kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dalaröleden

Dalaröleden är en farled i Stockholms skärgård. Den går parallellt med Landsortsleden från fyren Långgarn via Dalarö skans, Dalarö, mellan Smådalarö och Edesön, genom Östra Stendörren och förbi Grönö till Kofotsgrund i Nämdöfjärden där den åter går ihop med Landsortsleden.

Se även
Landsortsleden

Farleder i Stockholms skärgård
Våthults socken

Våthults socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden, uppgick 1952 i Gislaveds köping och området ingår sedan 1971 i Gislaveds kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Våthults distrikt.

Socknens areal är 45,27 kvadratkilometer, varav land 42,36. År 2000 fanns här 291 invånare. Kyrkbyn Våthult med sockenkyrkan Våthults kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Våthults socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Våthults församling och för de borgerliga frågorna till Våthults landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Gislaveds köping, som sedan 1971 ombildades till Gislaveds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Våthult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Norra Västbo kompani.

Geografi
Våthults socken genomkorsas av Högåsen som når 280 meter över havet. Socknen är en småkuperad mossrik skogsbygd. Största insjö är Majsjön som delas med Bosebo socken.

Fornminnen
Knappt tio gravrösen och stensättningar från bronsåldern är de enda kända fornminnena.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 311 1810 till 511 1870 varefter den minskade stadigt till 251 1980. Till 1990 hade folkmängden ökat något till 281 invånare.

Namnet
Namnet (1375 Wathulta), taget från kyrkbyn, har förledet Våt, troligen syftande på omgivande kärrmarken och efterledet hult, liten skog.

Se även
Våthults församling
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Våthult

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 Libris

Externa länkar

Wåthults socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Samhälls- och bygdeföreningen Wåthults vänner 

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Kudoxaleden

Kudoxaleden, även kallad Möjaleden eller Rödlögaleden, är en farled för inomskärs passage av Stockholms skärgård. Den förbinder Furusundsleden och Simpnäsleden i norr med Landsortsleden och Sandhamnsleden i söder. Simpnäsleden–Kudoxaleden–Landsortsleden är omkring 20 sjömil kortare än att passera utanför skärgården över Ålands hav.

Kudoxaleden börjar vid ön Fejan och går sedan söderut via Sundskär, Vidinge och Kudoxa, över Kudoxafjärden, förbi Rödlöga, över Kobbfjärden, förbi Kallskär och Möja för att sluta vid Fjärdholmarna på Kanholmsfjärden. Leddjupet är 7 meter.

Se även
Furusundsleden
Husaröleden
Landsortsleden
Sandhamnsleden
Simpnäsleden

Farleder i Stockholms skärgård
Kroatisk-ungerska kompromissen

Kroatisk-ungerska kompromissen (kroatiska: Hrvatsko-ugarska nagodba, ungerska: Horvát–magyar kiegyezés, tyska: Kroatisch-Ungarischer Ausgleich) var en kompromiss mellan de kroatiska och ungerska parlamenten som reglerade kungariket Kroatien och Slavoniens politiska status inom kungariket Ungern, då en rikshalva inom Österrike-Ungern. Avtalet undertecknades i september 1868 och gällde fram till första världskrigets slut då Kroatien den 29 oktober 1918 upplöste alla statsbärande relationer med Österrike-Ungern.

Upprinnelse 
Den kroatisk-ungerska kompromissen föranleddes av Ausgleich, en österrikisk-ungersk kompromiss från 1867, som innebar att dubbelmonarkin Österrike-Ungern skapades och att kejsardömet Österrike delades upp i en österrikisk (Cisleithanien) och en ungersk (Transleithanien) rikshalva. För kroaterna innebar den nya ordningen att kungariket Kroatien och kungariket Slavonien förenades i en administrativ enhet, kungariket Kroatien och Slavonien, som kom att höra till den ungerska rikshalvan. Kungariket Dalmatien och markgrevskapet Istrien, å andra sidan, kom fortsättningsvis att tillhöra den österrikiska rikshalvan inom Österrike-Ungern. I samband med skapandet av kungariket Kroatien och Slavonien uppstod ett behov av att reglera den nya enhetens politiska status inom den ungerska rikshalvan.

Kompromissens innehåll 
Kompromissen innebar att det gemensamma parlamentet i Budapest, där kungariket Kroatien och Slavonien endast hade 29 ledamöter, kom att kontrollera bland annat militären och det finansiella systemet. Frågor som rörde handel, tull, postväsende, järnvägar, hamnar och sjöfart underställdes parlamentet i den ungerska huvudstaden. Artikel 47 reglerade de frågor i vilken kungariket Kroatien och Slavonien åtnjöt autonomi och som omfattade bland annat utbildningsväsende, lagstiftning och rättsskipning.

Se även 
 Pacta conventa

Referenser 

Kroatien i Österrike-Ungern
Ungern under 1800-talet
Fördrag
1868
Svartsvansad åsnehare

Svartsvansad åsnehare (Lepus californicus) är ett däggdjur i familjen harar (Leporidae). Den förekommer i västra USA (från Idaho söderut och Kansas västerut) samt i norra Mexiko.

Liksom vitsvansad åsnehare (Lepus townsendii) har arten påfallande långa öron. Pälsens grundfärg är på ovansidan gråbrun och på buken vitaktig. Kännetecknande är en svart (men något otydlig) strimma på ryggen samt en svart svans. Med en kroppslängd mellan 47 och 63 centimeter är arten en av de största av alla harar (Lepus).

Svartsvansad åsnehare är bra anpassade till torra habitat. Den förekommer i halvöknar, stäpper och prärien men även i bergstrakter upp till 3 800 meter över havet. Denna hare är aktiv mellan skymningen och gryningen, den vilar på dagen i fördjupningar i marken eller bland buskar. Födan utgörs främst av gräs och den äter även kvistar och kaktusväxter. Nästan hela vätskebehovet täcks med födan.

Parningstiden ligger mellan december och september. Honor kan para sig tre till fyra gånger per år och de har per kull tre till fyra ungar. Liksom hos andra medlemmar i släktet är ungarna borymmare.

Svartsvansad åsnehare hittade gynnande förhållanden efter att människan dödade flera av artens fiender. Arten sökte sin föda i odlade områden och trädgårdar och betraktades därför som skadedjur. Liksom hos andra harar varierar populationens storlek mycket under olika år. På vissa ställen blev svartsvansad åsnehare sällsynt på grund av habitatförlust. Allmänt listas arten av IUCN som livskraftig (Least Concern).

Referenser

Externa länkar 

Harar (släkte)
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomas Balvay

Thomas Balvay, född den 2 februari 1888 och död 15 juli 1945, var en fransk fotbollsdomare.

Balvay dömde bland annat i det första världsmästerskapet i fotboll 1930.

Det råder delade meningar kring Balvays namn och nationalitet. Han anses av bland annat den engelske historikern Cris Freddi vara en engelsman som bodde och arbetade i Paris under 1920-talet.

Balvay dömde matcher i både Coupe de France och i Copa del Rey. Han blev internationell domare 1922 och han var en av fyra europeiska domare som åkte med till Uruguay för att döma i det första världsmästerskapet i fotboll 1930. Han dömde en match som huvuddomare, gruppspelsmatchen mellan Brasilien och Bolivia som slutade med en seger för Brasilien med 4-0.

Källor 
 worldfootball.net
 worldreferee.com

Fotbollsdomare från Frankrike
Män
Födda 1888
Avlidna 1945
Domare i VM i fotboll 1930
Honeysuckle Rose

Honeysuckle Rose kan syfta på:

 Honeysuckle Rose (sång) – en jazzstandard från 1929 av Fats Waller med text av Andy Razaf
 Honeysuckle Rose – engelska originaltiteln på filmen i regi av Jerry Schatzberg från 1980, se På väg igen
Byarums församling

Byarums församling var en församling i Östbo kontrakt, Växjö stift och Vaggeryds kommun. Församlingen uppgick 2010 i Byarum-Bondstorps församling. Församlingskyrka var Byarums kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, för att därefter fram till 1 maj 1922 vara annexförsamling i pastoratet Tofteryd, Byarum och Bondstorp, där Bondstorp var utbrutet från sen medeltid till 21 mars 1629 och från 30 oktober 1651 till 1712. Från 1922 var församlingen moderförsamling i pastoratet Byarum och Bondstorp, som från 1981 också omfattade Svenarums församling.Församlingen uppgick 2010 i Byarum-Bondstorps församling.

Församlingskod var 066501.

Se även
Byarums socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Vaggeryds kommun
Byarums landskommun

Byarums landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Byarums socken i Östbo härad i Småland denna kommun. 28 juli 1911 inrättades i landskommunen Vaggeryds municipalsamhälle. kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Vaggeryds köping som sedan 1971 uppgick i Vaggeryds kommun.

Politik

Mandatfördelning i Byarums landskommun 1938-1950

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vaggeryds kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Vaggeryds köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Vaggeryds köping. För orten se Vaggeryd, för dagens kommun, se Vaggeryds kommun.

Vaggeryds köping var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Vaggeryds köping bildades 1952 genom en sammanslagning av Byarums landskommun och Bondstorps landskommun. I Byarums landskommun fanns då Vaggeryds municipalsamhälle inrättat  28 juli 1911. 1971 uppgick köpingen i Vaggeryds kommun.

Köpingen hörde till Byarums och Bondstorps församlingar.

Heraldiskt vapen
Blasonering: I sköld, kluven av guld och grönt, en av sågskuror bildad bjälke av motsatta tinkturer.

Vapnet fastställdes 1952. Kommunens vapen Vaggeryds kommunvapen kom att bli annorlunda.

Geografi
Vaggeryds köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 330,71 km², varav 313,83 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade köpingen den 1 november 1960 en areal av 328,37 km², varav 310,71 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Vaggeryds köping fanns tätorten Vaggeryd, som hade 3 313 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 71,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i Vaggeryds köping 1954–1966

Källor

Indelningar i Vaggeryds kommun
Sveriges köpingar
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Sveriges kommuner 1952-1970
Vaggeryd
Åkers församling, Växjö stift

Åkers församling var en församling inom Svenska kyrkan i Östbo-Västbo kontrakt av Växjö stift i västra delen av Jönköpings län, Vaggeryds kommun. Församlingen ingick i Tofteryds pastorat. Församlingen uppgick 2014 i Skillingaryds församling.

Församlings kyrka var Åkers kyrka

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var fram till 1962 moderförsamling i pastoratet Åker och Kävsjö. Från 1962 till 1973 var den moderförsamling i Åker, Fryele och Hagshult, från 1973 till 2014 annexförsamling i pastoratet Tofteryd, Åker och Hagshult. Församlingen uppgick 2014 i Skillingaryds församling.

Se även
Åkers socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift

Indelningar i Vaggeryds kommun
Adalbert Deșu

Adalbert Deșu, född den 24 mars 1909, död den 6 juni 1937, var en rumänsk fotbollsspelare. Han dog 1937 av lunginflammation.

Klubbkarriär
Han började sin karriär i hemorten Gătaia, men flyttade sedan till den närliggande staden Reșița för spel i UD Reșița. Han spelade där i två år, men då han hade svårt att komma överens med klubbens ordförande flyttade han 1930 vidare till Timișoara för spel i Banatul Timișoara. 1933 avslutade han karriären på grund av lunginflammation.

Landslagskarriär
Deșu debuterade för det rumänska landslaget i en vänskapsmatch mot Bulgarien 1929 där han gjorde ett mål. Han blev uttagen till den rumänska VM-truppen till VM 1930 i Uruguay. Han spelade i Rumäniens båda gruppspelsmatcher mot Peru och Uruguay och han gjorde ett mål i matchen mot Peru och blev då Rumäniens förste målskytt i VM. Han slutade spela i landslaget efter VM.

Källor
 FIFA.com Statistik över Adalbert Deșus landskamper

Rumänska fotbollsspelare
Rumänska landslagsspelare i fotboll
Män
Födda 1909
Avlidna 1937
Spelare i VM i fotboll 1930
Märgstrålar

Märgstrålar är skivlika eller bandlika, vertikalt stående bildningar av tunnväggiga parenkymceller som utgår från märgen ("primära" märgstrålar) mellan kärlsträngarna och övergår i den primära barken. Märgstrålar som bildas inom kärlsträngarna kallas "sekundära".

Märgstrålarna medger transport mellan stammens inre och yttre delar. Märgstrålarnas tjocklek är mycket olika på olika trädarter. Hos bok och ek finnas två sorters märgstrålar, dels mycket breda, tydligt synliga för blotta ögat, dels mera smala. På ett radialt längdsnitt av en bokstam framträder märgstrålarna som glänsande brunaktiga band.

Genom ombildning av märgstrålarna hos en del växter uppkommer nya ämnen, till exempel gummi.

Källor 

Växtanatomi
You Can't Always Get What You Want

You Can't Always Get What You Want är en låt av The Rolling Stones som finns med på gruppens album Let It Bleed från den 5 december 1969. Låten skrevs av Mick Jagger och Keith Richards och nådde nummer 101 på tidningen Rolling Stones ranking av de 500 bästa låtarna genom tiderna. På låten medverkar Rolling Stones musikproducent Jimmy Miller på trummor i stället för Stones vanliga trummis Charlie Watts och London Bach Choir med körsång. You Can't Always Get What You Want är Stones motsvarighet till Hey Jude, och Jagger har sagt i en intervju att "jag gillar det Beatles gjorde med Hey Jude, orkestern finns bara inte för att täcka upp allting utan det var något extra, vi kan göra något sådant på vårt nästa album".

Sånger 1969
Sebastian Carlsén

Sebastian Carlsén, född 9 januari 1991 i Helsingborg, är en svensk fotbollsspelare (mittfältare) som spelar för Hellerup IK. Han har tidigare spelat för bland annat Ängelholms FF och Örgryte IS.

Klubbkarriär

Inter
Carlsén började spela fotboll i Ödåkra IF, men lämnade tidigt för Helsingborgs IF. I slutet av januari 2008, när Carlsén var 17 år, skrev han på för ett lånavtal med Inter. Den 30 maj 2010 valde Inter att köpa loss den unge talangen från Helsingborgs IF men han fick ingen speltid.

FC Internazionale Milano
Carlsén gjorde A-lagsdebut i Inter i september 2009 när han blev inbytt i en träningsmatch mot FC Lugano. Han har funnits med i Inters Serie A-trupp vid två tillfällen men satt på bänken hela matcherna. Han spelade mest i Primaveralaget där han bland annat spelade U19 Champions League-finalen mot FC Bayern.

Åter i Sverige
Den 8 augusti 2011 meddelade Helsingborgs IF på sin hemsida att man lånar Carlsén säsongen ut. Den 29 mars 2012 meddelar Trelleborgs FF att de lånar Carlsén ifrån Inter Milan.

Den 29 augusti 2013 skrev Carlsén på ett kontrakt med division 3-klubben Höganäs BK för resten av höstsäsongen.

I februari 2014 skrev han på ett tvåårskontrakt med Superettan-klubben Ängelholms FF. I januari 2016 förlängde Carlsén sitt kontrakt med två år.

Carlsén blev klar för Superettan-klubben Örgryte IS i januari 2017, kontraktet han skrev sträckte sig över säsongen. I februari 2018 återvände Carlsén till Ängelholms FF. Efter säsongen 2018 lämnade han klubben och flyttade till Köpenhamn.

Referenser

Externa länkar 

Sebastian Carlsén på fotbolltransfers.com
 http://www.svenskafans.com/italien/artikel.asp?id=358621
 https://web.archive.org/web/20100721200710/http://fotboll.expressen.se/internationellt/1.1947232/inter-koper-loss-svenske-talangen
 http://fotbolltransfers.com/?p=viewNews&id=1939

Svenska fotbollsspelare
Spelare i FC Internazionale Milano
Fotbollsspelare i Helsingborgs IF
Spelare i Trelleborgs FF
Spelare i Höganäs BK
Fotbollsspelare i Ängelholms FF
Spelare i Örgryte IS Fotboll
Spelare i Hellerup IK
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Födda 1991
Levande personer
Män
Idrottare från Helsingborg
Magnus Järlström

Johan Magnus Gabriel Järlström, född den 10 mars 1982, är en svensk handbollsspelare.

Karriär 
Järlströms moderklubb var HP Skövde 90 men han lämnade den för IFK Skövde före seniorålder. 2001 började han spela i IFK Skövdes A-lag. Han spelade för IFK Skövde till 2011 och hade en lång karriär där med två SM-silver 2005 och 2007. Han spelade 256 matcher och gjorde 640 mål i IFK-tröjan. Han ligger på åttande plats i matcher för klubben och också åtta i målstatistiken (oktober 2019). Han åtevände till HP Skövde 90 efter sin tid i IFK Skövde. Han spelade kvar åtminstone till 2014.

Magnus Järlström har spelat  5 U-landskamper och 4  J-landskamper men inga A-landskamper.

Meriter 

 2 SM-silver från 2005 och 2007 med IFK Skövde.

Referenser

Män
Födda 1982
Levande personer
Svenska handbollsspelare
Idrottare från Skövde
Spelare i IFK Skövde
Fryele socken

Fryele socken i Småland ingick i Östbo härad (med en del före 1878 i Västra härad) i Finnveden, ingår sedan 1971 i Värnamo kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Fryele distrikt.

Socknens areal är 126,66 kvadratkilometer, varav land 121,30. År 2000 fanns här 445 invånare. Kyrkbyn Fryele med sockenkyrkan Fryele kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Fryele socken har medeltida ursprung.

Före 1878 hörde 1/2 mtl Älmhult till Nydala jordebokssocken i Västra härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fryele församling och för de borgerliga frågorna till Fryele landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Klevshults landskommun som upplöstes 1971 då detta område uppgick i Värnamo kommun. Församlingen uppgick 2013 i Nydala-Fryele församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fryele, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Östbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Mo härads och Östbo kompani, och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi
Fryele socken genomkorsas av Härån med sjön Hindsen i söder. Socknen har vidsträckta mossar, Dalmossen, och sandmoar i norr och har mer kuperad skogsmark i söder.

Fornlämningar
Fem hällkistor och några boplatser från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern samt fem järnåldersgravfält med domarringar finns här.

Namnet
Namnet (1201 Frööle), taget från kyrkbyn, innehåller som förled gudinnenamnet Fröja och efterledet sannolikt ''alhs, tempel.

Socknen benämndes också före 22 oktober 1927 Fryeleds socken.

Se även
Fryele församling
Lista över fasta fornminnen i Värnamo kommun#Fryele

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 2 Hermes 1955 libris

Externa länkar

Socknar i Östbo härad
Socknar i Västra härad
Indelningar i Värnamo kommun
Fryele landskommun

Fryele landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Fryele socken i Östbo härad i Småland denna kommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Klevshults landskommun som sedan upplöstes 1971 då detta område uppgick i Värnamo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Fryele landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Värnamo kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Måttsats

Måttsats kan avse:

 Kombinationsmåttsats – passbitar av härdat stål som kan kombineras att ge till exempel alla mått mellan 1 mm och 201 mm i steg om 0,01 mm, se Passbit
 Måttsats – volymmått som används i köket, se Matmått

Teknik
Gällaryds socken

Gällaryds socken i Småland ingick i Östbo härad (före 1878/1885 också en del i Västra härad) i Finnveden, ingår sedan 1971 i Värnamo kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Gällaryds distrikt.

Socknens areal är 105,48 kvadratkilometer, varav land 94,89. År 2000 fanns här 537 invånare. Sockenkyrkan Gällaryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gällaryds socken har medeltida ursprung.

Före 1878 hörde 5 mantal till Nydala jordebokssocken i Västra härad, Ohs, Flathalla, Blekemo, Lilla och Stora Bohult, Älmhult eller Lönåsen, Enebacken, Kalvshylte (eller Karlshylte), Sanden, Svenamo och Trälsmo. Lägenheten Skytthemmet eller Rytthemmet räknades till 1885 till Västra härad.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 22 mars 1946) överfördes till Gällaryds socken det obebodda området Uddarne, omfattande en areal av 0,02 km² (varav allt land), från Slätthögs socken i Kronobergs län.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gällaryds församling och för de borgerliga frågorna till Gällaryds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bors landskommun som 1971 uppgick i Värnamo kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gällaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Östbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Östbo kompani, och Smålands grenadjärkår, Livkompanit.

Geografi
Gällaryds socken ligger sydost om Värnamo med höjder upp mot 245 meter över havet i nordväst och med sjöarna Lången, Hultasjön och Lyen i söder och sydost. Socknen är en sjörik skogs- och mossmark.

Fornlämningar
Två hällkistor och fem gravrösen från bronsåldern finns här.

Namnet
Namnet (1290 Gyelleryth), taget från kyrkbyn, innehåller som förled mansnamnet Gielle och efterledet ryd, röjning.

Se även
Gällaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Värnamo kommun#Gällaryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 2 Hermes 1955 libris

Externa länkar

Gällarydsbygdens intresseförening

Socknar i Östbo härad
Socknar i Västra härad
Indelningar i Värnamo kommun
Gällaryds landskommun

Gällaryds landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar. Då inrättades i Gällaryds socken i Östbo härad i Småland denna kommun.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 22 mars 1946) överfördes till Gällaryds landskommun det obebodda området Uddarne, omfattande en areal av 0,02 km² (varav allt land), från Kronobergs län och Slätthögs landskommun och församling.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Bors landskommun som sedan 1971 uppgick i Värnamo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gällaryds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Värnamo kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Marcus Litborn

Bo Marcus Harry Litborn, född 26 maj 1980 i Stöpen, är en svensk tidigare handbollsspelare (mittnia).

Karriär 
Litborn har HK Country som moderklubb. 1999 kom han som spelare till IFK Skövde. Han spelade sedan sju säsonger för IFK Skövde och gjorde 239 matcher för klubben och 401 mål. 2006 sökte han sig till Haslum i Norge. Han spelade 2006 i Cupvinnarcupen för Haslum men åkte ut i åttondelsfinalen. Men Marcus Litborn fick bra betyg av pressen. Efter två år i Haslum flyttade han till Sverige och spelade ett år IFK Trelleborg. Året efter återkom han till Norge och Drammen HK och  med den klubben vann han grundserien i Norge. Men i slutspelet blev Fyllinge vinnare så det blev ingen mästerskapstitel. Efter en säsong i Drammen flyttade Litborn hem till IFK Skövde igen. Där avslutade han sin karriär 2012. Han hade kontrakt till 2013 men fick inte spela för klubben så det blev en tråkig avslutning på karriären. 

Marcus Litborn gjorde 11 U-landskamper och gjorde 12 mål. Han har inga A-landslagsmeriter.

Referenser 

Svenska handbollsspelare
Födda 1980
Män
Levande personer
Spelare i IFK Skövde
Personer från Skövde kommun
Spelare i HK Country