kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Will Friedle

Will Friedle, William Alan Friedle, amerikansk skådespelare född 11 augusti 1976 i Hartford, Connecticut, USA. Han är främst känd för sin roll i serien Här är ditt liv, Cory.

Filmografi (filmer som haft svensk premiär)  
1997 - Räddningen - Brad Kimble
1998 - En träff med presidentens dotter - Duncan

Television

Källor

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1976
Levande personer
Män
Personer från Hartford
Alumner från Occidental College
Guidetto Guidetti

Guidetto Guidetti, född i Lombardiet, död 1564 i Rom, var en italiensk arkitekt som verkade under senrenässansen. Från 1550 var han aktiv i Rom.

Guidetti, som var en av Michelangelos elever, ritade bland annat kyrkan Santa Caterina dei Funari som uppvisar en harmonisk fasad. Mellan 1554 och 1560 uppfördes Santa Maria dell'Orto efter Guidettis ritningar. I basilikan Santa Maria Maggiore har Guidetti ritat Cappella Cesi, vilket är helgat åt den heliga Katarina av Alexandria.

Bilder

Källor

Noter

Tryckta källor

Avlidna 1564
Italienska arkitekter under 1500-talet
Män
Födda okänt år
Personer från Lombardiet
Pip

Pip kan avse:

Karaktärer i litteratur och film
 Pip – kanariefågel  i Looney Tunes, se Sylvester och Pip
 Pip –figur i den tecknade serien Pellefant
 Phillip "Pip" Pirrip – protagonisten i Charles Dickens bildningsroman Lysande utsikter
 Philip "Pip" Pirrup – karaktär i serien South Park, se Lista över rollfigurer i South Park
 Pipp – en hob och romanfigur i J.R.R. Tolkiens värld, se Peregrin Took

Förkortningar
 PiP – en miniatyrbild som visas på en skärm, 
 PIP – ett politiskt parti i Puerto Rico, se Puertoricanska Självständighetspartiet 
 PIP – festival i Karlstad, se Putte i parken
 PIP – franskt företag som tillverkade bröstimplantat, se Poly Implant Prothèse
 PIP - enhet som definierar värdeförändringen mellan två valutor vid fjärde decimalen: 1,2345 → 1,2346 = upp en pip; 1,2345 → 1,2334 = ner 11 pips. Pip är en engelsk förkortning för Percentage in point.

Annat
 Pip (kärl) – rörformig del på utsidan av ett kärl, på nederdelen av en tratt eller på utblåssidan av en bälg
Kazakisk

Kazakisk kan syfta på:

Kazakstan – land i Centralasien med liten del i östligaste Europa
 Kazakiska SSR – historiskt namn, 1936–1991
 Kazakiska höglandet – högslättområde i centrala och östliga Kazakstan
Kazaker – största folkgrupp i Kaxakstan, minoritet i kringliggande länder
 kazakiska köket
 Kazakiska – turkspråk, modersmål för kazaker
Erik Bengtson (född 1985)

Bror Erik Bengtson, född 27 januari 1985, är en svensk akademiker, disputerad i retorik. Bengtson var ordförande för Kristdemokratiska Studentförbundet (KSF) mellan 2006 och 2008, men är idag politiskt obunden och verksam som forskare i retorik vid Uppsala universitet, samt lektor i retorik vid Södertörns högskola.

Biografi 
Erik Bengtson växte upp i Enköpings kommun. Efter studier på teknikprogrammet vid Westerlundska gymnasiet, påbörjade han under 2004 studier i retorik vid Södertörns högskola. Från 2002 till 2004 var Bengtson redaktör för Enköpingspostens ungdomsredaktion. Vid Kristdemokratiska Studentförbundets kongress i Uppsala år 2006 valdes Bengtson till förbundets ordförande. Detta uppdrag lämnade han vid förbundets årskongress i Stockholm 2008. Bengtson disputerade i retorik vid Uppsala universitet under 2019 på avhandlingen The Epistemology of Rhetoric: Plato, Doxa and Post-truth.

Forskning 
Bengtsons forskning har behandlat kunskapsteori, argumentationsteori, myter och politisk retorik. Teoretiskt bygger hans arbeten på en semiotisk förståelse av myter inspirerad av såväl den franske litteraturforskaren Roland Barthes som den tyske filosofen Ernst Cassirer. Bengtsons forskning har även en begreppshistorisk prägel, särskilt vad gäller dennes studier av hur den samtida retorikvetenskapen brukar texter från Antikens Grekland, däribland Platon och Aristoteles. Empiriskt har Bengtson studerat Moderaternas appropriering och transformering av socialdemokratiska myter under valrörelsen 2006, samt retoriken i Tobias Billströms omdebatterade "Blond och blåögd"-uttalande.

Sedan 2021 kretsar Bengtsons forskning kring frågor om grön marknadsföring samt hur företags gröna löften tillmäts betydelse i en samhällskontext, bl.a. genom det tvärvetenskapliga projektet "Miljöutfästelser inom energisystemet".

Publikationer 
 Bengtson, E. & Buhre, F. (2015)” Introduktion: Den kritiska blicken ” , I: Bengtson, E. & Buhre, F.(red) (2015). Förledd och förtjust. Andra generationens retorikvetare tar ordet, Södertörn retoriska studier 3, Huddinge: Södertörns högskola.
 Bengtson, E. (2015) ”Vad är retorikvetenskap? Strömningar, utmaningar och en arbetsdefinition” (2015), I: Bengtson, E. & Buhre, F.(red) (2015). Förledd och förtjust. Andra generationens retorikvetare tar ordet, Södertörn retoriska studier 3, Huddinge: Södertörns högskola.
 Bengtson, E. (2015) ”Allt är annorlunda. Alltid. Den politiska debatten är en komplex retorisk situation”  Retorikmagasinet 54.
 Bengtson, E  (2013). De blåögda frivilligtanternas skuggvärld. Retorikmagasinet (51/52).
 Bengtson, E. (2012). Den mytiska argumentationsbasen: Roland Barthes mytbegrepp i retorisk argumentationsteori. Rhetorica Scandinavica (62), 38-56.
 Bengtson, E. (2008). Myten som argumentationsbas: Om hur man övertygar någon som ser världen på ett annat sätt.  (Student paper). Södertörns högskola.

Källor

Externa länkar 
 Presentationssida Uppsala Universitet

Födda 1985
Svenska kristdemokrater
Män
Levande personer
OFDM

OFDM är en akronym för Ortogonal frekvensdelningsmultiplex, men används som en digital modulationsmetod. OFDM innebär att den information som ska överföras delas i flera parallella dataströmmar, som får modulera var sin underbärvåg. På så sätt delas frekvensspektrum upp i ett antal smalbandiga kanaler. Den främsta fördelen med OFDM framför konventionell enkelbärvågsmodulation är att det underlättar hantering av dämpning, fasvridning och störningar som enbart drabbar vissa underbärvågor, exempelvis fädning vid trådlös kommunikation, eller dämpning av höga frekvenser i telefonnätets kopparkablar. OFDM möjliggör också eliminering av intersymbolinterferens orsakad av ekon och flervägsutbredning.

OFDM är väsentligen samma sak som COFDM - Coded OFDM, såväl som DMT - Discrete Multitone Modulation.

Används av 
 ADSL, VDSL
 IEEE 802.11a, IEEE 802.11g och IEEE 802.11n 
 LTE
 WiMAX/IEEE 802.16
 HiperLAN
 DAB
 DVB-T 
 DVB-H
 ISDB-T

Telekommunikation
Ålands landshövding

Ålands landshövding är den finländska statens representant på det självstyrda Åland. På grund av Ålands självstyrelse skiljer sig landshövdingens uppgifter från de tidigare landshövdingarna i övriga Finland. Landshövdingens viktigaste uppgift är att som företrädare för Finlands regering värna om goda relationer mellan landskapet Åland och Finland. Landshövdingen öppnar Ålands lagting på presidentens vägnar. Till landshövdingens uppgifter hör även att leda Statens ämbetsverk på Åland och att fungera som ordförande i Ålandsdelegationen.

Ålands landshövding utses av Finlands president, i överenskommelse med Ålands lagtings talman. Om samförstånd inte uppnås, skall presidenten utse landshövdingen bland fem personer som har föreslagits av Ålands lagting.

Ålands landshövdingar

Externa länkar

Statens ämbetsverk på Åland

Landshövdingar på Åland
 
Finländska statliga myndigheter på Åland
Ernst Cassirer

Ernst Alfred Cassirer, född 28 juli 1874 i Breslau, dåvarande Tyskland, död 13 april 1945 i New York, var en tysk filosof, delvis verksam i Sverige, som verkade i den marburgska nykantianska traditionen, och utvecklade en kulturfilosofi genom en symbolteori grundad på kunskapsfenomenologin och vetenskapshistoria.

Biografi 
Cassirer studerade filosofi och litteratur vid universitetet i Berlin, men hade som jude svårt att göra karriär. Han disputerade 1899 för Hermann Cohen och Paul Natorp. Efter många år som docent utsågs han till professor i filosofi vid det nygrundade universitetet i Hamburg 1919, där han verkade till 1933, då nazisterna kom till makten.

Han tvingades då lämna Tyskland. Först fick han en tjänst vid Oxford university och 1935 utnämndes han till professor vid Göteborgs högskola. 1941 utnämndes han där även till hedersdoktor. Samma år ansåg han att Sverige blivit alltför otryggt för honom, och han begav sig till USA, där han blev lektor vid Yale University, och från 1943 vid Columbia University, New York, där han var verksam till sin död. Han avled 1945 på universitetets campus som svensk medborgare.

Han var farfar till den svenske språkvetaren Peter Cassirer (1933-2020).

Filosofi 
Cassirers huvudverk är Philosophie der symbolischen Formen 1-4 (1923-29), vilken anses vara en startpunkt för kulturfilosofin. Människan är enligt Cassirer ett "symboliskt djur". Då djur lever enligt sina instinkter, har människan skapat symboliska universum med strukturella innebörder som konstituerar deras förståelse av verkligheten. Filosofin är därmed, enligt Cassirer, en symbolfilosofi som söker visa symbolernas giltighet i andra vetenskaper och i och med detta konstituera kulturen. I detta resonemang är Cassirer beroende av Kants transcendentala idealism. 

I hans sista stora arbete, The Myth of the State, som utkom postumt 1946, diskuterar han den totalitära statens idéhistoriska grundval, som han menar sig finna hos bland andra Platon, Dante, Machiavelli och Hegel, och slår fast att fascismens grundval symboliseras av myten om framtiden, samt förespråkandet av irrationalitet. 

Cassirer ägnade sina tidigaste arbeten åt svenska kulturfilosofiska spörsmål, främst om Axel Hägerström, samt drottning Kristina och Descartes.

Bland Cassirers främsta anhängare finns Hans Reichenbach och Leo Strauss.

Bibliografi

Referenser

Noter

Källor 
Artikeln påbörjades som en fri översättning av den engelska artikeln
Filosofilexikonet, red. P.Lübcke

Externa länkar
 

Tyska filosofer
Tyska professorer
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Marburgs universitet
Personer verksamma vid Columbia University
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Personer verksamma vid Hamburgs universitet
Personer verksamma vid Oxfords universitet
Personer verksamma vid Yale University 
Hedersdoktorer vid Göteborgs universitet
Födda 1874
Avlidna 1945
Män
Personer från Breslau
Landkreis Bad Kreuznach

Landkreis Bad Kreuznach är ett distrikt i det tyska förbundslandet Rheinland-Pfalz. Distriktet har 155 401 invånare (31 december 2011) och huvudorten är Bad Kreuznach. Arean är cirka 864 km².

Rheinland-Pfalz
E401

E401 eller Europaväg 401 är en 200 kilometer lång europaväg som går mellan Saint-Brieuc och Caen i Frankrike.

Sträckning
Saint-Brieuc - Dinan - Avranches - Caen

Standard
E401 är motorväg (A84) en ganska stor del av sträckan, resten landsväg/fyrfältsväg.

Anslutningar
E50
E3
E46

Europavägar
E402

E402 eller Europaväg 402 är en europaväg som går mellan Calais och Le Mans i Frankrike.  Längden är cirka 420 kilometer.

Sträckning
Calais - Boulogne-sur-Mer - Abbeville - Neufchâtel-en-Bray - Rouen - Alençon - Le Mans

Standard
E402 är motorväg (A16 och A28) största delen av sträckan. Motorvägen A28 har vissa luckor, där E402 följer landsvägar.

Anslutningar

Europavägar
Sachsen (olika betydelser)

Sachsen kan syfta på:

 Sachsens historia – en rad olika statsbildningar i norra och östra Tyskland
 Saxare – ursprungsbefolkningen i gamla Sachsen
 Gamla Sachsen – saxarnas bosättningsområde i nuvarande nordvästra Tyskland mellan folkvandringstiden och till 804
 Hertigdömet Sachsen – ett hertigdöme i Tysk-romerska riket i nuvarande nordvästra Tyskland 804–1296
 Nedersachsiska kretsen – en rikskrets i nuvarande norra Tyskland i Tysk-romerska riket 1500-1806 som omfattade större delen av gamla Sachsen
 Översachsiska kretsen – en rikskrets i Tysk-romerska riket som omfattade rikets nordöstra delar 1512–1683
 Kurfurstendömet Sachsen – ett kurfurstendöme i mellersta Tyskland inom Tysk-romerska riket 1356–1806
 Kungariket Sachsen – ett kungarike i mellersta Tyskland 1806-1918
 Provinsen Sachsen – en preussisk provins 1815-1944
 Storhertigdömet Sachsen – en tysk mikrostat och ett ernestinskt hertigdöme 1903–1918, ett alternativt namn för Sachsen-Weimar-Eisenach under dessa år
 Niedersachsen – ett förbundsland i förbundsrepubliken Tyskland 1946–
 Fristaten Sachsen – kungariket Sachsen namn efter 1918 fram till 1952 när det delades i distrikten Dresden, Karl Marx-Stad och Leipzig
 Sachsen – ett förbundsland i förbundsrepubliken Tyskland 1990–, omfattar större delen av det gamla kungadömet Sachsen, formellt Fristaten Sachsen
 Sachsen-Anhalt – ett förbundsland i förbundsrepubliken Tyskland 1990–, som bland annat tagit över större delen av provinsen Sachsens territorier
 Sachsen bei Ansbach – en kommun i Landkreis Ansbach i Bayern
 5866 Sachsen – en asteroid

Historiska tyska hertigdömen med Sachsen i namnet

 Sachsen-Altenburg – ernestinskt hertigdöme 1602–1672, 1826–1918 och tysk mikrostat 1918–1920
 Sachsen-Coburg – ett ernestinskt hertigdöme 1596–1633, 1680–1735
 Sachsen-Coburg-Eisenach – ett ernestinskt hertigdöme 1572–1596, 1633–1638
 Sachsen-Coburg-Gotha – ett ernestinskt hertigdöme 1826–1918
 Sachsen-Coburg-Saalfeld – ett ernestinskt hertigdöme 1735–1826
 Sachsen-Eisenach – en ernestinskt mikrostat 1596–1809
 Sachsen-Eisenberg – ett ernestinskt hertigdöme 1680–1707
 Sachsen-Gotha – ett ernestinskt hertigdöme 1640–1672
 Sachsen-Gotha-Altenburg – ett hertigdöme  1672–1826
 Sachsen-Hildburghausen – ett tyskt hertigdöme 1680–1826
 Sachsen-Jena – ett ernestinskt hertigdöme 1672–1690
 Sachsen-Lauenburg –  ett hertigdöme 1296–1803, 1814–1876
 Sachsen-Meiningen –  ett ernestinskt hertigdöme 1681–1918 (1920) och mikrostat 1918–1920
 Sachsen-Merseburg – ett tyskt hertigdöme 1657–1738
 Sachsen-Römhild – ett hertigdöme 1680–1710
 Sachsen-Saalfeld – ett hertigdöme 1680–1735
 Sachsen-Weimar – ett tyskt hertigdöme 1572–1809
 Sachsen-Weimar-Eisenach – ett ernestinskt hertigdöme 1809–1918 och en tysk mikrostat 1918–1920
 Sachsen-Weißenfels – ett hertigdöme i det Tysk-romerska rike 1656–1746
 Sachsen-Wittenberg – ett hertigdöme i det Tysk-romerska riket 1296–1356
 Sachsen-Zeitz – ett territorium i Tysk-romerska riket 1657–1718

Se även
 Sachsiska (dialekt)
 Huset Wettin – en dynasti, regenter i Sachsen, Tyskland
 Lista över Sachsens regenter
Åländsk hembygdsrätt

Åländsk hembygdsrätt är det begrepp man använder då man diskuterar medborgarskap i det självstyrda landskapet Åland.

Hembygdsrätten reglerar vem som får äga mark eller fastigheter samt driva näringsverkssamhet på Åland. Hembygdsrätten är en rättighet som tillkommer varje ålänning, och man förlorar denna rättighet om man är skriven på annan ort i mer än fem år. För att återfå sin hembygdsrätt, eller som icke-ålänning ansöka om hembygdsrätt, måste man bo (vara folkbokförd) på Åland i minst fem år, vara finländsk medborgare samt kunna intyga att man behärskar svenska. Hembygdsrätten innehåller restriktioner för grundande av företag på Åland. I alla bolagsstyrelser måste minst två tredjedelar av medlemmarna vara ålänningar, men vissa undantag görs för allmännyttiga företag (till exempel banker och transportföretag). Finländska medborgare som flyttat till Åland före tolv års ålder och har hembygdsrätt är befriade från värnplikt. 

Hembygdsrätten har som huvudsaklig uppgift att skydda den åländska kulturidentiteten och landskapsbilden, en av de viktigaste ingredienserna i det minoritetsskydd Ålands självstyrelse utgör.

Källor

Se även
Jordförvärvslagen för Åland

Politik på Åland
Ålandsservitutet

Ålandsservitutet av 1856 är det avtal som garanterar Ålands demilitarisering. Servitutet är ett av de avtal som utgör grunden för Ålands politiska status.

Servitutet tillkom efter Rysslands förlust i Krimkriget på initiativ av Sverige, som betraktade ett befäst Åland som ett hot. En bakgrund var Oskar I:s strävan i samband med Krimkriget att få västmakterna Storbritannien och Frankrike att kraftsamla mot St Petersburg. Sverige skulle i så fall kanske ha en chans att i ett framtida fredsslut återfå hela Finland. Resultatet blev emellertid en mindre brittisk-fransk insats i Östersjön utan något anfall mot den ryska huvudstaden. Vid den följande Parisfreden 1856 fastställdes dock Ålands demilitarisering och den just uppförda stora fästningen Bomarsund sprängdes därför. Ryssland försökte utan resultat att på diplomatisk väg få servitutets bestämmelser uppluckrade, bland annat i samband med avslutandet av Nord- och Östersjötraktaterna 1908.

Efter första världskrigets utbrott fick Ryssland tillstånd att befästa Åland av Parisfredens signatärmakter Frankrike och Britannien. I samband med Freden i Brest-Litovsk den 3 mars 1918 träffades en överenskommelse mellan Tyskland och Finland om att Ålandsbefästningarna skulle demoleras.  Efter kriget gjordes detta under svensk övervakning.

Man kan med fog hävda att Ålandsservitutet är grunden för den nuvarande långtgående åländska autonomin. Ålandsfrågans lösning 1921 byggde på Ålands särställning inom Finland sedan 1856, vilket fortsättningsvis kom att omfatta också det politiska styret samt skyddet det svenska språkets lagfästa ställning som enda språk. 
Även under andra världskriget befästes Åland i strid med servitutet.

Se även
Ålands befästningar
Ålands historia

Referenser 

Politik på Åland
Fördrag
Politikåret 1856
Harald Bohr

Harald August Bohr, född 22 april 1887 i Köpenhamn, död 22 januari 1951 i Hellerup, var en dansk matematiker och fotbollsspelare.

Harald Bohr var son till Christian Bohr, som var professor i fysiologi vid Köpenhamns universitet, och Ellen Adler Bohr, som kom från en judisk bankirfamilj. Hans äldre bror var den berömda fysikern Niels Bohr. De två var väldigt sammansvetsade, även för att vara bröder. 

Harald Bohr innehade en professur vid Polyteknisk læreanstalt i Köpenhamn. Han kallades 1929 till professor vid universitetet i Uppsala men avböjde och fick istället en professur i matematik vid Köpenhamns universitet. Bohr var i sin ungdom även en bra fotbollsspelare där han spelade back; han tog silvermedalj år 1908 i OS med Danmarks herrlandslag i fotboll.

Harald Bohr invaldes 1950 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien, där hans bror Niels varit ledamot sedan 1928.

Se även
 Bohr–Mollerups sats
 Bohr–Favards olikhet

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Noter

Danska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Akademisk Boldklub
Danska matematiker
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Olympiska silvermedaljörer 1908
Danska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1908 från Danmark
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 1908
Danska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Köpenhamn
Födda 1887
Avlidna 1951
Män
Storgatan (tecknad serie)

Storgatan, i original Grand Avenue, är en amerikansk tecknad serie av Steve Breen. Den har publicerats regelbundet i över 150 amerikanska dagstidningar. På svenska har den bland annat publicerats i tidningen Serie-Paraden.

År 2001 gavs en samlingsvolym ut under namnet Your Grandma Rocks, Mine Rolls : a Grand Avenue Collection.

Steve Breen var verksam som skämttecknare för Asbury Park Press och hade i april 1998 tilldelats ett Pulitzerpris. I oktober 1998 meddelade Breen att han nått en överenskommelse med United Feature Syndicate om att syndikera en serie om två tvillingsyskon och deras farmor. Den första seriestrippen hade premiär den 5 april 1999 i 80 dagstidningar.

Steve Breen tecknade inledningsvis serien själv. År 2005 började även The Detroit Free Press skämttecknare Mike Thompson teckna serien. År 2009 formaliserades samarbetet och Thompson blev medskapare till serien.

Persongalleri

Huvudfigurer
Gabby MacFarlane – En tjej med ett av de högsta medelbetygen i sin klass, i motsats till sin tvillingbror. Hennes farmor försöker ofta få henne att motionera, men misslyckas oftast.
Michael MacFarlane – Gabbys tvillingbror. Har ett av de lägsta medelbetygen i sin klass, Gabby utnyttjar ofta det till att trycka ner honom. M. är intresserad av bl.a. teater.
Kate MacFarlane – Gabbys och Michaels farmor. Har sedan seriens premiär i Sverige försökt att gå ner i vikt, bl.a. genom att köpa fettfri mat och motionera. Hon har tagit hand om Gabby och Michael sedan de varit små, de riktiga föräldrarna gör inga framträdanden i serien.
Rudy MacFarlane – Michaels hund, som brukar bita sönder Mrs. MacFarlanes skor och äta upp Gabbys läxor. Gillar även att retas med kvarterets katter.

Övriga figurer
Ed – Familjen MacFarlanes granne. Är gift men har inga barn. Gillar att arbeta i trädgården och att spela olika instrument. I en del av serien imiterar han Little Richard och Elvis Presley.
Barnaby – Sur gubbe som bor på samma gata som MacFarlane, avskyr barn. Har en syster som heter Alberta, som Michael förväxlar Barnaby med. Gabby och Michael kallar honom för Farbror Barnaby.
Brevbärare – En brevbärare, helt enkelt. Levererar post på Storgatan.

Källor 

Amerikanska serier
Verbifiering

Verbifiering är ett ordbildningskoncept som syftar på att göra ett verb av en annan ordklass.

Exempel 
 Av "cykel" bildas verbet "cykla". 
 Av "tölp" bildas verbet "tölpa (sig)"
 Av "verb" bildas verbet "verbifiera" – rekursivt exempel

Verb
Ordbildning

br:Verbadurezh
Senet

Senet är ett egyptiskt brädspel. Man har 5 pjäser av två olika färger (svart och vitt) på en bräda. Brädan är rektangulär och består av 30 mindre rutor, tio på bredden och tre på längden. Man lägger (på den sidan med tio rutor) varannan svart och varannan vit (man börjar med den vita). Vit slår "tärningspinnarna", som är fyra, halva blompinnar. En sida är alltså rund och den andra plan. Om spelaren slår så att:

En plan sida upp = 1 steg
Två plana sidor upp = 2 steg
Tre plana sidor upp = 3 steg
Fyra plana sidor upp = 4 steg
Fyra runda sidor upp = 6 steg

Om man slår 1,4 eller 6, får man ett extra kast.

Förflyttningen sker från första raden åt höger, därefter flyttar man på andra raden åt vänster för att på tredje raden flytta åt höger igen. 

Flyttar du en pjäs till en ruta där det står en pjäs av motståndarens färg, "tar" du hans plats och han får flytta tillbaka till den ruta du kom ifrån. Man kan dock skydda sig genom att flytta två av sina pjäser till två rutor direkt efter varandra och bilda ett "block". Man kan också bilda en "Mur" med tre pjäser i rad, för att hindra motståndaren från att passera. Man kan alltså inte gå förbi tre pjäser på rad av motståndarens färg utan får då flytta bakåt istället enligt "tärnings-pinnarna".

På sista raden finns det fyra rutor med markeringar på. Den första, tredje och fjärde markerade rutan är "säkra" rutor, d.v.s. motståndaren kan inte ta din pjäs där. Den andra markerade rutan är däremot en "vatten-fälla". Hamnar du där, får du flytta tillbaka till mitten av brädet där det också finns en markerad ruta som endast används för detta ändamål). Står det en pjäs på denna ruta får du istället flytta tillbaka till första rutan.

Den som först får ut alla sina pjäser från brädet har vunnit.

Senet förekommer som minispel i datorspelet Pyramiden - Gåtan vid Nilens strand och som en uppgift i ett av spelen i serien av Tombraider.

Vidare läsning

Externa länkar
Senet på BoardGameGeek.Com

Brädspel