kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vassbotten, Tanums kommun

Vassbotten är en by och en av de många gränsövergångarna mellan Sverige och Norge.

Gränsövergången går mellan Tanums kommun i Sverige och Haldens kommun i Norge. På den svenska sidan kallas orten Vassbotten medan den på norska sidan heter Holtet. Vägen som passerar gränsen här, går mellan Halden i Norge och Munkedal i Sverige - på norska sidan heter den fylkesvei 220 och i Sverige heter vägen länsväg 165 - ofta kallad den Blågröna vägen på grund av sin vackra omgivning med sjöar och skog. Vägen är en alternativ rutt till E6 över Svinesund när man ska resa mellan Oslo och Göteborg, men brukas mest av lokalbefolkningen och turister.

Vassbotten/Holtet hade en gång i tiden en tullstation på den norska sidan och flera butiker. Idag är tullstationen nedlagd och istället drivs ett café (Grensehuset) med försäljning av mat och hantverksprodukter och med en loppmarknad i lokalerna. På andra sidan gränsen, på svenska sidan, fanns tidigare en dagligvaruhandel och bensinstation - denna verksamhet är nerlagd sedan 2012.  

C:a 500 meter söder om gränsövergången, på en udde som sticker ut i sjön, finns en campingplats med restaurang, badplats, kanotuthyrning och kiosk. 

Vassbotten ligger vid Norra Bullaresjön vid sjöns utlopp till Enningdalsälven och med vacker utsikt över vattnet. 

Bohusleden går förbi Vassbotten/Holtet. Information om denna vandringsled och andra kulturhistoriska stigar och orter i området finns på caféet. Av särskilt intresse som resmål är "Tattarstaden (Snarsmon)" som ligger en halvtimmes vandring västerut från gränsövergången. Det var i flera tiotals år på 1800-talet ett fast bosättningsområde för familjer tillhörande resandefolket. Bosättningarna raserades mot slutet av århundradet, men har under åren 2003 till 2008 varit plats för arkeologiska utgrävningar i regi av Bohusläns museum. I närheten ligger även Älgafallet.

Se även 
 Vassbotten, Vänersborgs kommun
 Vassbotten, Munkedals kommun

Referenser

Externa länkar 
 Gamle postkort fra Holtet og Vassbotten

Orter i Tanums kommun
Gränsorter i Europa
Norges gränser
Sveriges gränser
Tvärreds socken

Tvärreds socken i Västergötland ingick i Kinds härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Tvärreds distrikt.

Socknens areal är 76,10 kvadratkilometer varav 65,73 land. År 2000 fanns här 960 invånare.  Tätorten Hulu, småorten Folkesred samt småorten Stavared med sockenkyrkan Tvärreds kyrka ligger i socknen. Den gamla kyrkan låg på annan plats.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tvärreds församling och för de borgerliga frågorna bildades Tvärreds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Åsundens landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Åsundens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tvärred, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kinds härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Norra Kinds och Ås kompanier och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Tvärreds socken ligger söder om Ulricehamn med Åsunden i öster, Välabrosjön i söder och Tolken i nordväst. Socknen har odlingsbygd kring sjöarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Tvärreds kärna är Stavared, där kyrkan och skolan ligger. Vidare finns här orterna Onsered, Vasared, Rude, Folkesred, Alhammar, Arnungared, Rude, Tvärredslund och Komskälet.

Näringsliv 
I socknen återfinns Aprofil som gör aluminiumprofiler och är beläget i det centrala Folkesred, Waslings som hyr ut stugor, självplockning av jordgubbar och vinbär, köper och säljer kräftor, beläget i Vasared.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster.

Namnet
Namnet skrevs 1308 Thwärrydh och kommer från den ursprungliga kyrkbyn, där det numera endast finns en ruin. Efterleden innehåller ryd, 'röjning'. Namnet tolkning kan vara 'röjningen som ligger på tvären i förhållande till annan mark'.

Vid folkräkningen 1870 skrevs socknen som Tvärred men namnvarianterna Tverred och Tvered fanns också medtagna.

Personer från bygden 
Trefaldige vasaloppsvinnaren Oskar Svärd är uppvuxen i Hulu och fostrad i Tvärreds IF.

Wilhelmina Svensson, kvinnlig föregångare inom svensk kristen mission föddes i Tvärred 1861.

Se även
 Tvärreds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Lokal webbplats

Socknar i Kinds härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Kokopo

Kokopo är huvudort i East New Britain provinsen i Papua Nya Guinea i Stilla havet.

Staden 
Kokopo är belägen på ön Niu Briten i Bismarckarkipelagen och ligger på öns nordöstra del vid Karavia Bay (del av Blanche Bay) på Gazelle halvön och har ca 21.000 invånare. De geografiska koordinaterna är 4º20' S och 152º16' Ö. Den ligger på gränsen mellan två tektoniska plattor South Bismarck microplate och North Bismarck microplate 1 och i närheten ligger flera vulkaner.

Den växande staden har förutom förvaltningsbyggnader även ett litet sjukhus, ett postkontor, flera banker, shoppinggallerior och affärer och några hotel. Kokopo Museum visar lokal kultur och krigsminnen.

Stadens flygplats är den nybyggda Tokua (flygplatskod "RAB") och ligger ca 15 km öster om centrum.

Historia 
Den tidigare småindustristaden grundades när området hamnade under tysk överhöghet 1884 som del i Tyska Nya Guinea och hette då Herbertshöhe. Staden var mellan åren 1899 - 1910 huvudort för hela Tyska Guinea.

Efter första världskriget hamnade Kokopo och hela ön under australiensisk förvaltning.

1942 till 1943 ockuperades hela ön av Japan men återgick sedan till australiensisk förvaltningsmandat tills Papua Nya Guinea blev självständigt 1975.

Stadens blev huvudort för provinsen 1994 när den tidigare huvudorten Rabaul 20 km nordväst på andra sidan viken drabbades av ett stort vulkanutbrott. Befolkningen flyttade från Rabaul vilket ledde till att den tidigare grannorten Vunamami nu växt ihop med Kokopo.

Externa länkar 
 om Kokopo
 karta över Kokopoområdet
 bilder från Kokopo, längre ned på sidan
 flygavstånd Stockholm - Kokopo

Orter i Papua Nya Guinea
Maskormar

Maskormar (Typhlopidae) är en familj i underordningen ormar (Serpentes) som består av sex släkten. 

Dessa ormar, som lever under markytan, är maskliknande och de flesta arter är jämförelsevis små, med en kroppslängd på mellan 15 och 30 centimeter. De största arterna blir omkring 75 centimeter och bland de största är Schlegels maskorm, som kan nå en längd på upp till 95 centimeter. En av de minsta arterna är blomkruksormen, vilken som längst har en längd 15 centimeter. Hittills är ungefär 200 arter kända.

Enligt ITIS skiljs mellan sex släkten:
 Acutotyphlops, 5 arter
 Cyclotyphlops, 1 art
 Ramphotyphlops, 21 arter
 Rhinotyphlops, 6 eller 7 arter
 Typhlops, 49 arter
 Xenotyphlops, 4 arter

Nyare avhandlingar listar ytterligare 10 släkten:

 Afrotyphlops, 26 arter
 Amerotyphlops, 15 arter
 Anilios, 46 arter
 Argyrophis, 12 arter
 Grypotyphlops, 1 art
 Indotyphlops, 23 arter
 Lemuriatyphlops, 3 arter
 Letheobia, 28 arter
 Madatyphlops, 13 arter
 Malayotyphlops, 9 arter

Referenser 

Ormar
John Wise

John Wise, född 24 februari 1808 i Lancaster i Pennsylvania, död 28 september 1879 troligen i Michigansjön, var en amerikansk pionjär inom ballongflygning.

Wise växte upp i en tysk invandrarfamilj med sju syskon. Han arbetade en kort tid i en verkstad där man tillverkade pianon. När han var 14 år läste han en artikel i en tysk tidning om ballongflygning i Europa, och hans flygintresse vaknade. När han senare flyttade till Philadelphia inledde han 1935 sitt första bygge av en luftballong. 

Han genomförde sin första flygning med ballongen 2 maj 1835 i Philadelphia hans nästa start 4 juli skedde i Lebanon County, därefter blev det många flygningar runt om i Pennsylvania under året. Under de närmaste åren flyttade han runt i USA där han på olika platser visade upp sin ballong. Han bosatte sig slutligen i Lancaster. 

Wise var en av de första som provade tekniken med släplinor för att stabilisera höjden. Han var även bland de första som färgade ballongen svart för att dra nytta av solens förmåga att värma ballongen.

När Salomon August Andrée arbetade som städare vid världsutställningen i Philadelphia, blev han lovad en uppstigning med Wise, men på grund av dåligt väder genomfördes inte uppstigningen. Men Andrée påstod senare att det var Wise som lärde honom grunderna i ballongflygning. 

28 september 1879 genomförde han sin sista flygning. Med en passagerare startade han från St. Louis. Vid tillfället blåste det kraftigt och ballongen drev ut över Michigansjön. Varken ballongen eller personerna ombord har återfunnits.

Födda 1808
Avlidna 1879
Amerikanska ballongflygare
Män
Personer från Lancaster, Pennsylvania
Ingela Nylund Watz

Signe Ingela Nylund Watz, född 18 mars 1962 i Korpilombolo församling i Norrbottens län, är en svensk politiker (socialdemokrat). Hon är ordinarie riksdagsledamot sedan 2010, invald för Stockholms läns valkrets. Mellan 1999 och april 2010 var hon landstingsråd och gruppledare för Socialdemokraterna i Stockholms läns landsting. Hon var finanslandstingsråd och landstingsstyrelsens ordförande 2002-2006, efter landstingsvalet 2006 ledare för oppositionen.

Under hennes tid som landstingsstyrelsens ordförande genomfördes sammanslagningen av Karolinska sjukhuset och Huddinge universitetssjukhus. Partistyrelseledamot 2001-2009, vice ordförande i Stockholms läns socialdemokratiska partidistrikt 2000-2010.

Nylund Watz engagerade sig tidigt i SSU och började 19 år gammal arbeta som SSU-ombudsman. Hon arbetade sedan som kommunalrådssekreterare i Södertälje, tjänsteman på Telge Bostäder, politiskt sakkunnig i Justitiedepartementet och partiombudsman för Socialdemokraterna.

Nylund Watz var ordförande för Mälardalsrådet 2009-2011. Hon var  ordförande i Telge Bostäder  januari 2010-2018. Sedan 2018 är hon ordförande för Telge Tillväxt AB.

Nylund Watz efterträddes den 1 maj 2010 som landstingsråd av Ilija Batljan. 

Sedan valet 2010 är hon ledamot i riksdagen. Under perioden 2010-2014 var hon verksam i Näringsutskottet och hon är sedan 2014 ledamot av Finansutskottet .Ledamot i styrelsen för Riksbankens jubileumsfond sedan 2014 och dess vice ordförande sedan 2018.

Nylund Watz är gift och bor i Södertälje.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska landstingsråd
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Korpilombolo socken
Födda 1962
Levande personer
Kvinnor
Hakebössa

Hakebössa eller handbössa är benämningar på de handeldvapen och mindre kanoner (bössor) som var i bruk från 1300-talet fram till 1500-talet. Namnet "hakeböss" kommer av att det under pipan satt en lodrät tapp eller hake, avsedd att placeras framför en stock eller i ett stativ för att ta upp rekylen, medan "handbössa" avser en bössa (eldvapen) som hanteras med händerna istället för en lavett.

Hakarna indelades efter storlek i dubbelhakar, enkelhakar och halvhakar. Det var i första hand enkelhakarna som kallades hakebössor. Vikten låg i allmänhet på mellan 4 och 65 kilo.

I princip var de första modellerna kanoner i miniatyr, vilka senare blev alltmer långsmala, försågs med kolv, och med tiden övergick i det som kom att kallas muskedunder och musköter. Hakebössan uppfanns troligen någon gång under senare delen 1300-talet, men det var först under mitten av 1400-talet de började användas mer allmänt i krig. Det är dokumenterat att hakebössor användes i Sverige under slaget vid Brunkeberg år 1471.

Benämningen "hakeskytt" fortsatte att brukas om infanteri beväpnat med musköter in på andra hälften av 1500-talet.

De första hakebössorna var alldeles för tunga för att hållas upp med händerna, och rekylen var dessutom mycket kraftig. Därför försågs bössan med en tapp eller hake undertill, därav namnet, vilken kunde hakas fast i ett stativ som både bar upp en del av vapnets tyngd och tog upp rekylen. Krigsfartyg hade ofta fästen för hakebössornas hakar längs relingen. På fartygen fanns även en vapentyp som kallades skeppshake vilket inte är detsamma som hakebössa, skeppshaken var ett betydligt tyngre vapen, en liten kanon.

Från början användes hakebössorna minst lika mycket för smällarnas avskräckande effekt som för den verkan de hade, klumpiga och omständliga att ladda som de var, men med tiden kom de att överträffa både långbågar och armborst i fråga om precision, verkan och räckvidd och handeldvapen fick sin givna plats i kriget.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Militärhistoria
Eldvapen
Damn Seagulls

Damn Seagulls är ett finskt indierockband från Helsingfors, bildat 1997.
De har bland annat medverkat musikmässigt i The Dudesons               (Finland's svar på Jackass) första långfilm med låten "Once upon a time".

Medlemmar
Jami Auvinen - gitarr
Lauri Eloranta - sång, gitarr
Niko Kangas - tenorsaxofon
Aki Karppanen - trummor
Töni Köskinen - bas
Jani Liuhanen - orgel

Diskografi
 (Fullsteam Records) 
 (Fullsteam Records) 
 (Fullsteam Records)
 (Fullsteam Records)

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Finländska rockgrupper
Musikgrupper bildade 1997
Musikgrupper från Helsingfors
Pitú

Pitú är märket på en brasiliansk spritsort av typen Cachaça. Pitú tillverkas i Brasilien av tillverkaren Pitú LTDA. Fabriken ligger i Vitória de Santo Antão beläget i delstaten Pernambuco på nordöstkusten. Flaskan pryds av den sällsynta sötvattenräkan av vilken namnet Pitù härstammar.

Populär drink att göra Caipirinha på. 40% alkoholhalt och finns på Systembolaget.

Se även
Lista över brasilianska Cachaça-sorter
Cachaça

Externa länkar
Officiell Hemsida - Engelskspråkig
Officiell Hemsida - Brasilien

Cachaça
Frustuna församling

Frustuna församling är en församling i Domprosteriet i Strängnäs stift. Församlingen ligger i Gnesta kommun i Södermanlands län. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och skrevs Frötuna på 1300-talet, och har sitt namn efter guden Frej. Frustuna by låg på kullen väster om kyrkan där några av byns hus ännu finns kvar, bland annat en parstuga från 1700-talet. Prästgården ligger i Frönäs bredvid kyrkan, nuvarande boningshus är från 1875 och fungerar nu som prästgård. En arrendatorsbostad uppfördes 1915 längre söder om kyrkan.

Under perioden 1959 till 1992 var församlingens namn Frustuna-Kattnäs församling efter att Kattnäs församling införlivats.

Församlingen var till 1959 moderförsamling i pastoratet Frustuna och Kattnäs för att därefter efter sammanslagning utgöra ett eget pastorat. Från 1976 till 1980 moderförsamling i pastoratet Frustuna-Kattnäs, Lästringe, Torsåker, Sättersta och Bogsta. Från 1980 till 1992 Frustuna-Kattnäs och Lästringe.

Den 1 januari 1992, samtidigt som Gnesta kommun utbröts ur Nyköpings kommun, överfördes ett område med 122 personer, motsvarande Torsåkers församling, till Frustuna-Kattnäs församling från Lästringe församling.

Kyrkor 
 Frustuna kyrka 
 Kattnäs kyrka 
 Torsåkers kyrka

Series pastorum
 Jöns Ragvaldsson 1404
 Johan 1456
 Tomas Laurentii 1587-1593
 Nicolaus Erici Smolandus 1617-1628
 Johannes Mathiae 1630-1649
 Johannes Brigeri 1650-1667
 Johannes Jerling 1669-1689
 Johannes Tavänius 1690-1693
 Tomas Benedicti Carelius 1695-1730
 Johan Adolf Luuth 1730-1748
 Abraham Graffman 1748-1760
 Wiberg (avled före tillträde) 1762
 Lars Barvander 1763-1771
 Johannes Svenonis Flodman 1772-1777
 Hans Graffman 1778-1795
 Carl Gustaf Ljungqvist 1795-1817
 Erik Adolf Enhörning 1818-1830
 Daniel Erenfrid 1832-1849
 Carl Sandstedt 1852-1878
 Petrus Agrell 1875-1911
 Carl Persson 1913-1947
 Sigurd Håkansson 1948-1956
 Folke Tyrbjörn 1957-1973
 Eric Åkerberg 1973-1980
 Leif Tiström 1980-1986
 Sigrid Evstedt 1986-1990
 Lennart Ankartun 1990-2002
 Katariina Sjöblom    -2012

Se även
Frustuna socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Gnesta kommun
Kattnäs kyrka

Kattnäs kyrka är en kyrkobyggnad i Frustuna församling i Strängnäs stift belägen högt över sjön Klemmingen.

Kyrkobyggnaden
Kyrkans äldsta del är koret som uppfördes under slutet av 1100-talet. Troligen var koret ett kapell som hade ingång i väster. Ganska snart under 1200-talets första hälft tillbyggdes en sakristia. Omkring mitten av 1200-talet tillkom långhuset och vid 1200-talets slut byggdes kyrktornet. Även ett numera rivet vapenhus byggdes till. På 1600-talet tillkom en hög tornspira som förolyckades 1856. Kyrkan har i motsats till de flesta andra kyrkor en synnerligen väl bevarad medeltida form.

Inventarier
 I tornet hänger en enda kyrkklocka som har daterats till 1200-talet och är troligen landskapets äldsta.
 Altartavlan är från 1785 och predikstolen är från 1705. Triumfkrucifixet är från 1400-talet.
 Dopfunten har en slät cuppa och är kyrkans äldsta inventarium.
 Predikstolen från 1705 har ett tak med gudsnamnet JHWH på hebreiska (se bild till höger). De fyra hebreiska bokstäverna, som läses från höger till vänster, kallas tetragrammaton eller tetragrammet och uttalas på svenska Jahvé eller Jehová.
 1875 tillkom en orgel med 5 stämmor och en manual byggd av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Den var en gåva av församlingsmedlemmen löjtnant Axel Ludvig Grevesmühl på Norrtuna slott.

Nuvarande status
Kyrkan är stängd under vinterhalvåret, sista september till midsommar. Öppnas endast för begravningar. Under sommarhalvåret används kyrkan mest till dop och vigslar och någon enstaka gudstjänst.

Se även
 Kattnäs församling

Källor

 Frustuna församlings webbplats
 Strängnäs stift informerar

Noter

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Strängnäs stift
Kyrkobyggnader i Gnesta kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Frustuna kyrka

Frustuna kyrka är en kyrkobyggnad i Frustuna församling i Strängnäs stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes på 1100-talet i natursten och bestod från början av långhus, smalt kor och västtorn. Kyrkan byggdes om under 1300- och 1400-talet, så att den blev större, fönster togs upp och kyrktornet förhöjdes. Även en sakristia byggdes till. Ombyggnaderna av kyrkan fortsatte då tornspiran ersattes av sadeltak på 1600-talet. Vapenhuset revs omkring 1800 och en restaurering ägde rum 1939 då interiören fick sin nuvarande karaktär. Interiören får sin karaktär av de vackra senmedeltida stjärnvalven och altarskåpet.

Inventarier
 Dopfunten av sandsten är sannolikt från 1100-talet och består av två delar cuppa och fot. Under senare tid låg dopfunten utkastad på kyrkogården. 1868 överlämnades den som gåva av församlingen.
 Altarskåpet tillverkades i Antwerpen 1510.

Orgel
1845 bygger Gustaf Andersson, Stockholm en orgel med 8 stämmor. Kyrkans första orgel.
1925 bygger E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 15 stämmor, två manualer och pedal. Orgeln byggdes om 1936 och 1940 av Åkerman & Lund, Stockholm, och 1950 av Olof Hammarberg, Göteborg.
Den nuvarande orgeln byggdes 1980 av Walter Thür Orgelbyggen AB, Torshälla. Den har 25 stämmor, fyra fria kombinationer och är mekanisk. Fasaden härstammar från den orgel som byggdes 1845.

Omgivning
Frustuna by låg på kullen väster om kyrkan. Där finns några av byns hus, en parstuga med två flyglar troligen från 1700-talet.

Intill kyrkogårdens norra grind står runstenen Sö10 uppställd. Stenen var fram till 1885 en del av golvet i kyrkans sakristia. Stenens inskription lyder i översättning till modern svenska: "Ingemar och Ingemund och Svenung, de läto resas stenen efter Jarl, sin gode fader. Gud hjälpe hans ande."

Prästgården Frönäs ligger granne med kyrkan och boningshuset, nu församlingshem, är en villa från 1875. Sockenstugan ligger i vinkel och vid den öppna planen framför kyrkan står kyrkstallet. Som en följd av boställsordningen 1910, vilken innebar att prästerna upphörde att ha sin utkomst från prästgårdens jordbruk, uppfördes 1915 arrendatorbostad och ekonomibyggnader på höjdsträckningen söder om kyrkan.

En scoutgård, Frustunaby, ligger intill kyrkan.

Källor

Externa länkar

 Strängnäs stift informerar
 Historiska museet: 

Kyrkobyggnader i Strängnäs stift
Kyrkobyggnader i Gnesta kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Församlingshem

Ett församlingshem är ett utrymme avsett för expedition och sammankomster i en församling. Vanligen är församlingshemmet ett separat hus, varvid också andra funktioner kan inhysas.

Församlingshemmet kan ha ett utrymme vigt för gudstjänster eller till och med huvudsakligen bestå av ett utrymme som också används som kyrkosal, men vanligen förrättas gudstjänsterna i en skild kyrka. Det kan också hyras ut för världsliga ändamål.

Se även
Sockenstuga

Källor

Noter

Externa länkar
Maria Woodworth-Etter

Maria Woodworth-Etter (1844–1924) var en känd evangelist under den amerikanska pingströrelsen Assemblies of Gods första år. 

Hon var född i New Lisbon, Ohio, frälst 1857 och gift med John P H Woodworth.

I april 1913 arrangerade Maria Woodworth-Etter the World-Wide Apostolic Camp Meeting i Arroyo Seco, Kalifornien vid vilket det kom till en brytning mellan modalister och treenighetstroende inom den unga pingströrelsen.

Personligheter inom pingströrelsen
Kvinnor
Födda 1844
Avlidna 1924
Anna-Karin Elde

Anna-Karin Maria Elde, född 5 oktober 1963 i Sollentuna församling i Stockholms län, är en svensk illustratör, kåsör och författare.

Anna-Karin Elde slog igenom 1997 med boken Om ingen nyper mig i rumpan snart så går jag hem, där teckningarna kommenteras av en ironisk kommentar kring vardagshändelser. Hon var sommarpratare i augusti 2000.

Elde är dotter till reklamchefen Torsten Elde och förskolläraren Kerstin, ogift Kristensson, samt sondotter till kyrkoherde Hilmer Elde, brorsdotter till konstnären Bengt Elde och kusin till Cecilia Elde.

Bibliografi

Källor

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska illustratörer
Födda 1963
Kvinnor
Sommarvärdar 2000
Levande personer
Personer från Sollentuna
Carl Fogarty

Carl Fogarty, född den 1 juli 1965 i Blackburn, Storbritannien är en brittisk före detta roadracingförare.

Förarkarriär 
Foggy är fyrfaldig världsmästare i Superbike (1994, 1995, 1998 och 1999) för Ducati. Han tvingades avbryta sin karriär 2000 efter en våldsam krasch på Phillip Island.

Segrar World Superbike

Stallchef 
Under några år fram säsongen 2006 till har Foggy drivit Superbike-stall Foggy Petronas dock med begränsad framgång på grund av problem med förändringar i reglementet och begränsad budget. Inför 2008 planerade han ett nytt stall i samarbete med MV Agusta. Planerna lades ner p.g.a. pengabrist.

Källor 
 http://www.worldsbk.com/en/rider/Carl+Fogarty
 http://www.motogp.com/en/riders/Carl+Fogarty

Noter

Externa länkar

Födda 1965
Brittiska roadracingförare
Superbikeförare
500GP-förare
250GP-förare
Världsmästare i roadracing
Män
Levande personer
Eulerkarakteristik

Eulerkarakteristisken är en topologisk invariant i form av ett tal. Den introducerades av Euler när han studerade konvexa polyedrar. Han noterade att uttrycket , där  betecknar antalet hörn,  antalet kanter, och  antalet regioner (områden på polyedern som begränsas av sidor), är lika med  oavsett vilken polyeder som betraktas. Exempelvis har en kub 8 hörn, 12 kanter, och 6 regioner. Eulerkarakteristiken för kuben är därför 8 - 12 + 6 = 2.

Definition
Att dimensionen för de tre klasserna hörn, kant, region, är 0, 1, respektive 2 i definitionen ovan, motiverar följande allmännare definition för ändliga CW-komplex :
, där  är antalet n-dimensionella celler (topologiska rum homeomorfa till ett n-dimensionellt simplex) i CW-komplexet.

Egenskaper
Låt  och  vara delmängder av ett topologiskt rum.
För eulerkarakteristiken  gäller:

Exempel
Torusen, liksom cirkeln, har eulerkarakteristik .
Det slutna intervallet  har eulerkarakteristik .

Algebraisk topologi
Topologisk grafteori
Leonhard Euler