kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tan Zhenlin

Tan Zhenlin, född 1902, död 30 september 1983, var en kinesisk militär och kommunistisk politiker.

Han gick med i Kinas kommunistiska parti 1926 och deltog i det kinesiska inbördeskriget sedan parti tvingats fly till Jinggangbergen 1927. Han steg i graderna och blev till slut förste vice politiske kommissarie i den tredje fältarmén i Folkets befrielsearmé.

Han satt i centralkommittén i Kinas kommunistiska parti 1956-1982. Han var guvernör i Jiangsu från 1952 till 1955 och guvernör i Zhejiang från 1949 till 1955. Han var från och med 1954 vice premiärminister med ansvar för jordbruksfrågor och var en av de pådrivande krafterna bakom det Stora språnget.

Han var en av partiveteranerna som fördömde kulturrevolutionen på ett möte i februari 1967. Han uppges ha fått ett vredesutbrott och sagt vid mötet inför Zhou Enlai sagt att han ångrat att han gick med i kommunistpartiet och följde Mao. Han föll därför i onåd, men rehabiliterades av Mao redan 1973

Källor

Kinesiska militärer
Kinesiska kommunister
Män
Födda 1902
Avlidna 1983
Personer från Zhuzhou
WP:Projekt Kina
Godegårds landskommun

Godegårds landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Godegårds socken i Finspånga läns härad i Östergötland denna kommun.

1954 överfördes ett område med 82 invånare och en areal av 3,25 kvadratkilometer, varav 3,20 land till Hammars landskommun i Örebro län.

År 1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Då bildade Godegård "storkommun" genom sammanläggning med den tidigare kommunen Västra Ny. Kommunen upphörde år 1971 för att ingå i Motala kommun.

Kommunkoden 1952–70 var 0501.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Godegårds församling. Den 1 januari 1952 tillkom Västra Ny församling.

Geografi
Godegårds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 315,25 km², varav 300,89 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Godegårds landskommun fanns tätorten Västra Ny sjukhus, som hade 201 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 8,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Tjällmo landskommun

Tjällmo landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Tjällmo socken i Finspånga läns härad i Östergötland denna kommun.

År 1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Denna påverkade inte Tjällmo, som kvarstod som egen kommun fram till 1974, då området gick upp i Motala kommun.

Kommunkoden 1952–73 var 0502.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Tjällmo församling.

Geografi
Tjällmo landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 202,47 km², varav 191,38 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Tjällmo landskommun fanns tätorten Tjällmo, som hade 347 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 22,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1970

Referenser

Noter

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Center (ishockey)

Center, eller centerforward, är en spelarposition inom ishockeyn. Centern är en anfallsspelare med utgångspunkt mellan de båda yttrarna; vänsterforwarden och högerforwarden.

Spelstil
Centern är den anfallsspelare som vanligtvis tar alla tekningar och som, generellt sett, har mest defensivt ansvar, och är på så vis ofta en länk mellan anfallsspelet och försvarsspelet. En center förväntas kunna se hela isen och ha en bra speluppfattning samt även vara duktig på att transportera och fördela pucken vidare till sina yttrar, vilket medför att centern vanligtvis har fler passningspoäng än de andra anfallsspelarna, även om det finns undantag.

Under det tidiga 1900-talet, då passningsspelet inte var lika utvecklat som senare under decenniet, var centern ofta en utpräglad målgörare. Exempel på den typen av centerforward är spelare som Frank McGee, Russell Bowie, Ernie Russell, Joe Malone och Tommy Smith.

Spelare
Berömda spelare som spelade på centerpositionen är bland annat Igor Larionov, Wayne Gretzky, Mario Lemieux, Jean Beliveau, Marcel Dionne, Phil Esposito, Frank Fredrickson, Newsy Lalonde, Frank Nighbor, Stan Mikita och Howie Morenz.

Referenser

Spelarpositioner inom ishockey
Björsäters landskommun, Östergötland

Björsäters landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Björsäters socken i Bankekinds härad i Östergötland denna kommun.

År 1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Då bildade Björsäter "storkommun" genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Grebo, Värna och Yxnerum. Kommunen upphörde år 1971 för att ingå i Åtvidabergs kommun.

Kommunkoden 1952–59 var 0516.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Björsäters församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Grebo, Värna och Yxnerum.

Geografi
Björsäters landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 330,65 km², varav 284,71 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Björsäters landskommun fanns tätorten Björsäter, som hade 329 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 12,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Se även
 Björsäters landskommun, Västergötland

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Holašovice

Holašovice (Holaschowitz) är en liten historisk by i södra delen av Tjeckien, 15 km väster om České Budějovice. Byn tillhör Jankovs kommun. Söder om byn ligger det skyddade landskapet Blanský les. Den tyskspråkiga befolkningen fördrevs efter andra världskriget, vilket gjorde att dess medeltida plan och byggnader i den sydböhmiska barockstilen förblev intakta. Byn restaurerades och återbefolkades 1990, och blev 1998 ett världsarv.

Historia 
Holašovice nämns först 1263. År 1292 gav kung Wenzel II byn tillsammans med flera andra till cistercienserklostret i Vyšší Brod. Det förblev klostrets egendom fram till 1848.

Mellan 1520 och 1525 var Holašovice närapå utslaget av böldpest. Endast 2 invånare överlevde. En kolonn restes över gravarna i norra änden av byn för att minna om denna händelse. Klostret befolkade stegvis byn med bosättare från Bayern och Österrike. 1530 hade befolkningen ökat till 17, enligt klostrets register, och den hade blivit en huvudsakligen tyskspråkig enklav i det tjeckiska området. 1895 fanns det 157 invånare av etniskt tyskt ursprung och 19 av tjeckiskt ursprung.

Efter fördrivningen av de tyskspråkiga invånarna vid slutet av andra världskriget övergavs många gårdar och började förfalla. Holašovice blev en öde plats under den tjeckiska efterkrigstidens kommunistregim.

Från 1990 genomfördes en omfattande restaurering av byn som åter började befolkas. Befolkningen är nu omkring 140.

Byggnader
Holašovice är en typisk böhmisk by i Hlubocká Blatskáområdet omkring České Budějovice. Den består av 23 jordbruksgårdar i tegel med 120 byggnader, var och en med sin gavel mot en central bred grön yta, med en fiskdamm och ett kapell. Johannes Nepomuks kapell i stadens mitt byggdes 1755.

Externa länkar 

 
  
 virtual show

Orter i Böhmen
Orter i Södra Böhmen
Världsarv i Tjeckien
Världsarv inskrivna 1998
Östgöta-Dals landskommun

Östgöta-Dals landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades som storkommun vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Herrestad, Källstad, Nässja, Rogslösa, Strå, Väversunda och Örberga. Namnet togs från Dals härad med landskapet tillfogat i särskiljande syfte.

Redan i inledningsfasen av nästa kommunreform upphörde kommunen år 1967 och området fördes till Vadstena stad som 1974 uppgick i Motala kommun.

Vid Motalas kommundelning 1980 gick området till åter nybildade Vadstena kommun.

Kommunkoden var 0506.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Herrestad, Källstad, Nässja, Rogslösa, Strå, Väversunda och Örberga. Från 2008 omfattar Dals församling i Linköpings stift nästan samma område än Östgöta-Dals landskommun med en undantag av Strå församling.

Geografi
Östgöta-Dals landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 124,98 km², varav 104,46 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 22,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950–1962

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vadstena kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Lednice-Valtice

Lednice-Valtice (tjeckiska: Lednicko-valtický areál) är ett kulturlandskap på 283,09 km² i Södra Mähren, nära Břeclav och Mikulov i Tjeckien, intill ett biosfärområde – Pálava.

Historia och beskrivning 
Under 1700- och 1800-talet omdanades området av sina godsägare – huset Liechtenstein – till en stor landskapspark med två centrum:

 Valtice slott (och stad)
 Lednice slott (och by)

Dessa två platser binds samman av Bezruč-allén (sedan 1715). Här ligger även ytterligare en by – Hlohovec. Mellan Lednice, Valtice och Hlohovec ligger Lednicedammarna (Lednické rybníky) (dammarna Mlýnský, Prostřední, Hlohovecký och Nesyt). En betydande del av komplexet är täckt med tallskog (Boří les) och delvis av en strandskog intill vattendraget Dyje.

Med undantag för de ovan nämnda, finns det en del större och mindre paviljonger utspridda i hela området (de användes ofta som jaktstugor):

 Rajsna (tyska: Reistna, Kolonnaden) - en nyklassicistisk kolonnad på toppen av en höjd ovanför Valtice (likt en gloriette) från 1810-1820-talet
 Belvedere
 Rendezvous (eller Dianas tempel) - en jaktstuga i form av en nyklassisistisk båge från 1810-talet
 St Huberts kapell (Kaple svatého Huberta) - en nygotisk kolonnstruktur från 1850-talet tillägnad Hubertus, jägarnas skyddshelgon, beläget i tallskogen.
 Gränshuset (Hraniční zámeček) - ett nyklassisistiskt slott uppfört på 1820-talet ovanpå den gamla (till 1920) gränslinjen mellan Niederösterreich och Mähren
 De tre gracernas tempel (Tři Grácie) - ett halvcirkelformat galleri med allegoriska statyer av vetenskap och muserna samt en staty av de tre gracerna från 1820-talet
 Dammhuset (Rybniční zámeček) - vid en av Lednicedammarna
 Nový dvůr (tyska: Neuhof, nya bondgården) - en nyklassicistisk gård färdigt 1809, ursprungligen använd för fårskötsel, idag för hästavel
 Apollotemplet (Apollónův chrám) - en nyklassicistisk jaktstuga från 1810-talet, intill en av Lednicedammarna
 Jaktstuga (Lovecký zámeček) - ett nyklassicistiskt hus från 1806
 Janův Hrad (tyska: Hansenburg) - en nygotisk konstgjord ruin i stil av ett slott, färdigställd 1810
 Minaret - en nymorisk struktur (62 meter hög) i Lednices slottspark (färdigbyggd 1804), fungerar som utsiktstorn
 Obelisk - rest till minne av freden i Campo Formio (1798)
 Pohansko - en jaktstuga i empirstil färdigställd efter 1812, innehåller Břeclavs stadsmuseum: nära stugan ligger både viktiga arkeologiska platser från Storböhmen och rekonstruerade delar av de Tjeckoslovakiska gränsbefästningarna
 Lány - en jaktstuga i empirstil från början av 1800-talet

Fotogalleri

Referenser

 Kordiovský, Emil - Klanicová Evženie (red.), Město Břeclav, Muzejní a vlastivědná společnost, Brno (2001).
 Památkový ústav v Brně (turistkarta), Shocart, Zlín (1998).

Kulturlandskap
Slott i Tjeckien
Världsarv i Tjeckien
Världsarv inskrivna 1996
Communicate (musikalbum)

Communicate är ett musikalbum av Paul Rein, utgivet 1986. Albumet var Paul Reins debutalbum och producerades till stor del av honom själv eller tillsammans med Christer Sandelin och Tommy Ekman. Låten Hold Back Your Love släpptes som singel samma år som albumet kom. På låten Dreamin' gjorde Gigi Hamilton (känd från gruppen Style) ett gästspel.

Låtlista

 "Sex (The Final Version)" 
 "Communicate" 
 "I Can't Understand" 
 "Stop (Give It Up" 
 "Hold Back Your Love"
 "Baby Blue" 
 "Show Me Tonight" 
 "Dreamin'" 
 "Got To Get Your Love" 
 "Good Times" 
 "Lady-O" 
 "Stop (Give It Up) (a cappella)"

Medverkande
Paul Rein - sång, synthesizer, trummaskin, emulator, Minimoog 
Gigi Hamilton - sång
Christer Sandelin - stråkinstrument
Michael Nilsson - gitarr
Tobbe Stener - gitarr
Nasty Medin - munspel
Nicci Wallin - trummor

Album utgivna på Alpha Records
Musikalbum 1986
Susanne Olovsson

Eva Susanne "Suss" Olovsson, född 9 november 1972 i Huddinge församling, är en svensk rugbyspelare (prop/pelare) och före detta innebandymålvakt.

Till vardags spelar Olovsson rugby i Kuala Lumpur i herrlaget Royal Selangor Club och har blivit utnämnd till "Man of the tournament" i en herrturnering i Malaysia. Dessutom hjälper hon till att starta upp Malaysias första damlag i sporten som 2009 spelade Asien cup i sjumanna med Olovsson som team manager i laget.

Olovsson är en av svenska rugbylandslagets mest rutinerade spelare. Under runt tio år har hon spelat 35 A-landskamper i blågult, men på senare år dock bara när hon haft möjlighet att lämna jobbet och klubblaget i Kuala Lumpur. Det var arbetet som domain Head på DHL Express som 2002 tog henne till Malaysia. Hon spelade under flera säsonger i Stockholm Exiles RFC, samtidigt som hon en tid varvat rugbyn med innebandy i Hammarby IF och Balrog Botkyrka IK där hon blev svensk mästare 2003 och Europacupmästare 2003. Hon har även tävlat i handboll, fotboll och skytte.

Olovsson var i Stockholm 2009 med till att spela Sverige till världsmästerskapet i England 2010.

Referenser

Externa länkar 
RSC’s women’s rugby squad showing promise -Thestar 27 april 2009
En av grabbarna ska ta rugbydamerna till VM - DN.se 16 maj 2009

Svenska rugbyspelare
Svenska innebandyspelare
Svenska innebandymålvakter
Multisportare
Kvinnor
Födda 1972
Levande personer
Bengt Scherstén

Bengt Scherstén, född den 17 juni 1929 i Lidköping, död 31 mars 2009 i Lund, var en svensk läkare. Han var brorsons son till Otto Edvard Scherstén och bror till Tore Scherstén.

Scherstén blev medicine licentiat 1956, medicine doktor och docent i praktisk medicin 1970 samt professor i allmänmedicin vid Lunds universitet 1981. Han tjänstgjorde vid Karlskrona lasarett 1956-1957, vid Kristianstads lasarett 1957-1963 och vid Lund lasarett 1963-1982. Scherstén var distriktsöverläkare vid vårdcentralen i Dalby 1982-1986 och därefter biträdande chefläkare i Lund. Han gick i pension 1995. Scherstén författade skrifter inom invärtes medicin, klinisk kemi, allmänmedicin och samhällsmedicin.

Källor

Externa länkar
Dödsruna 

Svenska professorer i allmänmedicin
Personer verksamma vid Lunds universitet
Hedersdoktorer vid Greifswalds universitet
Svenska läkare under 1900-talet
Födda 1929
Avlidna 2009
Män
Personer från Lidköping
Dag Wetterberg

Dag Lennart Wetterberg, född 5 juli 1965 i Ärentuna, är en svensk advokat och grundare av Dag Wetterberg Advokatbyrå AB. Han har tidigare varit partner på Magnusson advokatbyrå, chefsjurist vid Bonnierförlagen AB och verksamhetschef vid upphovsmannaorganisationen ALIS - Administration av Litterära Rättigheter i Sverige.

Dag Wetterberg är författare till boken Medierätt - en handbok och tillsammans med Monica Wendleby, medförfattare till Dataskyddsförordningen GDPR. Förstå och tillämpa i praktiken.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Wetterberg Advokatbyrå AB.

Svenska jurister
Män
Födda 1965
Levande personer
Björsäters landskommun, Västergötland

Björsäters landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Björsäters socken i Vadsbo härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Lugnås landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Mariestads kommun
Sara La Kali

Sara La Kali  eller Svarta Sara (romani: Sara e Kali) är romernas skyddshelgon. Hon var enligt legenden en tjänsteflicka till de tre Mariorna som omkring år 42 skulle ha anlänt till sydfranska Saintes-Maries-de-la-Mer. Hon har inte erkänts som helgon av Katolska kyrkan, men troende firar henne den 24 maj.

Romerna håller kvarlevorna i en krypta i kyrkan Saintes-Maries-de-la-Mer på Île de la Camargue som hennes reliker. Fram till år 1912 ägde bara romer tillträde till kryptan. I kyrkan finns en staty av henne som årligen den 24 maj bärs ut i Medelhavet. 

Enligt legenden anlände Sara La Kali med Maria Magdalena, Marta, Maria Klopas, och Maria Salome samt Lasaros och Maximin, med båt till södra Gallien under de första förföljelserna mot de kristna, omkring år 42. De hamnade i den ort som numera bär de tre Mariornas namn, Saintes-Maries-de-la-Mer. Sara, som skulle ha varit från övre Egypten, var enligt en del legender Maria Kleofas tjänstekvinna.

Det första historiska belägget för Sara La Kali är av relativt sent datum. Hon nämns inte i anslutning till de tre Mariorna i till exempel Legenda Aurea, utan först i en bok av Vincent Philippon från 1521. Hon identifierades som Maria Magdalenas dotter med Jesus i den kontroversiella boken Holy Blood, Holy Grail. Riterna kring Sara La Kali har också jämförts med kulten av den indiska gudinnan Kali.

Referenser

Externa länkar 

 Shrine of Sainte Sara la Kali

Egyptiska helgon
Personer i Nya testamentet
Romsk historia
Kvinnor
Födda 000-talet
Avlidna okänt år
Radovan

Radovan (kyrilliska alfabetet: Радован) \ˈrah-dō-wən\ är ett mansnamn och är vanligt i Kroatien, Tjeckien, Serbien och Slovakien. Det härstammar från slaviskans 'rad-' "omsorg, glädje". Det kan översättas som "den glädjande".

Namnsdagar 
 13 januari: Kroatien
 14 januari: Tjeckien och Slovakien

Kvinnliga varianter 
 Radka, Radana, Radmila

Vanliga smeknamn 
Rado, Radko, Raďo, Radek, Dovan, Radánek

Kända personer med namnet Radovan 
 Mäster Radovan, skulptör och arkitekt från 1200-talet. Han har bland annat utformat portalen i Katedralen i Trogir, Kroatien.
 Radovan Karadžić, bosnisk politiker
 Radovan Lipus, tjeckisk regissör
 Radovan Lukavský, tjeckisk skådespelare och teaterpedagog
 Radovan Zogović, poet från Montenegro
 Radovan Jelašić, serbisk ekonom och direktör på Serbiens nationella bank

Referenser

Källor 
 Forvo.com - uttal av namnet Radovan

Mansnamn
Risinge

Risinge kan syfta på:

Risinge socken – en socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad
 Risinge landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län
Risinge församling – en församling i Linköpings stift i Finspångs kommun –2013
 Risinge gamla kyrka – en kyrkobyggnad i Risinge socken 1100-talet–
 Risinge nya kyrka – en kyrkobyggnad i Risinge 1849–
Risinge, Finspångs kommun – kyrkbyn i Risinge socken i Finspångs kommun
 Risinge distrikt – ett distrikt i Finspångs kommun och Östergötlands län
Risinge, Växjö kommun – en småort öster om Växjö
Risinge, Östhammars kommun – en by öster om Gimo
1536 Pielinen

1536 Pielinen eller 1939 SE är en asteroid upptäckt den 18 september 1939 av Yrjö Väisälä vid Storheikkilä observatorium. Asteroiden är uppkallad efter sjön Pielisjärvi (finska Pielinen) i Finland.

Den tillhör asteroidgruppen Flora.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Flora-asteroider
Astronomiska upptäckter av Y Väisälä
Astronomiska upptäckter 1939
Pielisjärvi (sjö)
Björn Nord

Björn Nord, född 5 april 1972 i Huddinge, Sverige, är en svensk före detta ishockeyspelare som spelade sammanlagt 12 säsonger för Djurgårdens IF, med vilka han vann SM guld säsongen 1999/00.

Nord började spela ishockey i Huddinge IK, där han spelade i två säsonger för A-laget då han inför säsongen 1992/93 värvades av elitserielaget Djurgårdens IF. Han spelade i laget fram tills 2004 då han pensionerades, av den anledningen att han under säsongen 2003 drabbades av en inflammation i blygdbensfogen. Nord spelade säsongen 2000/01 för det tyska ishockeylaget Nurnberg Ice Tigers, för vilka han svarade för 21 poäng (varav 5 mål) på 56 spelade matcher.

Nord valdes som den 289:e spelaren totalt i NHL Entry Draft 2000 av Washington Capitals.

Nord har efter sin aktiva spelarkarriär arbetat som ishockeytränare.

Karriär
1990/1991  Huddinge IK, Hockeyallsvenskan, Kvalserien till Elitserien i ishockey 1991
1991/1992  Huddinge IK, Division I i ishockey 1991/1992, Hockeyallsvenskan, Kvalserien till Elitserien i ishockey 1992
2000/01    Nurnberg Ice Tigers, DEL
1992-2004  Djurgården Hockey, Elitserien

Källor
DIF Hockey

Noter 

Svenska ishockeyspelare
Spelare i Djurgården Hockey
Spelare i Huddinge IK
Personer från Huddinge kommun
Födda 1972
Levande personer
Män
Spelare i Nürnberg Ice Tigers
Spelare valda i NHL Entry Draft 2000
Spelare valda av Washington Capitals i NHL Entry Draft
Hebbeska huset, Skeppsbron

Hebbeska huset är en byggnad i kvarteret Glaucus vid  Skeppsbron 32 i Stockholm. Huset kallas även "Stiernhöökska huset".

Huset portal bär årtalet 1647 som är byggnadsåret. 1760 förvärvade Johan Fredrik Hebbe, son till Christian Hebbe d.ä. fastigheten av en fru Stiernhööks arvingar. Han byggde på huset med en våning och gav byggnaden ett brutet tak. Invändigt lät han anlägga en praktfull trappa med smitt räcke daterat 1767. 1782 inredde han de nedre våningarna i gustaviansk stil. 

Familjen Hebbe ägde fram till 1789 Thuenska huset vid Skeppsbron 36, även den byggnaden kallas ibland för "Hebbeska huset".

Dagens byggnad har fyra våningar och en takvåning, är putsad och avfärgad i gulbeige kulör, bottenvåningen är rusticerad i grå kulör. Huset hyrs ut som butik och kontor.

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Gamla stan
Skeppsbron
Släkten Hebbe
Sävsländor

Sävsländor (Sialidae) är en familj i insektsordningen vattennätvingar. Familjen innehåller omkring 60 kända arter, i den holarktiska regionen. I Sverige finns 5 arter.

Sävsländor har en längd på cirka 8-15 millimeter. Färgen på kroppen är vanligen mörkt brunaktig och vingarna är rökfärgade med mörka vingribbor. Framvingens längd är cirka 9-19 millimeter. Punktögon saknas och halsskölden är något bredare än den är lång. Antennerna är långa och trådliknande. I vila hålls vingarna taklikt ställda över kroppen. Hos larven finns sju par smala, fjäderliknande yttre gälar längs sidorna på bakkroppen.

Honorna lägger ofta stora mängder ägg, uppdelade grupper, i sjöar eller andra mindre vattensamlingar och vattendrag. Larverna är rovdjur som livnär sig på andra, mindre vattenlevande djur. 

Utvecklingen till imago tar för de flesta arter mellan ett och två år. Larverna kan leva på ganska djupt vatten, upp till 18 meter. När larven är redo att förpuppa sig lämnar den vattnet och söker sig till fuktig jord. Som fullbildade insekter är sävsländornas liv kort och inriktat på fortplantning.

Referenser 
 Denna artikel är baserad på en översättning från tyska Wikipedia 23 maj 2009

Fotnoter

Externa länkar 

Vattennätvingar