kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lumparn

Lumparn är en cirka 10 kilometer lång och bred havsfjärd (60° 10’ N 20° 09’ Ö) på Åland. Fjärden kallas ibland även för Innanhavet och den gränsar mot Sund i norr, Jomala i väster, Lemland i söder och Lumparland samt Vårdö i öster. Det största djupet är på 35 meter och det ligger i den östra delen av fjärden invid ön Trollskär i den norra delen av Lumparland. Medeldjupet är 20 meter. Bottnen är flack och denna består av jotnisk sandsten och östersjökalk. Fjärden har ett flertal vikar, vilka sträcker sig åt olika håll. Bland dessa finns Slottssundet, vilket är 4 kilometer långt och utsträcker sig till Kastelholm, samt Färjsundet. I Lumparn finns ett fåtal mindre öar.

Fritidshusområdet Båtsvik ligger vid Lumparn.

Nedslagskratern 
Lumparn är den femte identifierade nedslagskratern i Finland. Tidigare trodde man att fjärden var en gravsänka. Trots att man forskat i området sedan 1931, identifierades den som en krater först år 1993. 1979 antydde paleontologen Glen Merrill att Lumparn inte är en gravsänka utan en nedslagskrater. Sommaren 1992 upptäckte den svenske geologen Nils-Bertil Svensson långa kornformade tektiter. Dessa kan bäst ses i berggrunden vid stränderna i den sydvästra delen av Lumparn. Borrprov hade gjorts på 1960-talet, men då borrade man bara i sandstens- avlagringen.

Kratern har en diameter på 7–10 kilometer och ligger helt under havsbottnen, täckt av flera lager sediment. Mellan det pleistocena lagret och rapakiviskiktet ligger ett lager av sandsten från den paleozoiska (ordovicium) eran. Stränderna vid Lumparn är ett av de få ställen i Finland där fossil kan hittas. Åldern på nedslagskratern är 500–1 200 miljoner, alternativt cirka 1 miljard år.

Källor

Externa länkar
Abels, A., Bergman, L., Lehtinen, M. and Pesonen, L.J., Structural constraints and interpretations on the formation of the Soderfjarden and Lumparn impact structures, Finland, 4th ESF Workshop, p. 26. 2000. 
Abels, A., Mannola, P., Lehtinen, M. Bergman, L. and Pesonen, L.J., New observations of the properties of the Lumparn impact structure, Aland Islands, Southwestern Finland. Meteoritics and Planetary Science, v 33, p A7 - A8. 1998. 
Henkel, H., Pesonen, L. J., Impact craters and craterform structures in Fennoscandia. Tectonophysics, v. 216, pp. 31-40. 1992. 
Merrill, G. K., Ordovician conodonts from the Åland Islands, Finland. Geologiska Föreningens i Stockholm Förhandlingar, v. 101, pp. 329-341. 1979. 
Svensson, N. B., Lumparn - an impact crater on Åland, SW Finland and some effects of shock wave in the surrounding bed rock (abstract). Second International Workshop. Impact Cratering and Evolution of Planet Earth. The Identification and Characterization of Impacts. 1994. 
Svensson, N. B., Lumparn Bay: A meteorite impact crater in the Åland Archipelago, southwest Finland (abstract). Meteoritics, v. 28, pp. 445. 1993.
Lumparsund

Lumparsund (-'sund) är ett sund mellan Lemland och Lumparland, Åland.

Lumparsunds smala vattenväg mellan Lumparns och Föglöfjärdens öppna vatten är en urgammal farled. Här passerade troligen många av de skepp som under vikingatiden gick från Sverige och vidare till de stora handelsvägarna genom Ryssland och här gick kung Valdemars segelled - men i det här smala faret gällde det nog oftast att ro.

På lumparlandssidan ligger Skags gamla ensamgård och strax intill ser man resterna av det gamla färjfäste där färjan mellan Lumparland och Lemland gick på 1700- och 1800-talet. I dag går trafiken på en modern landsvägsbro över sundet.

I en skyddad vik strax söder om bron ser man spanterna från flera segelfartyg sticka upp över vattenytan. Under bondeseglationens mest framgångsrika tid i slutet på 1800-talet brukade man lägga upp fartygen över vintern här och sedan rusta upp dem på våren. Krängkistor och ballasthögar på stränderna vittnar också om segelsjöfartens dagar. Här har också funnits gästgiveri, lanthandel och färjställe för trafiken ut till Föglö och det stora kronofaret mellan Finland och Sverige.

Sund på Åland
Lemland
Lumparland
Monica Backström

Monica Astrid Stensdotter Backström, ogift Hultberg, född 20 maj 1939 i Oscars församling i Stockholm, död 17 februari 2020 i Kalmar domkyrkodistrikt, var en svensk formgivare och konstnär.

Backström studerade vid Konstfackskolan och HKS 1959–1964, där hon bland annat formgav en kaffeservis i silver. Hon vann en tävling som arrangerades inför Boda glasbruks 100-årsjubileum, vilket blev starten för hennes arbete som glasformgivare vid Boda glasbruk 1965. Hon har medverkat i samlingsutställningar på Röhsska museet och Stedelijk Museum, Amsterdam och hon har haft utställningar i USA, Japan, Skandinavien och övriga Europa. Hennes experimentlusta var stor och hon skapade en rad olika klädkollektioner där vissa delar återanvändes inom glaskonsten. När Kosta glasbruk fyllde 250 år 1992 skapade hon sina praktburkar, och vid Kalmarunionens 600-årsjubileum 1997 formgav hon en praktplunta som sedan överlämnades av kung Carl Gustaf till kung Harald av Norge. Förutom glas har hon formgivit smycken i egen regi sedan april 2006 och målat tavlor.

Hon var dotter till direktör Sten Hultberg och textildesignern Astrid Sampe  och var gift med arkitekten Adam Backström från 1961 till 1965 Åren 1968–1972 var hon sambo med konstnären Erik Höglund  med vilken hon fick dottern Erika Höglund (född 1971), också konstnär.

Monica Backström är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Kalmar.

Offentliga arbeten i urval 
 1969 – glasväggar vid Försäkringsbolaget Brandstodsbolaget i Jönköping
 1971 – utsmyckning för Svenska amerikalinjens fartyg M/S Gripsholm
 1979 – glasdörrar till Kulturhuset, Borås
 1984 samt 1990 – utsmyckningar vid Länssjukhuset i Kalmar
 1988 – altarglasfönster till Påskallaviks kyrka
 1990 – utsmyckning för Bibliotekstjänst i Lund
 1993 – Strandhugg, utsmyckning vid Linnéuniversitetet, Kalmar 
 2000 – tre enheter i glas: altarkorset Skapelsen, Glasskogen (stående glasverk i lamenerat glas) och Livets vatten (glasgobeläng på två högpelare) till Mariakyrkan, Växjö

Backström finns även representerad vid bland annat Nationalmuseum  i Stockholm, Kalmar konstmuseum  och Victoria and Albert Museum.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska formgivare
Svenska målare under 1900-talet
Svenska glaskonstnärer
Svenska kostymörer
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Victoria and Albert Museum
Konstnärer från Stockholm
Gravsatta i Kalmar
Födda 1939
Avlidna 2020
Kvinnor
Lövböle

Lövböle kan syfta på:
Lövböle, Kimito kommun – en by i Kimito kommun, Åboland
Lövböle, Bjärnå kommun – en by i Bjärnå kommun Egentliga Finland, fi.: Leipyöli.
Lövkoski

Lövkoski () är en tätort () i Borgnäs kommun i landskapet Nyland i Finland. Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 hade Lövkoski 398 invånare och omfattade en landareal av 3,79 kvadratkilometer.

Referenser 

Tätorter i Finland
Borgnäs
Marshall Applewhite

Marshall Herff Applewhite, Jr., född 17 maj 1931 i Spur i Dickens County i Texas, död 26 mars 1997 i Rancho Santa Fe i San Diego County i Kalifornien, var ledare för den amerikanska, extremt isolerade sekten Heaven's Gate. 

Applewhite bildade sekten tillsammans med Bonnie Nettles (1928-1985), och tillsammans kallade de sig för Ti (Nettles) och Do (Applewhite). Sektens religion byggde på en blandning av Bibeln, new age och tron på intelligent utomjordiskt liv och ufon. En kärna i religionen var att Marshall var en inkarnation av Jesus.

Det kollektiva självmordet 
Sekten hade utan större framgång varit verksam i omkring 20 år när kometen Hale-Bopp upptäcktes 1995. Ledaren Bonnie Nettles hade avlidit redan 1985, men i och med upptäckten övertygade Applewhite gruppen att sekten skulle tas till en annan värld av Nettles, som färdades i en rymdfarkost bakom den stora kometen. När kometen närmade sig jorden och alla stod ute för att beskåda fenomenet, genomförde gruppen ett kollektivt självmord för att underlätta resan till den nya världen. Händelsen resulterade i att 39 personer dog, däribland Applewhite.

Noter 

Religiösa personligheter i USA
Alumner från University of St. Thomas, Texas
Födda 1931
Avlidna 1997
Män
Pyhämaa

Pyhämaa (äldre namn: Pyhämaan Luoto) var en kommun i Vemo härad i Åbo och Björneborgs län i Finland.

Ytan var 60,6 km² och kommunen beboddes av 1.380 människor med en befolkningstäthet av 22,8 km² (1908-12-31).

Pyhämaa blev del av Nystad 1 januari 1974.

Källor 
 Atlas de Finlande, Société de Géographie de Finlande, Helsingfors 1910

Noter

Före detta finländska kommuner
Nystad
Lövkulla

Lövkulla kan syfta på:

 Lövkulla, Borgå stad – ett bosättningsområde i Borgå stad Nyland, fi.: Lehtimäki
 Lövkulla, Karis – ett bosättningsområde i Karis, Raseborg stad
 Lövkulla, Vanda stad – en stadsdel i Vanda stad
 Lövkulla (Pyttis) – en ö i Pyttis
Kalmar Pirates

Kalmar Pirates är en klubb från Kalmar i Sverige som spelar amerikansk fotboll. Orten Kalmar hade en gång i tiden ett lag i denna sport som hette "Kalmar Unicorns" men de fick lägga ner sin verksamhet på grund av spelarbrist. Några år senare kunde man återstarta ett nytt lag och den 6 maj 2006 inträdde Kalmar Pirates i det svenska seriespelet.

Kalmar Unicorns
1993: Började idén till ett amerikanskt fotbollslag ta fart, de första träningarna i unicorns historia hölls på sommaren 1993. Initiativtagarna till det hela var Peter Nilsson och Björn Persson. 
1994: Var man med i seriespel för första gången och slutade på en 4:e plats av 5 lag i division 2 södra. Planen man spelade på var Fredrikskans konstgräsplan. Att nämna är även att huvuddelen av spelarna på den tiden var högskolestudenter. 
1995: Spelade man i division 2 södra/västra som innehöll 9 lag, man slutade på en andraplats och hade möjligheten att gå upp i division 1 men valde att avstå. 1995 var även det första och enda året unicorns haft ett juniorlag, det gick väldigt bra man vann alla matcher man ställde upp i men drog sig ändå ur serien på grund av spelarbrist.

Externa länkar
Sveriges amerikanska fotbollsförbund
Officiell webbplats

Klubbar för amerikansk fotboll i Sverige
Sportklubbar i Kalmar kommun
Sportklubbar bildade 1993
Lövö (olika betydelser)

Lövö kan syfta på:

Geografi

Finland
 Lövö, Raseborg – en ö i Raseborg
 Lövö, Helsingfors – en ö och del av Munksnäs i Helsingfors stad, fi.: Lehtisaari
 Lövö, Kimitoön – en ö i Dragsfjärd i Kimitoöns kommun, Åboland
 Lövö, Vårdö – en by i Vårdö kommun, Åland
 Lövö, Pedersöre – en by i Pedersöre kommun Österbotten, fi.: Lehtisaari

Sverige
 Lövö, Mönsterås kommun – en ö i Mönsterås kommun
 Lövö, Vindelns kommun – en by i Vindelns kommun

Se även 
Lövökongressen
Lövön
Stora Lövö
Lilla Lövö
Höga Lövö
Torra Lövö
Lehtinen

Lehtinen kan syfta på:

 Kai Lehtinen (1958–), en finsk skådespelare och regissör

Geografi
 Lehtinen – en ö i Strömfors kommun Nyland, se Lövön (ö i Finland, Nyland, lat 60,33, long 26,52)
 Lehtinen (ö i Kymmenedalen, Kotka-Fredrikshamn, lat 60,48, long 27,64)
 Lehtinen (ö i Kymmenedalen, Kotka-Fredrikshamn, lat 60,47, long 27,34)
 Lehtinen (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,63, long 26,77)
 Lehtinen (ö i Egentliga Finland, Åbo)
 Lehtinen (ö i Egentliga Finland, Nystadsregionen)
 Lehtinen (ö i Kuhmois, Lummenne)
 Lehtinen (ö i Kuhmois, Tehinselkä)
 Lehtinen (ö i Södra Karelen, Villmanstrand, lat 61,13, long 28,33)
 Lehtinen (ö i Södra Karelen, Villmanstrand, lat 61,20, long 28,42)
 Lehtinen (ö i Päijänne-Tavastland, Lahtis, lat 61,15, long 25,52)
 Lehtinen (ö i Päijänne-Tavastland, Lahtis, lat 61,16, long 25,79)
 Lehtinen (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,43, long 27,67)
 Lehtinen (ö i Södra Karelen, Imatra)
 Lehtinen (ö i Mellersta Finland, Jyväskylä)
Långstrand

Långstrand kan syfta på:

 Långstrand, Kyrkslätts kommun – en by i Kyrkslätts kommun Nyland
 Kila och Långstrand – ett fritidshusområde i Värmdö kommun
Långvattnet

Långvattnet kan syfta på ett antal insjöar med mera:

I Finland
 Långvattnet, Åbo (finska: Pitkäsalmi) – ett sund vid Åbo stad i Egentliga Finland

Sverige

Orter
 Långvattnet, Åsele kommun – en by vid Långvattensjön, Åsele kommun,

Småland 
Långvattnet, Småland, sjö i Vaggeryds kommun,  (29,2 ha)

Bohuslän 
Långvattnet, Bohuslän, sjö i Tanums kommun,  (1,35 km²)

Dalsland 
Långvattnet (Laxarby socken, Dalsland), sjö i Bengtsfors kommun,  (9,9 ha)
Långvattnet (Dals-Eds socken, Dalsland, 654070-127835), sjö i Dals-Eds kommun,  (7,33 ha)
Långvattnet (Dals-Eds socken, Dalsland, 654292-127710), sjö i Dals-Eds kommun, 
Långvattnet (Håbols socken, Dalsland), sjö i Dals-Eds kommun, 
Långvattnet (Rölanda socken, Dalsland), sjö i Dals-Eds kommun, 
Långvattnet (Rännelanda socken, Dalsland), sjö i Färgelanda kommun,  (47,9 ha)

Värmland 
Långvattnet, Värmland, sjö i Arvika kommun,  (43,6 ha)

Dalarna 
Långvattnet, Dalarna, sjö i Lindesbergs kommun och Smedjebackens kommun i Malingsbo-Kloten,  (3,02 km²)

Hälsingland 
Långvattnet, Hälsingland, sjö i Hudiksvalls kommun,  (61,4 ha)

Jämtland 
Långvattnet (Rätans socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun,  (48,5 ha)
Långvattnet, Krokoms kommun, sjö i Oldfjällen i Offerdals socken i Krokoms kommun,  (4,22 km²)
Lill-Långvattnet, sjö i Ragunda kommun och Östersunds kommun,  (14,6 ha)
Långvattnet (Lits socken, Jämtland), sjö i Ragunda kommun och Östersunds kommun,  (34,3 ha)
Långvattnet (Frostvikens socken, Jämtland, 713742-143758), sjö i Strömsunds kommun,  (8,61 ha)
Långvattnet (Frostvikens socken, Jämtland, 714507-145213), sjö i Strömsunds kommun,  (10,6 ha)
Långvattnet (Frostvikens socken, Jämtland, 716352-145208), sjö i Strömsunds kommun,  (27,5 ha)
Övre Långvattnet, sjö i Strömsunds kommun,  (56,9 ha)
Långvattnet (Hammerdals socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun,  (32 ha)
Långvattnet (Ströms socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun,  (50,8 ha)
Yttre Långvattnet, sjö i Strömsunds kommun,  (1,23 km²)

Ångermanland 
Långvattnet (Bjurholms socken, Ångermanland), sjö i Bjurholms kommun,  (52,3 ha)
Långvattnet (Gudmundrå socken, Ångermanland), sjö i Kramfors kommun,  (12,4 ha)
Långvattnet (Vibyggerå socken, Ångermanland), sjö i Kramfors kommun,  (20,9 ha)
Långvattnet (Nordmalings socken, Ångermanland), sjö i Nordmalings kommun,  (1,12 km²)
Långvattnet (Junsele socken, Ångermanland), sjö i Sollefteå kommun,  (56,3 ha)
By med samma namn vid sjön
Väster-Långvattnet, sjö i Strömsunds kommun,  (16,7 ha)
Öster-Långvattnet, sjö i Strömsunds kommun,  (8,79 ha)
Långvattnet (Anundsjö socken, Ångermanland, 704596-161397), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (19,2 ha)
Långvattnet (Anundsjö socken, Ångermanland, 708144-160627), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (1,05 km²)
Långvattnet (Björna socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (52,4 ha)
Långvattnet (Trehörningsjö socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (1,98 km²)

Lappland 
Långvattnet, Lappland, sjö i Storumans kommun,  (17,6 km²)

Se även 
Långevattnet

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Långvik (olika betydelser)

Långvik kan syfta på:

 Långvik ‒ en tätort på Ingarö i Värmdö kommun, Stockholms län
 Långvik, Möja socken ‒ en tidigare småort i Värmdö kommun ‒2015
 Långvik, Ingå ‒ en by i Ingå kommun i Nyland
 Långvik, Karislojo ‒ en by i Karislojo kommun Södra Finlands län, fi.: Pitkälahti
 Långvik, Kyrkslätt - en by och kommundel i Kyrkslätts kommun i Nyland
 Långvik, Bjärnå ‒ en by i Bjärnå kommun Egentliga Finland, fi.: Lanviiki.
 Långvik (Geta, Åland) ‒ en sjö i Geta kommun, Åland
 Långviks glasbruk ‒ ett tidigare glasbruk i Piteå kommun, Norrbottens län

Se även
Långviken (olika betydelser)
Norrlångvik
Söderlångvik
Pitkälahti

Pitkälahti kan syfta på:

 Pitkälahti (sjö i Ilomants, Norra Karelen) ‒ en sjö i kommunen Ilomants i landskapet Norra Karelen i Finland
 Pitkälahti (sjö i Outokumpu, Norra Karelen) ‒ en sjö i kommunen Outokumpu i landskapet Norra Karelen i Finland
  Pitkälahti ‒ en by i Karislojo kommun Södra Finlands län, se Långvik, Karislojo
Gymnopédies

Gymnopédies är tre välkända pianostycken av Erik Satie (1866–1925). 

Styckena är komponerade 1888 och benämns 1ère Gymnopédie: Lent et douloureux ("långsamt och smärtsamt"), 2ème Gymnopédie: Lent et triste ("långsamt och sorgligt") och 3ème Gymnopédie: Lent et grave ("långsamt och allvarsamt"), men förekommer också med korttitlarna Gymnopédie I, Gymnopédie II och Gymnopédie III. Som undertitlarna anger är det tre långsamma stycken. De har ofta förekommit på skivor med avslappningsmusik och 1ère Gymnopédie har använts flitigt i SVT:s "testbildsmusik".

 
Verk av Erik Satie
Klassisk pianomusik
Långviken (olika betydelser)

Långviken kan syfta på:

 Långviken (Holmöns socken, Västerbotten, 707902-175065) – sjö i Umeå kommun 
 Långviken (Holmöns socken, Västerbotten, 708338-175132) – sjö i Umeå kommun 
 Långviken –  småort i Skellefteå kommun
 Långviken, Piteå kommun – by i Piteå kommun
 Långviks glasbruk – tidigare glasbruk i Långviken, Piteå kommun
 Långviken, Lappland – sjö i Arvidsjaurs kommun 
 Långviken, Kyrkslätt – en vik i Kyrkslätts kommun, Nyland 
 Långviken, Kimitoön – en vik i Egentliga Finland
 Långviken, Närpes – del av Rangsby i Närpes kommun, Österbotten

Se även
Långvik (olika betydelser)
Xiongnu

Xiongnu () är ett nomadfolk som möjligen var ett äldre turkfolk, med huvudområde i dagens Inre Mongoliet. Xiongnu utgjorde ett orosmoln vid Kinas norra och nordvästra gräns från 300-talet f.Kr. och sexhundra år framåt. Även om det är omstritt identifieras xiongnu som hunnernas förfäder av en del forskare. Hunnerna var ett folk som senare flyttade från Centralasien till Europa. De få skriftliga källor som finns om xiongnu är nästan uteslutande kinesiska.

Xiongnu var ett folk i inre Asien som byggde upp ett imperium, en stat grundad på en multietnisk, multikulturell och flerspråkig befolkning. Den styrande eliten i imperiet var för det mesta herdenomader. Imperiet hade också en betydande bas av jordbruk. Under senare delen av tredje århundradet och tidigt på andra århundradet f.Kr, skapade Xiongnu det första imperiet som enade en stor del av det inre Asien.  Xiongnu imperiet sträckte sig från Manchuriet i öst till Aralsjön i väst från Bajkalregionen i norr till Ordos and Gansu region i Kina i söder.

På 200-talet f.Kr. tvingade Xiongnu Han-imperiet i Kina att betala trubut till Xiongnu. Men i slutet av det århundradet bröt Han med denna politiken gentemot Xiongnu och började istället en kamp för att dominera denna Hans nordliga fiende. Tronföljdsstrider orsakade politisk instabilitet i Xiongnu och detta undergrävde Xiongnus maktställning. I mitten av det första århundradet e.Kr. delades staten i två halvor. Södra Xiongnu fortsatte att existera som en mäktig stat och förstörde den kinesiska huvudstaden Luoyang under ledning av Liu Cong år 311. Resterna av norra Xiongnu har av en del forskare ansetts vara de politiska och kulturella förfäderna till hunnerna.

Ursprunget till ordet turk är okänt. Förmodligen finns det för första gången i skriftlig form i kinesiska krönikor från 500-talet f.Kr., där ett vilt folk som kallades Xiongnu nämns. I turkiska läroböcker sägs att detta ord är förknippat med styrka.

Någon gång mellan åren 174 till 161 f.Kr. erövrades Yuezhiriket av Xiongnu och deras kung blev dödad. Händelsen ledde till stora migrationer mot väster och en följd blev bland annat att det Grekisk-baktriska riket föll undertryck från dessa normadstammarnas.

Under perioden De sexton kungadömena grundade Xiongnu flera riken såsom  Han Zhao (304–329),  Xia (407–431) och Norra Liang (398–439). Tillsammans med Di, Xianbei, Jie och Qiang benämndes Xiongnu som en av Fem barbarer.

Referenser

Källor 
 
 

Kinas historia
Etniska grupper i Asien
Centralasien
WP:Projekt Kina
Forntida folk i Kina
Långforsen, Vanda å

Långforsen (fi. Pitkäkoski) är en fors i Vanda å mellan städerna Helsingfors och Vanda. Sydväst om forsen finns Långforsens vattenreningsverk (i Helsingfors) och nordväst om forsen ligger Sillböle bassäng (i Vanda).

Vanda ås avrinningsområde
Forsar i Finland
Vanda
Vattendrag i Nyland
Långmossen

Långmossen kan syfta på:

 Långmossen, Malax – en gårdsgrupp i Övermalax i Malax
 Långmossen, Korsholm – en by i Solf i Korsholm
Långsjö (olika betydelser)

Långsjö kan syfta på:
 Långsjö – en stadsdel i Älvsjö, Stockholms kommun
 Långsjö, Åland – en sjö i Saltviks kommun, Åland
 Långsjö, Somero – en egendom i Somero kommun Egentliga Finland, fi.: Pitkäjärvi

Se även
Långsjön
Långasjö
Långträsk
Långskäret, Vasa

Långskäret är en ö i Sundom skärgård i Vasa i landskapet Österbotten. Här finns Långskärs fiskehamn som är stadens enda fiskehamn.

Långskäret är genom Sundom skäriväg och en bro över Penikarströmmen förbundet med fastlandet. Skärivägen fortsätter genom Långskäret via en bro över Grävenströmmen till de sammanvuxna Byön och Granön.

Källor 

Öar i Vasa
Sundom skärgård
Finländska öar i Kvarken
Långstjärt

Långstjärt (Macrourus berglax) är en djuphavsfisk i familjen skolästfiskar, som finns strax utanför Nordatlantens västra och östra kuster.

Utseende 
Som alla skolästfiskar har långstjärten ett stort huvud och en bakåt avsmalnande kropp, som slutar i en lång, smal, svansliknande stjärt. Fjällen är små och påtagligt grova. Analfenan och bakre ryggfenan är mycket långa, och den senare är inte lika låg som hos många andra skolästfiskar. Ögonen är mycket stora. Munnen går att stjälpa ut till ett rör
. Kroppen är grå, mörkare upptill och på fenorna. Analfenan är svartkantad. Fisken blir som mest 110 cm lång.

Vanor 
Långstjärten är en djuphavsfisk, som uppehåller sig nära botten på vanligtvis 300 till 500 meters djup, men kan gå ner till 2 700 meter. Den föredrar arktiska vatten med en temperatur på 1 till 4C. Arten lever främst av märlkräftor, men tar också havsborstmaskar och frisimmande kräftdjur, samt i mindre grad musslor, gråsuggor, tagghudingar och kammaneter. Högsta konstaterade ålder är 25 år. 

Arten leker under sommaren då honan kan lägga upp till 15 000 ägg.

Utbredning 
Fisken finns längs nordvästra atlantkusten från farvattnen utanför Massachusetts till Labrador,  längs västra och östra Grönlands kuster till Island och vidare via Färöarna till norska kusten, Spetsbergen och Barents hav.

Referenser 

Skolästfiskar
Lågland (olika betydelser)

Lågland kan syfta på:

Lågland – ett område som ligger högst 200 meter över havet
Lågland, Karleby – ett bosättningsområde i Karleby stad, fi.: Matalamaa
Svensk låglandsboskap – en mjölkkoras
Långa bron

Långa bron (finska: Pitkäsilta) är en bro i Helsingfors stad över Kajsaniemiviken mellan stadsdelarna Kronohagen och Broholmen. Fastän bron i sig bara är 75 meter lång, kommer namnet av att det tidigare fanns två broar i detta område över två sund, varav den nuvarande var den längre. 

Dagens granitbro blev klar år 1912 och är den femte bron på platsen. Den har ytskador, som kommer från kulor under strider under Finska inbördeskriget 1918.

Helsingfors östra tull, på utfarten nordväst mot Tammerfors och österut mot Borgå, låg till slutet av 1800-talet vid Långa bron vid slutet av Unionsgatan. I samband med byggandet av den fjärde träbron "Långa bron" på 1800-talet flyttades tullen från Kronohagssidan till Broholmssidan av bron. Alldeles i början av 1900-talet flyttades tullen en längre sträcka norrut längs Östra Chausséen (nuvarande Tavastvägen).

Den första bron över Kajsaniemiviken färdigställdes 1651. Då bestod det nuvarande Broholmenområdet av tre öar med två broar. Den svenska arméns retirerande styrkor brände två av träbroarna två gånger: 1713 och 1742. Under Storfurstendömet-tiden reparerades bron flera gånger, tills en ny byggdes 1832. Den fjärde bron blev färdig 1902.

Symbolisk betydelse 
Långa bron separerade innerstaden från arbetarstadsdelarna norr om bron, där den finländska arbetarrörelsen hade sina högkvarter. Därför har Långa bron länge ansetts utgöra en symbolisk gräns mellan borgare och arbetare. I det politiska språkbruket används termen "att gå över Långa bron", som hänvisar till kompromisser över den politiska blockgränsen höger–vänster.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar

Långa bron på lpsphoto

Broar i Helsingfors
Broar invigda 1912
Kronohagen
Berghäll
1912 i Finland