kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kulla kyrka

Kulla kyrka kan syfta på:

Kulla kyrka, Uppland – Enköpings kommun, Uppsala ärkestift
Kulla kyrka, Ulvsby – i Satakunda, Finland
Skotråtta

En skotråtta är ett beslag på en segelbåt som används för att tillfälligt fästa skot eller andra tampar.

Se även
Knap

Fartygsdelar
Segling
Ludgo församling

Ludgo församling var en församling i Strängnäs stift och i Nyköpings kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 1992 i Ludgo-Spelviks församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1596 moderförsamling i pastoratet Ludgo och Bogsta för att därefter till 1961 vara moderförsamling i pastoratet Ludgo och Spelvik. Från 1962 till 1992 var den annexförsamling i pastoratet Runtuna, Ripsa, Lid, Ludgo, Spelvik och Råby-Rönö. Församlingen uppgick 1992 i Ludgo-Spelviks församling.

Kyrkor 
 Ludgo kyrka

Se även
Ludgo socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Nyköpings kommun
Kullerstads socken

Kullerstads socken i Östergötland ingick i Memmings härad (före 1888 även en del i Finspånga läns härad), ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Kullerstads distrikt.

Socknens areal är 39,68 kvadratkilometer, varav 24,94 land. År 2000 fanns här 4 102 invånare. Huvuddelen av tätorten Skärblacka samt kyrkbyn Kullerstad med sockenkyrkan Kullerstads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Kullerstads socken har medeltida ursprung. 

Till 1888 låg en del av socknen i Finspångs läns härad (Risinge tingslag), som 1888 överfördes till Memmings härad: Brogetorp, Haget, Järsäter, Ljusfors, Näs, Hallestad eller Ribbingsholm med Högstads utjord, Sund, Åby och Öna.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kullerstads församling och för de borgerliga frågorna till Kullerstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Skärblacka landskommun och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Norrköpings Borgs församling. 1981 överfördes hit från Kimstads socken (församling) fastigheterna Kullerstad Prästgård 1:1, 1:145, 1:146 och 1:147. Till Kimstads socken (församling) överfördes samtidigt härifrån en del av fastigheten Huseryd Södergård 2:14.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kullerstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Memmings härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanstångs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani.

Geografi
Kullerstads socken ligger sydväst om Norrköping söder om Glan med Motala ström i väster. Socknen är en slättbygd med inslag av småkuperad skogsbygd.

Fornlämningar
 
Kända från socknen är 19 gravfält från järnåldern. Tre runristningar är kända.

Namnet
Namnet (cirka 1235 Kullarstadha) kommer från kyrkbyn. Förleden är antingen kullar, 'kulle, höjd' (byn är belägen på en höjd) eller mansnamnet Kullar. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Kullerstads församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Kullerstad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Kullerstads hembygdsförening

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Memmings härad
Socknar i Finspånga läns härad
Gårdeby socken

Gårdeby socken i Östergötland ingick i Skärkinds härad, ingår sedan 1971 i Söderköpings kommun och motsvarar från 2016 Gårdeby distrikt.

Socknens areal är 29,29 kvadratkilometer, varav 28,12 land. År 2000 fanns här 332 invånare. Sockenkyrkan Gårdeby kyrka ligger i socknen.Här finns även rester av en vulkan.

Administrativ historik
Gårdeby socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gårdeby församling och för de borgerliga frågorna till Gårdeby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Aspvedens landskommun och ingår sedan 1971 i Söderköpings kommun.  Församlingen ingår sedan 2011 i Östra Ryds församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gårdeby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani

Geografi
Gårdeby socken ligger väster om Söderköping och söder om Norrköping. Socknen är en småkuperad slättbygd med odlingsbygd i norr och skogstrakter däromkring.

Fornlämningar
 
Kända från socknen är gravfält och stensträngar samt tre fornborgar från järnåldern. En runristning är känd från Ösby, flyttad till Åkerby.

Namnet
Namnet (1377 Gardby) kommer från en gård vid kyrkan. Förleden innehåller gardher, 'stängsel, inhägnad plats'. Efterleden är by, 'gård, by'.

Se även
Gårdeby församling 
Lista över fasta fornminnen i Söderköpings kommun (Gårdeby)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Söderköpings kommun
Socknar i Skärkinds härad
Skärkinds socken

Skärkinds socken i Östergötland ingick i Skärkinds härad, ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Skärkinds distrikt.

Socknens areal är 65,83 kvadratkilometer, varav 64,38 km² land. År 2000 fanns här 741 invånare. Tätorten Skärkind med sockenkyrkan Skärkinds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Skärkinds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skärkinds församling och för de borgerliga frågorna till Skärkinds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norsholms landskommun och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2010 i Norrköpings Borgs församling. 2 augusti 1974 överfördes till Gistads socken (församling) Eggeby 1:4, 2:6, Fridensborg 1:1, Stjärntorp 1:1 som fastigheterna Markeby 1:18, 1:19, 3:11, 3:12.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skärkind, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Skärkinds härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompaniet och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani.

Geografi
Skärkinds socken ligger sydväst om Norrköping med Göta kanal i norr och Hallebysjön i söder. Socknen består av odlingslandskap i norr och mer småkuperad skogsterräng i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är ett flertal gravrösen, stensättningar och skärvstenshögar från bronsåldern samt över 50 gravfält och stensträngar från järnåldern. Sex runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1308 Skierkind) kommer från häradets namn, då denna socken var dessa huvudbygd. Förleden är skär, 'stenblock troligen syftande på en samlingsplats. Efterleden kind'' är 'land' av typ härad.

Se även
Skärkinds församling 
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Skärkind)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Skärkinds härad
Sjögestads socken

Sjögestads socken i Östergötland ingick i Valkebo härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Sjögestads distrikt.

Socknens areal är 19,99 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 759 invånare. Tätorten Sjögestad med sockenkyrkan Sjögestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sjögestads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sjögestads församling och för de borgerliga frågorna till Sjögestads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun.  Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sjögestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Valkebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani, och Andra livgrenadjärregementet, Västanstångs kompani.

Geografi
Sjögestads socken ligger mellan Mjölby och Linköping kring Svartåns biflöden. Socknen är en slättbygd med skog i söder och väster.

Fornlämningar

Kända från socknen är åtta gravfält med stensättningar från järnåldern. Fyra runristningar är antecknade.

Namnet
Namnet (1330-talet, Sigwaldstadhe) kommer från kyrkbyn. Förleden är mansnamnet Sigwald. Efterleden är sta(d), 'plats'.

Se även
Sjögestads församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Sjögestad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Valkebo härad
Pot Black Cup 2007

Pot Black Cup 2007 var en inbjudningsturnering i snooker som spelades i Sheffield City Hall den 6 oktober 2007. Åtta av världens bästa snookerspelare bjöds in att delta i turneringen som avgjordes i enframesmatcher. Detta var den tredje upplagan av turneringen som spelades, sedan den återuppstod år 2005.

Resultat

Snookersäsongen 2007/2008
Spelviks socken

Spelviks socken i Södermanland ingick i Rönö härad och är sedan 1971 en del av Nyköpings kommun, från 2016 inom Ludgo-Spelviks distrikt.

Socknens areal är 12,43 kvadratkilometer, varav 9,94 land. År 1952 fanns här 186 invånare. Sockenkyrkan Spelviks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Spelviks socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Spelviks församling och för de borgerliga frågorna till Spelviks landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Rönö landskommun som 1971 uppgick i Nyköpings kommun. Församlingen uppgick 1992 i Ludgo-Spelviks församling som 2002 uppgick i Rönö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ludgo-Spelvik, med samma omfattning som Ludgo-Spelviks församling hade 1999/2000 och fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Rönö härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Nyköpings kompani.

Geografi
Spelviks socken ligger nordnordost om Nyköping mellan sjöarna Runnviken, Ludgosjön och Eknaren. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Spelviks sockens södra del utgörs av Runnviks udde som sticker ut i sjön Runnviken. I södra sockendelen ligger bl.a. gårdarna Snesta och Håcknesta. Socknen gränsar i sydost mot Bogsta socken. Öster om Spelviks kyrka ligger Ludgosjön. Här samt i norr gränsar Spelviks socken mot Ludgo socken. I nordväst ligger Landshammars gård, från vilken en udde sticker ut i sjön Eknaren. I sydväst, mellan Eknaren och Runnviken gränsar socknen mot Runtuna socken.

Fornlämningar

Från bronsåldern finns spridda gravar av rösetyp. Från samma tid är skärvstenshögarna i området. De flesta fornlämningar härrör dock från järnåldern och finns inom 23 gravfält från denna tid. Vid Landshammar ligger ett större gravfält, som använts under lång tid. På detta fält har man bland annat gjort rika gravfynd från vendeltid. Inom socknen finns fem runstenar. Två av dem ligger vid Grinda.

Namnet
Namnet (1330 Spieldouikh) kommer från kyrkbyn och kommer ursprungligen från ett äldre namn på Ludgosjön eller en vik av denna. Förleden innehåller spiäld och kan tolkas som 'bräde, skiva' och då syfta på sjön. Alternativt kan det tolkas som 'liten del av åkermark' och då avse viken.

Se även
Spelviks församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Rönö härad

Indelningar i Nyköpings kommun
Feuillantklubben

Feuillantklubben var ett konstitutionellt monarkistiskt parti i franska revolutionen, grundat den 16 juli 1791 efter en splittring av jakobinklubben.

Orsakerna till schismen var olika mening om återvalbarheten av nationalförsamlingens ledamöter till den kommande, lagstiftande församlingen och synen på republiken och kungens avsättning efter kungafamiljens flyktförsök till Varennes-en-Argonne i juni 1791. samtidigt med Feuillantklubbens bildande inträffade Massakern på Marsfältet (den 17 juli 1791) vilken representerade en reaktion på den nyväckta agitationen för republik. Feuillantklubben, under ledning av 1789 års män sådana som Joseph Barnave, Adrien Duport och bröderna Lameth ville försvara den konstitutionella monarki som var på väg att stadfästas.

Referenser 

Franska revolutionen
Paris under 1700-talet
1791 i Frankrike
Viby socken, Östergötland

Viby socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Viby distrikt.

Socknens areal är 24,22 kvadratkilometer, varav 24,20 land. År 2000 fanns här 1 900 invånare. En del av Mantorp samt kyrkbyn Viby med sockenkyrkan Viby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Veta socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Viby församling och för de borgerliga frågorna till Viby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vifolka landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingen uppgick 2018 i Vifolka församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Viby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani.

Geografi
Viby socken ligger mellan Mjölby och Linköping och är en slättbygd på Östgötaslätten.

Fornlämningar

Kända från socknen är åtta gravfält och stensträngar från järnåldern. Åtta runristningar är antecknade.

Namnet
Namnet (1347, Wibyskurusten) kommer från kyrkbyn. Det innehåller vi, 'helig plats, kultplats' och by, 'gård;by'. Efterleden skurusten syftar troligen på det kluvna flyttblocket på kyrkogården.

Personer från bygden
Författaren Jacob Wallenberg är född i Viby socken.

Se även
Viby församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Viby

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad
Ludgo-Spelviks församling

Ludgo-Spelviks församling var en församling i Strängnäs stift och i Nyköpings kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2002 i Rönö församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades den 1 januari 1992 genom sammanslagning av Ludgo och Spelviks församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Rönö församling.

Kyrkor 
 Ludgo kyrka
 Spelviks kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Nyköpings kommun
Võ Văn Kiệt

Võ Văn Kiệt, född 23 november 1922 i Trung Hiep, Vĩnh Long-provinsen, död 11 juni 2008 i Singapore, var en vietnamesisk politiker som var premiärminister 1991-1997. Han var en av de drivande krafterna bakom de ekonomiska förändringar som gick under namnet Đổi mới. 

Han engagerade sig tidigt politiskt.

Referenser

Födda 1922
Avlidna 2008
Vietnams premiärministrar
Män
Björn Holm (författare)

Björn Holm, född 3 november 1946 i Stockholm, är en svensk författare och journalist.

Holm studerade till byggnadsingenjör vid Solna tekniska gymnasium och arbetade därefter ett år som tidsstudieman i Bergen innan han 1969 påbörjade studier vid Journalisthögskolan i Stockholm, där han tog examen 1971. Samma år började han arbeta på Expressen som redigerare och reporter. Han blev kvar på tidningen till 1989, då han började arbeta som frilansjournalist i sin fru Lotta Mellbergs bolag.

Holm är känd för sina historiska romaner, men även för faktaboken Papperstigrarna 1989, grävande journalistik om den så kallade NCB-skandalen tillsammans med Lotta Mellberg. Han skrev texterna till Chad Ehlers fotobok Stockholm - stad på vatten 1997 och medverkade i En värld av öar - den stora boken om Stockholms skärgård 2009. Holm var manusförfattare till långfilmen Trollsommar 1980 och även till två dokumentärfilmer från Zimbabwe 1995.

För närvarande är Holm verksam som hälftenägare av Abbekås hamnkrog & hotell i södra Skåne.

Bibliografi 
 Karl XII:s spion, 1977 (senaste utgåva 2010)
 Ryssen kommer!, 1978
 1717, 1982
 Skomakarens hus, 1984
 De blå regnens tid, 1985
 De svarta ryttarna, 1989
 Papperstigrarna, 1989 (med Lotta Mellberg)
 Nattfågeln, 1992
 Kungens sista skärv, 1993
 Kattan och Nordstiernan, 1994
 Narva, 1995
 Flytande guld, 1996
 Den väna från Namur, 1997
 Stockholm – stad på vatten, 1997 (med fotografen Chad Ehlers)
 Duvan i Provence, 1998
 Järnhuvudet eller Lejonet i Bender, 1999
 Tio dagar i Fredrikshald, 2000
 Affairen vid Ratan, 2003

Källor 

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Författare från Stockholm
Födda 1946
Levande personer
Män
Journalister från Stockholm
Mainichi Shimbun

Mainichi Shimbun , grundad 1872 som Tokyo Nichi-nichi Shimbun är en av Japans största dagstidningar. Huvudkontoret ligger i Tokyo. Tidningen sponsrar ett hedrande filmpris sedan 1946. Sedan 1952 delas även ett prestigefyllt pris för konstnärlig formgivning ut varje år i tidningens namn och med tidningen som huvudsponsor. Priset är huvudsakligen ämnat japansk design, men 1961 tilldelades det den österrikiske bildkonstnären Friedensreich Hundertwasser.

Externa länkar 
 mainichi.jp

Japanska dagstidningar
WP:Projekt Japan
Dagstidningar startade 1872
Lundsbergs kyrka

Lundsbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Lundsberg, Storfors kommun i Värmland. 

Kyrkan byggdes 1929–30 i anslutning till Lundsbergs internatskola. Den finansierades genom en donation, om 150 000 kronor, av konsul Nils Christian Jensen och ritades av Bror Almquist. Peder Jensen, son till donatorn, skulpterade altarskåpet och predikstolen som han sedan skänkte till kyrkan. I övrigt har inredningen bekostats av före detta elever och lärare. I källarvåningen finns ett skolmuseum. Prins Sigvard, som var elev på skolan 1918–1926, ritade fönstret ovanför kyrkorgeln 1929 med motiv ur Jesu liv.

Under sommaren hålls inga gudstjänster i kyrkan.

Referenser

Externa länkar

Lundsbergs skolas kyrka från Lundsbergs skola

Lundsbergs skola
Kyrkobyggnader i Storfors kommun
Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Kyrkobyggnader invigda 1930
1930 i Sverige
John James Abert

John James Abert, född 17 september 1788 i Mecklenburg (nuvarande Shepherdstown), Virginia (nuvarande West Virginia), död den 27 januari 1863, i Washington, DC. Chef för den amerikanska topografiska kåren 1838-1861.

Militär karriär
J. J. Abert blev kadett vid den amerikanska krigsskolan i West Point 1808. Efter examen 1811 avstod han från en officersutnämning. 1814 anställdes han dock som fältmätare vid ingenjörskåren med major i arméns rang och utnämndes till överstelöjtnant i armén 1824 på grund av tio års lång och trogen tjänst i samma grad. Vid den topografiska kårens tillkomst 1838 befordrades han till överste vid denna kår och chef för densamma. Han tog avsked med pension 1861.

Verksamhet
Efter sin examen från West Point var J. J. Abert anställd vid krigsdepartementet medan han studerade juridik. Han avlade advokatexamen 1813. Han deltog i 1812 års krig, som menig soldat i District of Columbias milistrupper. Efter sin anställning vid ingenjörskåren som fältmätare tjänstgjorde han framförallt som väg- och vattenbyggnadsingenjör fram till 1829, då han övertog chefskapet för fältmätningsbyrån. Abert var pådrivande vid fältmätningsbyråns omvandling till en topografisk kår, för vilken Abert var chef under hela dess tillvaro utom de två sista åren. Under Aberts ledning karterade den topografiska kåren Mississippifloden, de Stora sjöarna och Oregonterritoriet.

Referenser

Personer som tjänstgjort i USA:s armé
Födda 1788
Avlidna 1863
Män
Alumner från United States Military Academy
Vem kan segla förutan vind?

Vem kan segla förutan vind? är en folkvisa känd från Svenskfinland och det anses att den kommer från Åland. Den går i moll i 3/4-takt. Inledningsraden återfinns i femte strofen i en visa från 1700-talet, "Goder natt, goder natt, allra kärestan min" och i sin nuvarande form publicerades sången första gången 1909. Visan anknyter till en tematik som är vanlig i sjömansvisor – att skiljas från den man har kär.

Andra versradens slutord åror har sannolikt ursprungligen varit årar, en vanlig form i äldre svenska och dialekter, bildad till formen [en] år eller i Finland även åre.

Nina Lizells och Lee Hazlewoods version 

Nina Lizell medverkade 1970 i filmen Cowboy in Sweden där hon spelade rollen som den blonda svenska flicka som guidar runt cowboyen (Lee Hazlewood) i Sverige. Filmen saknade en låt till soundtracket och Lizell föreslog  (hon hade spelat in låten redan 1967).en nytolkning av "Vem kan segla förutan vind?" Kapellmästare och arrangören Lasse Samuelson fick uppdraget på kort varsel att  arrangera musiken som senare också kom ut på LP och single. Låten framfördes tillsammans med Hazlewood och blev en succé med en förstaplats på Svensktoppen 1971. Den släpptes även som singel samma år. Låten stannade totalt sju veckor på listan, varav tre på förstaplatsen.

Lizells och Hazlewoods version av låten är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Text 
Vem kan segla förutan vind,
vem kan ro utan åror,
vem kan skiljas från vännen sin
utan att fälla tårar?

Jag kan segla förutan vind,
jag kan ro utan åror,
men ej skiljas från vännen min
utan att fälla tårar.

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
 

Folkvisor
Kultur på Åland
Svensktoppsmelodier 1971
Albrektsvägen

Albrektsvägen, ursprungligen döpt efter Albrekt av Mecklenburg, är en av Norrköpings längsta gator och löper från Södra promenaden inne i centrum genom hela Söderstaden ända ner till Dagsbergsvägen. Längs vägen ligger bland annat Idrottsparken där IFK Norrköping har sin hemvist; även SOS Alarm och Norrköpings Räddningstjänst har sina lokaler längst denna gata. Albrektsvägen löper genom flera stadsdelar, såsom Klingsberg, Söderstaden, Såpkullen och Ljura.

Albrektsvägen löper som en halvcirkel i väster (och österut) från rondellen i korsningen med Södra promenaden mellan Idrottsparken och brandstationen, korsar Skarphagsleden, passerar genom Såpkullen och korsar Gamla Övägen. Därefter är gatan inne i Klingsberg, där spårvägen först korsar den södra körbanan och något senare, vid Trozelligatan, korsar båda körfälten. Hagebygatan markerar slutet på gatans lopp genom Klingsberg, och efter korsningen befinner man sig i Ljura. Här korsas Ljuragatan och Dagsbergsvägen, varefter gatans sista meter utgörs av en återvändsgränd. Albrektsvägens östligaste punkt snuddar vid Södra promenaden igen, alldeles i närheten av Gustaf Adolfs plan (nära Östra promenaden).

Innan Söderleden byggdes i mitten av 1980-talet (Söderleden hade dock funnits med i stadsplanen sedan 1922!) fyllde Albrektsvägen en viktig funktion som förbindelse mellan stadens södra stadsdelar, och var också den rekommenderade körvägen för alla genomresande som färdades mellan E4 och E66 (nuv. E22).

Albrektsvägen är en av de gator i Norrköping där det går spårvagn. Mellan 1945 och 2006 gick Linje 2 väster ut mellan Trozelligatan och Klingsbergsparken, och i andra riktningen korsades Albrektsvägen i rät vinkel vid Trozelligatan. Efter att Linje 2 förlängts till Ljura i augusti 2006 går den ordinarie spårvagnstrafiken istället öster ut från Trozelligatan till Ljuragatan. I samband med utbyggnaden av linjen till Ljura togs två av Albrektsvägens fyra körfält i anspråk för spårvägens banvall. De gamla spåren ligger dock kvar och används någorlunda ofta av museitrafiken.

Gator i Norrköping