienten, se till att vårdinsatser inte hindras och undvika att de anhöriga blir utmattade av att konstant besöka patienten.

Sammantagna studier på området visar att flexibla besökstider hänger ihop med mindre ångest hos patienten. Det finns inget samband med ökad dödlighet, vårdrelaterade infektioner eller längre vistelse på intensivvårdsavdelning. Anhöriga var nöjdare med mer flexibla besökstider men bland personalen ökade risken för utbrändhet.

Källor 

Kriminalvård
Sjukvård
Termer med anknytning till tid
Rolstorp

Rolstorp är en ort i Ronneby kommun. Orten var en del av den av SCB definierade och namnsatta småorten Kartorp och Rolstorp. 

Rolstorps by ligger i Listerby socken, i den västra delen av socknen, i direkt anslutning till Yxnarum by, och kan sägas länka samman byarna Yxnarum och Kartorp. I de bägge sistnämnda byarna fanns tidigare skolor, som bägge upphörde som skolor 1964, i och med att Listerbyskolan stod klar och i januari 1964 togs i bruk för undervisning. Rolstorps by har i huvudsak två byvägar: Rolstorps byväg och Raskens väg. Inom Rolstorps by har funnits åtminstone sex stycken gårdar. Idag är fortfarande två av dessa i bruk.  

Orter i Ronneby kommun
Kartorp och Rolstorp

Kartorp och Rolstorp var en av SCB definierad och namnsatt småort i Ronneby kommun i Blekinge län, bestående av orterna Kartorp och Rolstorp i Listerby socken. Bebyggelsen var till 2015 en egen småort för att därefter ingå i tätorten Listerby.

Noter

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Ronneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Lunnatorp

Lunnatorp är en ort i Ronneby kommun.

Ortens bebyggelse ingår sedan 2015 i tätorten Kuggeboda efter att före dess ingått som en del i den av SCB definierade och namnsatta småorten Kuggeboda och Lunnatorp.

Orter i Ronneby kommun
Bökenäs, Korsanäs och Kuggeboda

Bökenäs, Korsanäs och Kuggeboda är en av SCB sedan 2015 avgränsad och namnsatt tätort i Ronneby kommun i Blekinge län i Listerby socken.

Före 2015 fanns för den centrala delen en av SCB definierad och namnsatt småort Kuggeboda och Lunntorp.

Befolkningsutveckling 

fanns före 2015 som småorten Kuggeboda och Lunntorp som 2010 hade 153 invånare på en yta av 31 hektar

Noter

Orter i Ronneby kommun
Tätorter i Sverige
Carl Ridderstolpe

Carl von Frischen, adlad Ridderstolpe, född 22 maj 1684 på Ullavi i Sköllersta socken i Närke, död 14 september 1762 i Stockholm, var en svensk friherre, sjömilitär och ämbetsman.

Ridderstolpe var son till ryttmästaren vid svenska livregementet till häst, livländaren Peter von Frischen och den svenska adelsdamen Sara Clerck. 1697 blev han volontär vid Amiralitet, och steg därefter i graderna från archlimästare till amiralitetskapten, samt deltog i flera drabbningar med örlogsflottan och skaffade sig erfarenhet från flera utländska flottor, innan han år 1715 adlades med namnet Ridderstolpe. Han blev därefter holmmajor i Stockholm och kommendör vid Jaktvarvet, viceamiral och chef för Stockholmseskadern. År 1754 lämnade han flottan och blev president i Statskontoret.

Ridderstolpe blev 1748 kommendör av stora korset av Svärdsorden och 1755 serafimerriddare. Han upphöjdes år 1751 till friherre.

Ridderstolpe var gift med Margareta Gyllenkrook samt far till Carl Johan Ridderstolpe, Fredrik Vilhelm Ridderstolpe och Ulrika Eleonora Ridderstolpe.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Noter

Svenska friherrar
Mottagare av Serafimerorden
Personer från Sköllersta socken
Kommendörer med stora korset av Svärdsorden
Svenskt adlade
Födda 1684
Avlidna 1762
Män
Viatka

Viatkaponnyn är en mycket sällsynt hästras som riskerar att dö ut. Den härstammar från Ryssland. Viatkaponnyn är en mycket mångsidig ras och har använts som små arbetsponnyer och dragare och är med största sannolikhet en av de närmaste ättlingarna till tarpanen, tillsammans med den polska rasen konik. Viatkan är tålig mot kyla och är immun mot insektsbett som annars kan drabba andra hästar. Trots detta har rasen varit hotad av utrotning i flera årtionden och inga åtgärder har gjorts för att rädda rasen.

Historia

Man vet inte mycket om denna ras mer än att den är en ättling i rakt nedstigande led till den primitiva, utdöda Tarpanen. Ponnyn har sitt ursprung vid floderna Vjatka och Obva i Ryssland. De användes mest inom jordbruket och även för att dra traditionella vagnar som drogs av tre hästar samtidigt, så kallade trojka. 

Under alla århundraden influerades Viatkan av bland annat konikponnyer och hästar från Estland som importerades för att arbeta i gruvorna i Uralbergen. De estniska hästarna hade dock gott inflytande på viatkan som under 1800-talet räknades som en av de bästa dragarna i Ryssland. Men industrialiseringen och mekaniseringen ledde till att antalet Viatkahästar sjönk kraftigt och många viatkaponnyer korsades även med tyngre kallblodshästar eller travhästar som orlovtravare och Rysk travare för att få fram större ridhästar istället. 

1980 gjordes en stor undersökning bland hästuppfödare och hästägare för att kontrollera hästbeståndet och man räknade viatkaponnyerna till cirka 2000 exemplar, vilket är lågt i ett så stort land, och troligtvis är siffran ännu lägre idag. Rasen avlas inte heller på något större stuteri i Ryssland utan enbart i litet antal av lokala bönder i Ryssland, samt även Ukraina, och är därför nära att dö ut. Inget arbete har lagts på att rädda rasen.

Egenskaper

Viatkan är en medelstor, robust ponny med ett litet huvud på en ganska kraftig, lätt rundad hals. Käken och pannan är breda och nosprofilen är rak, men med en skarpt sluttning vid mulen. Ögonen är små och sitter ganska tätt. I motsats till sitt lite ruggiga, primitiva utseende har rasen en ganska lyxig, silkeslen man och svans och pälsen blir otroligt lång och tjock under vintern. 

Viatkan är mycket mångsidig ras med stort kurage och uthållighet. Rasen är lugn, balanserad och lätthanterlig och även om den används mest inom lättare jordbruk så används de även som körhästar och ridhästar. Viatkan är ofta stickelhårig i fux, brun, svart eller black och visar ofta primitiva tecken som en ål (mörkare rand längs ryggraden) eller zebratecken på benen.

Källor 
Viatka på Breeds of Livestock
Viatka på Aftonbladet.se

Ponnyer
Hästraser från Ryssland
Interstate 30

Interstate 30 eller I-30 är en väg, Interstate Highway, i USA som är 590 km lång. Den börjar i Fort Worth och går till Little Rock

Delstater vägen går igenom
Texas
Arkansas

Externa länkar

030
Sherlock Holmes äventyr

För den brittiska TV-serien 1984-1994, se Sherlock Holmes (TV-serie).
Sherlock Holmes äventyr, (engelska: The Adventures of Sherlock Holmes) är den första novellsamlingen om detektiven Sherlock Holmes, skriven av Sir Arthur Conan Doyle. Novellerna publicerades ursprungligen i The Strand Magazine i Storbritannien 1891-1892, novellsamlingen publicerades första gången 1892.

Novellerna i samlingen 
En skandal i Böhmen (A Scandal in Bohemia)
De rödhårigas förening (The Red-Headed League)
Den försvunne brudgummen (A Case of Identity)
Mysteriet i Boscombe Valley (The Boscombe Valley Mystery)
De fem apelsinkärnorna (The Five Orange Pips)
Mannen med den kluvna läppen (The Man with the Twisted Lip)
Den blå karbunkeln (The Adventure of the Blue Carbuncle)
Det spräckliga bandet (The Adventure of the Speckled Band)
Den avhuggna tummen (The Adventure of the Engineer's Thumb)
Den ogifte lorden (The Adventure of the Noble Bachelor)
Beryllkronan (The Adventure of the Beryl Coronet)
Blodbokarna (The Adventure of the Copper Beeches)

Sherlock Holmes
Novellsamlingar
Engelskspråkig skönlitteratur
Skönlitteratur 1892
Fredrik Vilhelm Ridderstolpe

Fredrik Vilhelm Ridderstolpe, född 11 juni 1730 i Stockholm, död 1 april 1816 i Stockholm, var en svensk greve och riksråd.

Ridderstolpe var son till friherre Carl Ridderstolpe och Margareta Gyllenkrook samt yngre bror till Karl Johan Ridderstolpe. 

Ridderstolpes levnadsbana liknade till en början den äldre brodern Karl Johan Ridderstolpes, då han av föräldrarna bestämd för sjöyrket och antagen till underofficer vid Stockholms eskader idkade universitetsstudier, valde ämbetsmannavägen och 1749 ingick som extra notarie i Svea hovrätt. Här tjänstgjorde han dock helt kort för att mer odelat kunna ägna sig åt hovchargen, vari han inträdde som hovjunkare 1750. Tre år senare kammarherre, fick han 1762 med ständernas medgivande tur och befordringsrätt som ceremonimästare och kollegiiråd, blev 1766 överkammarherre och kallades 1787 av Gustaf III till riksråd. Två år därefter, när kungen befäst sin makt genom förenings- och säkerhetsakten och rådskammaren upplöstes, förflyttades Ridderstolpe som president till Bergskollegium, med bibehållande av sin rådslön, kallades 1796 till ledamot av konungens högsta domstol avgick ur densamma år 1809.

Ridderstolpe var gift med grevinnan Eleonora Lovisa Antoinetta Dohna, dotter till greve Frederik Dohna, och far till Carl Ulrik Ridderstolpe och Fredrik Ludvig Ridderstolpe. Genom sitt äktenskap kom han i besittning av Tidö slott i Västmanland.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 

Svenska riksråd under 1700-talet
Domare vid Sveriges högsta domstol
Överkammarherrar
Födda 1730
Avlidna 1816
Män
Mottagare av Serafimerorden
Jurister från Stockholm
Adolf Fredriks hov
Gustav III:s hov
Fredrik_Vilhelm
Svenska friherrar under 1700-talet
Svenska friherrar under 1800-talet