kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cykelbarometer

En cykelbarometer är en form av cykelräkningsstation med en digital informationstavla som visar hur många cyklister som passerat en viss passage. Cykelbarometern kan ha en display eller stapel som visar antalet cyklister som passerat under året. Syftet är att motivera både cyklisterna såväl som andra trafikanter att föredra cykel som transportmedel.

För att registrera varje cykel används en cykelräknare (se cykelräkningsstation). Information som visas på cykelbarometern kan vara antal cyklister föregående dag jämfört med aktuell dag, totalt under aktuellt år och föregående år, hastighet, förväntad restid till specifik punkt eller annat som ska motivera cyklisterna.

Den första cykelbarometern i Danmark blev uppsatt i Odense 1999. Därefter har de etablerats i flera andra städer och idén med cykelbarometern har sedan spridits till andra länder under olika namn. Många svenska kommuner har en eller flera cykelbarometrar. Ordet "cykelbarometer" var ett av 2010 års svenska nyord.

Externa länkar 

Cyklar 
Cykelleder
Eva Skantze

Eva Christina Skantze Mullaart , född 29 november 1943 i Karlskrona, är en svensk drama- och teaterpedagog, barnboksförfattare och regissör.

Efter att ha utbildat sig till ingenjör övergick Eva Skantze till att studerade Drama-teater-film vid Lunds universitet. Hon bor och verkar som teaterpedagog i Hässleholm, vars kulturpris hon fick år 2009.

Bibliografi

Referenser

Se även 
Skantze (släkt)

Personer från Karlskrona
Svenska författare under 1900-talet
Svenska regissörer
Födda 1943
Levande personer
Kvinnor
Svenska teaterpedagoger
Författare från Karlskrona
Johan Fritzner

Johan Fritzner, född den 9 april 1812 på Myren i Askøy vid Bergen, död den 17 december 1893 i Kristiania, var en norsk präst och språkforskare. 

Fritzner blev student 1828 och avlade teologisk examen 1832. Han var kyrkoherde i Vadsø i Finnmarken 1838–1845 och innehade därefter åtskilliga prästerliga ämbeten i sunnanfjällska Norge. År 1877 tog han avsked och bosatte sig i Kristiania. Han blev filosofie hedersdoktor i Köpenhamn 1879. 

Redan vid mycket unga år började Fritzner studera fornnordiska samt de nyare norska dialekterna, och som frukt av dessa studier utgav han Ordbog over det gamle norske sprog (1861–1867; andra upplagan 1883 ff., helt och hållet omarbetad, hade vid Fritzners död framskridit till bokstaven S och avslutades 1896 i tre band av Carl Richard Unger). 

En liten del av de undersökningar Fritzner haft tillfälle att göra angående äldre samhällsförhållanden och dylikt publicerade han i en mindre artikel, Sproglige og kulturhistoriske studier over gamle norske ord og udtryk (i "Kristiania Videnskabsselskabs forhandlinger", 1880). 

Även Lapplands språk, mytologi och kultur behandlade han i flera artiklar (i tidskriften "Nor" och i "Norsk historisk tidsskrift").

Källor 

 

Födda 1812
Avlidna 1893
Norska präster under 1800-talet
Norska filologer
Norska lexikografer
Män
Personer från Hordaland fylke
Tunnel (musikalbum)

Tunnel är Bucketheads tredje album som namnet Death Cube K (ett anagram för Buckethead) och det första som inte Bill Laswell är med i. Istället är det ett av de första samarbetena mellan Buckethead och keyboardisten Travis Dickerson. Albumet släpptes 10 juli 1999  genom TDRS Music.

Låtlista 

 "Thanatopsis"   8:03 
 "Tunnel"   3:11 
 "Leech"   2:25 
 "Post Mortem"   3:32 
 "Hemloc"   3:28 
 "Scalding Tank"   2:13 
 "Loss Leper"   9:48
 "Mange"   3:26 
 "Draw + 1/4"   8:01 
 "Gap"   3:20 
 "Depth of the Four Horrors"   1:20

Lista över medverkande 
Death Cube K (aka Buckethead) - gitarr, bas, ambient ljud
Travis Dickerson - piano och Mini Moog
Producerad av Travis Dickerson och Buckethead
Inspelad vid Travis Dickerson inspelningsstudior, Chatsworth, Kalifornien

Musikalbum 1999
Album av Buckethead
DCK

DCK är Buckethead's fjärde album som anagramet Death Cube K.

Låtlsita 
Inget namn 1 - 5:55
Inget namn 2 - 5:58
Inget namn 3 - 4:06
Inget namn 4 - 6:33
Inget namn 5 - 6:10
Inget namn 6 - 5:28
Inget namn 7 - 3:44
Inget namn 8 - 7:47
Inget namn 9 - 5:47

Referenser 

Musikalbum 2007
Album av Buckethead
Gunna Breuning-Storm

Gunna Breuning-Storm, född den 25 januari 1891 i Köpenhamn, död den 24 april 1966, var en dansk violinist.

Breuning-Storm var elev till Anton Svendsen och Henri Marteau. Hon debuterade 1907, och väckte genast uppseende genom sin eminenta violinkonst. Hennes kammarmusikensemble, Breuning-Bache-kvartetten, var verksam mellan 1919 och 1956, och åtnjöt högt anseende. Breuning-Storm företog med stor framgång turnéer i Skandinavien, Tyskland och England. 1918–1923 var hon lärarinna vid Det Kongelige Danske Musikkonservatorium i Köpenhamn och var från 1926 medlem av Det Kongelige Kapel.

Breuning-Storm blev kunglig hovviolinist 1918, och tilldelades Tagea Brandts rejselegat for kvinder 1931. År 1935 mottog hon medaljen Ingenio et arti.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar 
Biografi i Dansk kvindebiografisk leksikon

Danska violinister
Medlemmar av Det Kongelige Kapel
Danska musiker under 1900-talet
Musiker från Köpenhamn
Födda 1891
Avlidna 1966
Kvinnor
Svensk uppslagsbok
John Sherren Brewer

John Sherren Brewer, född 1810 och död i februari 1879, var en brittisk historiker och urkundsutgivare.

Brewer blev 1855 professor i London, och påbörjade utgivandet av Calendar of letters and state-papers of the reign of king Henry VIII (1862–). Han utgav även andra källsamlingar.

Källor

Tryckta källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Brittiska historiker
Alumner från The Queen's College, Oxford
Födda 1810
Avlidna 1879
Män
Norrö

Norrö kan syfta på:

Åland 

 Norrö (Finström, Åland), 
 Norrö (Föglö, Åland) –del av ön Östersocknen ,

Sverige 

 Norrö, Österåkers kommun, del av Åkersberga, Stockholms län, 
 Norrö, Haninge kommun, del av Rånö, Stockholms län,

Se även
Norrön (olika betydelser)
Timmersdala landskommun

Timmersdala landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Timmersdala socken i Vadsbo härad i Västergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare landskommunerna Berg, Böja och Lerdala.

År 1971 upplöstes den och delarna överfördes till Skövde kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 1633.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Timmersdala församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Berg, Böja och Lerdala. Sedan 2002 omfattar Bergs församling samma område som Timmersdala landskommun efter 1952.

Geografi
Timmersdala landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 101,37 km², varav 95,15 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Timmersdala landskommun fanns tätorten Timmersdala, som hade 385 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 17,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Tsarkanonen

Tsarkanonen (, Tsar-pusjka) är en enorm kanon som står inne i Kreml i Moskva, i närheten av den lika kolossala Tsarklockan. Kanonen väger 39 ton och har en kaliber på 89 cm.

Kanonen beställdes av tsar Fjodor I år 1586. Kanonen har troligen bara provskjutits och aldrig använts i strid. 1835 fick kanonen en ny, rikt ornamenterad lavett och då placerades också de 1 ton tunga kanonkulorna vid kanonen. Dessa är dock större än kanonrörets kaliber, och för övrigt är kanonen inte tillverkad för att skjuta kulor utan 800 kilos druvhagel av sten.

Galleri 

Moskva Kreml
Enskilda vapen
Timmersdala socken

Timmersdala socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Skövde kommun och motsvarar från 2016 Timmersdala distrikt.

Socknens areal är 10,34 kvadratkilometer varav 10,01 land. År 2000 fanns här 1 052 invånare.  Tätorten Timmersdala med sockenkyrkan Timmersdala kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Timmersdala församling och för de borgerliga frågorna bildades Timmersdala landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Skövde kommun. Församlingen uppgick 2002 i Bergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Timmersdala, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Timmersdala socken ligger nordväst om Skövde med sjön Lången i sydväst och skogen Klyftamon i väster. Socknen är en kuperad odlingsbygd nedanför skogsbygden på Klyftamon.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1453 Tymmetzdal och kommer från kyrkbyn. Förleden har oklar tolkning. Efterleden är dal.

Se även
 Timmersdala församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun
Socknar i Vadsbo härad
Magyar Labdarúgó Szövetség

Magyar Labdarúgó Szövetség (förkortas MLSZ) är Ungerns fotbollsförbund och organiserar Ungerns högstadivision och Ungerns herrlandslag i fotboll. Förbundet finns i Budapest. Förbundet bildades 1901. Vid den tiden var Ungern en del av Österrike-Ungern, men de båda länderna bestämde sig för att ha var sitt fotbollsförbund. Magyar Labdarúgó Szövetség gick med i Fifa 1907 och Uefa  1954.

Referenser

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats
 Ungern på FIFA:s webbplats
 Ungern på UEFA:s webbplats

Fotboll i Ungern
Medlemmar av UEFA
Idrottsförbund bildade 1901
Sport i Budapest
Idrottsförbund i Ungern
Delnice

Delnice är en stad i nordvästra Kroatien. Staden har 4 451 och kommunen 6 858 invånare (2001). Delnice utgör den största orten i Gorski kotar och ligger Primorje-Gorski kotars län.

Orter i kommunen
Delnice utgör huvudorten i kommunen med samma namn. I kommunen finns förutom Delnice följande 54 orter: Bela Vodica, Belo, Biljevina, Brod na Kupi, Crni Lug, Čedanj, Dedin, Donja Krašićevica, Donje Tihovo, Donji Ložac, Donji Okrug, Donji Turni, Gašparci, Golik, Gornja Krašićevica, Gornje Tihovo, Gornji Ložac, Gornji Okrug, Gornji Turni, Grbajel, Guče Selo, Gusti Laz, Hrvatsko, Iševnica, Kalić, Kočičin, Krivac, Kupa, Kuželj, Leska, Lučice, Mala Lešnica, Malo Selo, Marija Trošt, Plajzi, Podgora Turkovska, Požar, Radočaj Brodski, Raskrižje Tihovo, Razloge, Razloški Okrug, Sedalce, Srednja Krašićevica, Suhor, Ševalj, Turke, Vela Voda, Velika Lešnica, Zagolik, Zakrajc Turkovski, Zalesina, Zamost Brodski, Zapolje Brodsko och Zelin Crnoluški.

Historia
Delnice nämns för första gången i ett dokument från 24 februari 1482 utfärdat av Sabor i Zagreb. Dokumentet gör gällande att knezen Stjepan Frankopan och hans son inte får ta ut skatter från de handelsmän som färdas över Frankopans ägor i Delnice och Gorski kotar.

I samband med parlamentet i Cetin 1527 kom staden formellt att sortera under den habsburgska kronan. Lokalt dominerades staden även fortsättningsvis av den kroatiska adelsfamiljen Frankopan. 1544 övergick Frankopans ägor till familjen Zrinski. Ständiga osmanska anfall under 1500-talet där Delnice och andra bergsbyar brändes ner ledde till att lokalbefolkning tog sin tillflykt till andra områden. Under ledning av familjen Zrinski återbefolkades området i början av 1600-talet. Delnice byggdes upp igen fast på en annan plats än den gamla byn.

Stadens och områdets vidare utveckling hejdades i samband med Zrinski-Frankopankonspirationen 1670 då Zrinskis ägor i staden beslagtogs av kejsaren Leopold I. Uppförandet av en ny väg från Rijeka (via Bakar) till Karlovac som förbigick Delnice ledde till vidare recession och avbefolkning av staden. Ett vägbygge 1811 och ett järnvägsbygge 1873 ledde till att livet återvände och Delnice fick en ekonomisk tillväxt.

Kommunikationer 
Vid Delnice finns anslutningsväg till motorvägen A6 som i östlig riktning leder mot huvudstaden Zagreb och i västlig riktning mot Rijeka och Kvarnerbukten.

Se även 

Gorski kotar
Nationalparken Risnjak

Referenser 

Orter i Primorje-Gorski kotars län
Böja landskommun

Böja landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Böja socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Timmersdala landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Lerdala landskommun

Lerdala landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Lerdala socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Timmersdala landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lerdala landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Böja socken

Böja socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Skövde kommun och motsvarar från 2016 Böja distrikt.

Socknens areal är 12,91 kvadratkilometer varav 10,54 land. År 2000 fanns här 211 invånare.  Småorten Böja med sockenkyrkan Böja kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Böja församling och för de borgerliga frågorna bildades Böja landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Timmersdala landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun. Församlingen uppgick 2002 i Bergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Böja, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Böja socken ligger söder om Mariestad vid sjön Vristulven i väster och Kräftån i öster. Socknen är odlingsbygd i öster och skogsbygd i väster.

Fornlämningar
Tre boplatser från stenåldern är funna.  Från bronsåldern och äldre järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Böghene och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller vin, 'betesmark; äng'. Förleden kan innehålla bögher, 'böjning' troligen syftande på en sådan i Kräftbäcken vid byn.

Se även
 Böja församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun
Socknar i Vadsbo härad
Lerdala socken

Ej att förväxla med Lerdals socken.
Lerdala socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Skövde kommun och motsvarar från 2016 Lerdala distrikt.

Socknens areal är 35,46 kvadratkilometer varav 33,65 land. År 2000 fanns här 753 invånare.  Tätorten Lerdala med sockenkyrkan Lerdala kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lerdala församling och för de borgerliga frågorna bildades Lerdala landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Timmersdala landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun. Församlingen uppgick 2002 i Bergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Lerdala, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Lerdala socken ligger nordväst om Skövde med Billingen sydost skogen Klyftamon i väster och med sjön Lången i nordost. Socknen är en skogsbygd med odlingsbygd i dess central del.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar, domarringar, resta stenar och en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs på 1397 Leerdala och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ler, 'lerjord'. Efterleden syftar på kyrkbyn läge vid foten av Billingen.

Se även
 Lerdala församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun
Socknar i Vadsbo härad
Carl Richard Unger

Carl Richard Unger, född den 2 juli 1817 i Kristiania (nuvarande Oslo), död där den 30 november 1897, var en norsk språkforskare. 

Unger blev student 1835 och universitetsstipendiat i nordisk filologi 1841. År 1851 utnämndes han till lektor och 1862 till professor i germansk och romansk filologi vid Kristiania universitet. Unger var synnerligen verksam som utgivare av nordiska fornskrifter. Sedan han 1847 tillsammans med P.A. Munch utgivit en grammatik över norrönaspråket, med tillhörande läsebok, utgav han samma år Den ældre Edda och började, likaledes 1847, i förening med Christian C.A. Lange publicera Diplomatarium norvegicum. 

Även Fagrskinna utgav han 1847. Därpå följde 1848 Alexanders saga och Konge-speilet, 1849 den mindre Olaf den helliges saga, 1850 Strengleikar, 1851 Barlaams og Josaphats saga, 1853 Didrikssagan och den större Olaf den helliges saga, samma år Stjórn (medeltida översättning av delar av Gamla Testamentet, avslutad 1862), 1860-1868 Flateyjar-bók (I-III), 1860 Karlamagnus' saga, 1867 Morkinskinna samt 1868-69 Codex Frisianus. 

År 1868 avslutade Unger sin handupplaga av Heimskringla, vilken 1873 följdes av en liknande upplaga av senare Konungasögur. Vidare utgav han Gammelnorsk homiliebog (1864), Thomas saga (1869), Mariu saga (1871), Postola sögur (1874) och Heilagra manna sögur (1877). Unger var ledamot av Det Nordiske Oldskriftselskab i Köpenhamn (1845), av vetenskapssällskapen i Trondhjem (1853) och Kristiania (1857) och av Vetenskapssocieteten i Uppsala (1865). Han blev hedersdoktor i Lund 1868.

Källor 
 
 Norrøne tekster av C. R. Unger hos Heimskringla.no

Noter

Norska filologer
Norska professorer
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Hedersdoktorer vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Ledamöter av Norske Videnskabers Selskab
Ledamöter av Det Norske Videnskaps-Akademi
Norska forskare under 1800-talet
Forskare från Oslo
Födda 1817
Avlidna 1897
Män
Ugglan
Federația Română de Fotbal

Federaţia Română de Fotbal'' (FRF''') är Rumäniens fotbollsförbund. De ordnar med Rumäniens herrlandslag i fotboll och de flesta rumänska fotbollstävlingar. Förbundet finns i Rumäniens huvudstad Bukarest. Förbundet bildades 1909, gick med i Fifa 1923 och Uefa 1954.

FRF:s tävlingar
 Liga II
 Liga III
 Cupa României
 Supercupa României
 Upp- och nedflyttnings-playoffmatcher för Liga I, Liga II och Liga III
 Damligan: Liga I Feminin
 Ungdomsturneringar
 Futsalturneringar

Externa länkar
Officiell webbplats
 Rumänien på FIFA:s webbplats
 Rumänien på UEFA:s webbplats

Källor 

Fotboll i Rumänien
Medlemmar av UEFA
Idrottsförbund bildade 1909
Sport i Bukarest
Organisationer i Rumänien
Binnebergs socken

Binnebergs socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Skövde kommun och motsvarar från 2016 Binnebergs distrikt.

Socknens areal är 4,70 kvadratkilometer varav 4,67 land. År 2000 fanns här 101 invånare. Kyrkbyn Binneberg med sockenkyrkan Binnebergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Binnebergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Binnebergs landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Skövde kommun. Församlingen uppgick 2002 i Frösve församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Binneberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Södra Vadsbo kompani och Västgöta regemente, Vadsbo kompani.

Geografi
Binnebergs socken ligger norr om Skövde med Ösan i öster och Billingen i väster. Socknen är slättbygd, odlad i öster och skogbeväxt i väster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Bindebergh och kommer från kyrkbyn och höjden intill. Efterleden är berg. Förleden kan innehålla birnde, 'grupp av björnar, björnfamilj'.

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun
Socknar i Vadsbo härad
Messier 98

Messier 98 (M98) även känd som NGC 4192, är en spiralgalax i stjärnbilden Berenikes hår ca 6° öster om den ljusa stjärnan Denebola (Beta Leonis). Galaxen har blåförskjutning och närmar sig oss med en hastighet av 140 km/s. Den ingår i Virgo-galaxhopen, den lokala galaxhopens närmaste granne efter Maffei 1-hopen.

Pierre Méchain upptäckte galaxen den 15 mars 1781 tillsammans med närliggande Messier 99 och Messier 100 och katalogiserades av landsmannen Charles Messier 29 dagar senare i dennes Katalog des Nébuleuses & des amas d'Étoiles.

Egenskaper
Den morfologiska klassificeringen av Messier 98 är SAB(s)ab, vilket anger att den är en spiralgalax som visar blandade stav- och ickestavfunktioner med medeltätt till tätt lindade armar och ingen ring. Den lutar starkt mot siktlinjen från jorden i en vinkel på 74° och har en maximal rotationshastighet på 236 km/s. Den sammanlagda massan av stjärnorna i galaxen är uppskattningsvis 76 miljarder gånger solens massa. Den innehåller ca 4,3 miljarder solmassor neutralt väte och 85 miljoner solmassor av stoft. Kärnan är aktiv och visar egenskaper för ett "övergångsobjekt". Det vill säga den visar egenskaper hos en galax av LINER-typ blandad med en H II-region kring kärnan. 
 
För ungefär 750 miljoner år sedan kan Messier 98 ha interagerat med den stora spiralgalaxen Messier 99. Dessa är nu separerade med 1 300 000 ly (400 000 pc).

Galleri

Se även
 Messier 86, ännu en blåförskjutningsgalax

Referenser

Noter

Externa länkar 

M098
M098
098
07231
Messier 98
039028
+03-31-079
M098
M098
Qvareli

Qvareli (georgiska: ყვარელი) är en stad i Kachetien, Georgien. Staden ligger vid Alazanidalen, nära foten av Stora Kaukasus. Staden fick sin stadsstatus 1964. Qvareli är administrativt centrum för distriktet Qvareli.

Qvareli är födelseort för den georgiske författaren Ilia Tjavtjavadze, vars hus är bevarat som ett lokalt museum. Även den georgiske regissören Kote Mardzjanisjvili föddes i staden.

Området är centrum för Kachetiens vinproducerande region, och i staden produceras vinet Saperavi, ett halvsött rött vin.

Se även 
 Lista över städer i Georgien

Källor 

Orter i Kachetien
Värings landskommun

Värings landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Värings socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Binnebergs landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Politik

Mandatfördelning i Värings landskommun 1942-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Locketorps landskommun

Locketorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Locketorps socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Binnebergs landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Horns landskommun, Västergötland

För landskommunen med samma namn i Östergötland, se Horns landskommun, Östergötlands län.
Horns landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Horns socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Binnebergs landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län