kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gustave Paul Cluseret

Gustave Paul Cluseret, född 13 juni 1823, död 21 augusti 1900, var en fransk militär och politiker.

Som officer i franska armén tog Cluseret verksam del i kuvandet av juniupploppet i Paris 1848, men måste lämna Frankrike 1851, sedan han motarbetat Napoleon III:s statskupp. Han deltog därefter i Giuseppe Garibaldis frihetskamp och det nordamerikanska inbördeskriget. Efter att en kortare tid ha vistats i Frankrike utvisades han på nytt 1869 men återvände sedan Napoleon III störtats, och försökte grunda socialistiska republiker i Lyon och Marseille. Vid Pariskommunen blev han en av krigsdepartementets ledare och dömdes efter kommunens fall till döden, men hade då redan flytt till Schweiz. Efter amnestin 1880 återvände Cluseret och invaldes 1888 i deputeradekammaren, där han anslöt sig till Partie ouvrier socialiste. Cluseret utgav bland annat Armée et démocratie (1869) och Mémoires (3 band, 1887-1888).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Franska militärer under 1800-talet
Franska politiker under 1800-talet
Födda 1823
Avlidna 1900
Män
Svensk uppslagsbok
Carolus Clusius

Carolus Clusius eller Charles L'Escluse, född den 19 februari 1526 i Arras, död den 4 april 1609 i Leiden, var en flamländsk botaniker.

Efter grundliga studier företog Clusius resor i stora delar av Europa, där han insamlade och beskrev en mängd växter. Omkring 1570 blev han kejserlig trädgårdsdirektör i Wien. 1587 slog han sig ned i Frankfurt am Main och blev 1593 professor i botanik vid universitetet i Leiden. Clusius försökte inte bara bestämma och avbilda sitt material, utan även inordna växterna i ett system. 

Bland hans främsta arbeten märks Rariorum plantarum historia (1601) och Exoticurum libri 10 (1605).

Asteroiden 9364 Clusius är uppkallad efter honom.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Externa länkar 

 

Franska professorer i botanik
Personer verksamma vid Leidens universitet
Födda 1526
Avlidna 1609
Personer från Arras
Män
Svensk uppslagsbok
Kuznetskurva

En Kuznetskurva eller Kuznets kurva visar relationen mellan rikedomsspridning och ekonomisk utveckling så som den ses av den amerikanske ekonomen och nobelpristagaren Simon Kuznets.

Innebörd
Kuznetskurvan karakteriseras av en tilltagande ojämlikhet i utvecklande ekonomier fram till en vändpunkt varefter vilken ekonomisk utveckling leder till ökad jämlikhet. Teoretiskt förklaras detta genom att tidiga stadier av industrialisering sammanfaller med stora investeringar i realkapital. Vinsterna från dessa tenderar att koncentreras hos investerare. Den kritiska vändpunkten sker när drivkraften för en ekonomisk tillväxt skiftat från att vara baserad på realkapital till att vara baserad på humankapital. I ett alltför ojämlikt samhälle finns inte tillräckliga ekonomiska medel för fattiga att utbilda sig, något som  i tilltagande grad efter vändpunkten kommer att vara skadligt för tillväxten. Fortsatt tillväxt kommer därför att bero på en jämnare resursfördelning som kan bidra till starkare humankapital.

Kuznets baserade den på långtidsdata från tre länder - Storbritannien, Tyskland och Frankrike. Under denna period tog sig länderna ur den stora depressionen, genomlevde två världskrig och hade stora offentliga investeringar i sjukvård, skola och sociala trygghetssystem.  Kuznet har själv sagt om sina hypoteser att de hörde till en specifik historisk kontext och inte passar till generaliseringar.

Andra användningsområden
Sambandet från Kuznetskurvan har sedan 90-talet också applicerats på ekonomiers utsläppsnivåer. Teorin om miljökuznetskurvan eller Environmental Kuznets Curve (EKC) förutsätter lägre utsläppsnivåer för till exempel svaveloxider efter en viss ekonomisk utvecklingsnivå.

Källor

Nationalekonomiska kurvor
Miljöekonomi
Jean André Alfred Cluysenaar

Jean André Alfred Cluysenaar, född 24 september 1837 i Bryssel, död 1902, var en belgisk konstnär.

Cluysenaar tillhörde under sin tid en av de mest berömda belgiska historiemålarna, mestadels verksam i Bryssel. Han fick bland annat i uppdrag att utföra en freskcykel i universitetshuset i Gent.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Födda 1837
Avlidna 1902
Män
Belgiska konstnärer
Långsvansad myrkott

Långsvansad myrkott (Manis tetradactyla) är ett däggdjur i familjen myrkottar som förekommer i centrala Afrika.

Kännetecken 

Arten är en av de mindre i familjen. Den når bara en kroppslängd av 30 till 40 centimeter men svansen blir med 60 till 70 centimeters längd nästan dubbelt stor. Vikten går upp till 2 eller 3 kilogram. Kroppen, med undantag av nosen, buken och benens inre sida, är täckt av stora, platta fjäll. Fjällen har vanligen en mörkbrun färg med en ljusare kant som ger djuret ett bättre kamouflage. Svansens spets saknar fjäll och har troligen ett utmärkt känselsinne. Huden vid oskyddade delar, som bland annat buken, har en svart till mörkbrun färg. Vid de främre fötterna förekommer stora grävklor och även vid de bakre extremiteterna finns mindre klor. Liksom alla andra myrkottar saknar arten tänder och har en påfallande lång tunga.

Utbredning och habitat 

Utbredningsområdet för långsvansad myrkott sträcker sig från Senegal till Uganda och söderut till sydvästra Angola. Habitatet utgörs av skogar, främst regnskogar.

Levnadssätt 

Arten är mer än andra myrkottar specialiserad på livet i träd. Den klättrar med hjälp av klorna och svansen som används som gripverktyg och som kan bära hela kroppsvikten. Långsvansad myrkott vilar i trädens håligheter. Det antas att varje individ lever ensam och att de markerar sitt revir med vätska från analkörtlarna. När de känner sig hotade kan de rulla ihop sig med dem skarpa fjällen som skydd.

Födan utgörs främst av myror som lever på träd, dessutom äter de även termiter. Myrkotten bryter trädens bark med hjälp av de skarpa klorna vid framfötterna och slickar myrorna med den långa klibbiga tungan. Insekterna sväljs helt och sönderdelas först i magsäcken.

Hot 

På grund av artens gömda levnadssätt i regnskogen är det svårt att tolka hur den är hotad. Troligen jagas myrkotten för köttets och fjällens skull. I folkmedicinen anses fjällen ha läkande egenskaper. IUCN nämner att populationen minskar och listar arten som sårbar (VU).

Systematik 

Långsvansad myrkott är en av åtta arter i släktet myrkottar och den enda arten i undersläktet Uromanis. Artens närmaste släkting är vitbukig myrkott och ibland klassificeras båda arter tillsammans som ett eget släkte (Phataginus) eller gemensam undersläkte.

Referenser 
, där anges följande källor:
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 
 Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder (red.): Mammal Species of the World, 3 upplaga, The Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005, .

Noter

Externa länkar 

  Myrkottar på CITES webbplats, PDF-download

Myrkottar
Däggdjur i etiopiska regionen
College (film)

College är en amerikansk komedi från 2008 i regi av Deb Hagan med Drake Bell, Andrew Caldwell och Kevin Covais i huvudrollerna. Filmen, som släpptes direkt på DVD, hade Sverigepremiär den 8 juli 2009.

Handling 
När Kevin, en helt vanlig high school-elev, blir dumpad av sin flickvän Gina för att han är för tråkig, bestämmer sig Kevin och hans vänner Carter och Morris för att tillbringa den kommande helgen på Fieldmont University, som är ett närbeläget college. De åker dit för att ha roligt, dricka alkohol och få ha sex med några collegetjejer, men vistelsen där visar sig inte alls bli så rolig som de hade trott. För killarna på Fieldmont visar sig inte alls vara speciellt förtjusta i att några high school-killar kommit dit för att ragga på "deras" tjejer, utan bestämmer sig för att driva med Kevin, Carter och Morris...

Om filmen 
 Filmen är inspelad på Tulane University i New Orleans och på Grace King High School i Metairie i Louisiana, USA.

Rollista (i urval) 
 Drake Bell - Kevin Brewer
 Andrew Caldwell - Carter Scott
 Kevin Covais - Morris Hooper
 Alona Tal - Gina
 Camille Mana - Heather
 Haley Bennett - Kendall
 Nathalie Walker - Amy
 Nick Zano - Teague
 Gary Owen - Bearcat
 Zach Cregger - Cooper

Externa länkar
 
 
 

Filmer 2008
Amerikanska sexkomedifilmer
Direkt till video-filmer
Every Little Thing (Carlene Carter-låt)

"Every Little Thing" är en singel av den amerikanska countryartisten Carlene Carter, släppt i maj 1993 som första singel från albumet Little Love Letters som kom samma år. Låten nådde topplaceringen #3 på Billboards Hot Country Singles & Tracks i augusti samma år.
 
Bert Månson skrev en text på svenska som heter Varje litet ögonkast, med vilken låten 1993 tolkades av Flamingokvintetten, Grönwalls och Ann-Cathrine Wiklander. En annan text på svenska, "Varje liten dröm" av Jan Erik Häggkvist, tolkades av Sven-Erics 1993.

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Amerikanska countrylåtar
Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 1993
Every Little Thing

Every Little Thing kan syfta på:
 Every Little Thing (sång av The Beatles) – en låt av The Beatles från 1964
 Every Little Thing (Jeff Lynne-låt) - en låt av Jeff Lynne på albumet Armchair Theatre från 1990
 Every Little Thing (Carlene Carter-låt) – en singel av den amerikanska countryartisten Carlene Carter, släppt i maj 1993
SOS Västkust

SOS Västkust är en svensk tv-serie i genren reality-tv som började sändas i kanal 5 år 2010. I tv-serien får man följa ambulans, sjöräddning och brandkår i deras arbete i semesterorterna Smögen, Marstrand, Kungälv, Käringön och Öckerö. 

Inför premiären hösten 2010 pågick inspelningarna från slutet av juni till början av augusti samma år.

Serien är producerad av Titan Television med Sofia Bergfors som projektledare.

Referenser

Externa länkar   

 SOS Västkust, officiell webbplats

TV-program i Kanal 5
Björn O. Nilsson

Björn O. Nilsson, egentligen Björn Olof Nilsson, född 11 januari 1956, är en svensk biokemist, företagsledare och ämbetsman. Han var landshövding i Norrbottens län mellan 1 juni 2018 och 31 januari 2021. Han var 2016–2019 ordförande i Svenska Friidrottsförbundet. Han var till november 2017 verkställande direktör för Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), där han i augusti 2008 efterträdde Lena Treschow Torell. Nilsson var tidigare framgångsrik friidrottare (medeldistanslöpare).

Biografi
Nilsson disputerade 1986 i biokemi vid Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm på doktorsavhandlingen Fusions to the gene encoding staphylococcal protein A. Han har publicerat 63 vetenskapliga uppsatser samt har åtta patent/patentansökningar.

Nilsson har en rad uppdrag inom akademi och forskningsstiftelser. Han invaldes 1996 som ledamot av IVA, i dess avdelning för bioteknik, och var åren 2008–2017 akademiens vd . Han var 2008–2018 styrelseledamot i Universeum. Han var 2010–2018 styrelseledamot i Ångpanneföreningen (ÅF), och var 2015–2018 ordförande i Ångpanneföreningens Forskningsstiftelse (Åforsk) som är störste ägare i ÅF AB. Björn Nilsson var fram till 2005 VD i Karo Bio AB , 2011–2018 var han styrelseordförande i BioInvent International AB och 2017–2019 var han styrelseledamot i SweTreeTechnologies AB. Han var 2015–2018 styrelseordförande i Stockholm Science City och 2016–juli 2018 styrelseledamot i European Institute of Innovation and Technology (EIT).

Han är sedan 2017 styrelseordförande i Swedish Young Academy Foundation, sedan 2017 styrelseordförande i Stiftelsen för strategisk forskning (SSF), 2019 – april 2021 ordförande i Hushållningssällskapet Norrbotten / Västerbotten och sedan 2017 ordförande i forskningscentret CellNova vid Kungliga Tekniska Högskolan (KTH). 

År 2016 erhöll Nilsson H.M. Konungens Medalj av 8:e storleken med Serafimerband och samma år utsågs han till Honorary Fellow of the Royal European Academy of Doctors. År 2017 utsågs han till hedersdoktor vid Umeå universitets teknisk-naturvetenskapliga fakultet. I januari 2020 erhöll Björn O. Nilsson den japanska orden The Order of the Rising Sun. 

Vid sidan av de akademiska uppdragen var även styrelseordförande i Svenska Friidrottsförbundet från mars 2016 till och med mars 2019.

Idrottsmeriter
Innan Nilsson gav sig in på en forskar- och näringslivskarriär var han en framgångsrik medeldistanslöpare, med hemmaklubb Turebergs IF. han tog elva SM-guld på 800 och 1500 m, fem individuella och sex i stafett. På 800 m vann Nilsson 1976 och 1978 och på 1500 m 1977, 1978 och 1980. I stafett 4x800 m vann han guld 1978 och 1979 och på 4x1500 m 1978, 1979, 1981 och 1982. Hans rekord var följande: 1.47,7 på 800 m; 2.20,4 på 1000 m; 3.39,39 på 1500 m och 3.57,78 på 1 engelsk mil.

Referenser

Källor

Svenska biokemister
Svenska direktörer
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Svenska medeldistanslöpare
Män
Födda 1956
Levande personer
Hedersdoktorer vid Umeå universitet
Landshövdingar i Norrbottens län
Svenska idrottare under 1900-talet
Res nullius

Res nullius (latin, "ingens sak"), eller herrelöst gods, är ett juridiskt uttryck för saker som inte befinner sig i någons ägo. Rättsbegreppet härrör från den romerska rätten.

Beskrivning
Till herrelöst gods räknas bortkastade föremål och skräp (res derelictæ), även om sådant som uppkastats av vågorna på havsstranden – dock inte vrakgods. I brist på däremot stridande lagbestämmelser anses sådana föremål få tas i besittning och förvärvas av vem som helst. Att förvärva eller ockupera res nullius ger äganderätt till föremålet.

Benämningen res nullius används också om sådant som inte tillhör någon viss person, men dock genom särskild lagstiftning, först med regale, undantagits från allmänhetens fria tillägnande, såsom för det mesta är fallet med villebråd, fisk, fornsaker med mera.

Motsvarigheter
Res nullius har sin motsvarighet i mark, såsom ingenmansland (terra nullius). Detta hör historiskt samman med den rättsliga grunden för kronans allmänningar såsom skogsregale, och även för kolonialismen.

I historiska stater med slaveri var en människa res nullius om vederbörande inte var medborgare.

Vidare brukar res nullius anses som grunden för skattebönders jordägande. Ättesamhället sågs som framsprunget ur att ättens stamfader ockuperat ett landområde som ansågs för res nullius, vilket gav dem privat jordägande. Enligt ett annat synsätt hade ätten blivit förlänad marken den ockuperade, och hade därför relativ äganderätt i förhållande till staten. I motsats till res nullius var området omkring den ockuperade marken, ättens allmänning, ett mellanting mellan res nullius och ägd jord.

Eftersom vatten inte kan ockuperas betraktades allt vatten som tillhörande staten (vattenregale), och inte res nullius. Nybygge utanför ättens allmänning gav därför ägande- eller täkterätt, rätt att anses som ägare av marken som de själva röjde.

Se även
 Täkt
 Copyleft
 Hittegods

Källor

Juridiska termer
Jan och Ann-Charlotte får en idé

Jan och Ann-Charlotte får en idé är en barnbok av den svenske författaren Hans-Eric Hellberg. Den publicerades 1959 av Bonniers förlag. Boken är en uppföljare till Jan får en vän från 1958. Hellberg skrev också en tredje bok om de båda vännerna, Jan och Ann-Charlotte under jorden, men den förblev opublicerad.

Noter 

Svenska barnböcker
Täkterätt

Utdrag ur Kung Magnus privilegier för Stora Kopparberget 17 februari 1347 
"Først af staþ. æt hwar som sik biwiþær. oc bolyxe ywir ganger. oc nokor daghleken ærwþys man daghleken til berhsens. æn þo æt han se løskyr man. ryþær þær ok sætyr vp hus. þa aghær han þær æghændenom æncte afraþ af giua. af ræz waghnæ. vtæn aghe þæn som a bor. oc ruþunæ vp tok. oc barn æftyr honum."

Täkterätt, rätt till täkt, är i den svenska rättshistorien en rättighet för arbetare vid bergsbruk att röja mark, nybygga och anses som ägare av marken.

Täkterätten gällde från medeltiden i bergslagerna för att underlätta kolonisationen av bergsbruksområdet. Den nämns i de första bergsprivilegierna från 1300-talet. Det var en rättighet att röja mark i utkanten av bergsbruket och där bygga bo, som täktekarlen eller -kvinnan därefter var ägare till. Täktegården gick sedan i arv som andra gårdar. Täktekarlarna hade arbetstvång till dagsverke i bergsbruket, annars upphörde deras rätt till marken de röjt. Bland täktekarlarna var en del rekryterade genom bergsfriden, och täkterätten fick enligt privilegierna för Stora Kopparberget 1347 inte förvägras den som gjorde sitt dagsverke om de så var en "lösker man". När svedjefinnarna blev bofasta kan deras torp också betraktas som täkterätt. Täktekarlarna kunde efter sitt oavlönade dagsverke för kronan ta extratjänst som avlönad gruvdräng hos en bergsman eller vid ett närliggande kronobruk.

Många gårdar och byar i Bergslagen som uppstått till följd av täkterätten, har namn som slutar på -arvet eller -täkt. Under Gustav Vasas tid fanns omkring 100 täktekarlar bara i Falun.

Källor
 https://web.archive.org/web/20100811150842/http://www.industriantikvarie.se/D-uppsats.pdf
 http://dalea.du.se/theses/archive/32c3874f-37ba-4844-9cb1-ddb3e68c7b49/394e49ba-ae9a-47fe-9cef-d30f9bf985ea.pdf
 http://www.lansstyrelsen.se/NR/rdonlyres/0968F07B-C4DE-4BD2-9D73-6358F45B188F/0/BergetRgb.pdf
 Carl Georg Starbäck, Berättelser ur svenska historien, Första bandet, 1885-1886, s. 661
 Svenskt diplomatariums huvudkartotek över medeltidsbreven, SDHK 5394 

Bergsbruk
Fastighetsrätt
Privilegier
Chattahoochee (sång)

Chattahoochee är en singel, släppt i maj 1993 av countryartisten Alan Jackson. Den blev tredje singel ut från hans album A Lot About Livin' (And a Little 'bout Love) från 1992. Albumet är namngivet efter en textrad i låten "Chattahoochee".

"Chattahoochee" fick också countrypriset CMA som "årets låt och singel".

Låten finns också i datorspelet Karaoke Revolution Country.

Låten
Sången är en upptempolåt om att växa upp längsmed Chattahoocheefloden som utger delar av delstatsgränsen mellan Georgia och Alabama. 

Alan Jackson berättar om låten i texthäftet till The Greatest Hits Collection: "Jim McBride och jag försökte skriva en upptempolåt och Jim kom med raden 'way down yonder on the Chattahoochee'. Det liksom började där. Det är en låt om att ha kul, växa upp och bli vuxen i en liten stad - som verkligen rör alla över landet, inte bara vid Chattahoocheefloden. Vi trodde aldrig den skulle bli så stor som den blev."

Raden "Pyramid of cans in the pale moonlight" citerades 2008 i låten "My Life's Been a Country Song" från Chris Cagles album med samma namn från 2008.

Listplacering
"Chattahoochee" debuterade med placeringen #72 på amerikanska Billboard Hot Country Singles & Tracks för veckan den 15 maj 1993.

Referenser

Fotnoter 

Amerikanska countrylåtar
Musiksinglar 1993
Sånger 1992
Engelskspråkiga sånger
Marcel Hirscher

Marcel Hirscher, född 2 mars 1989 i Annaberg-Lungötz, är en österrikisk f.d. alpin skidåkare. Han tävlade för klubben SK Annaberg - Salzburg och var specialiserad i slalom och storslalom.

Karriär 
Hirscher debuterade i världscupen den 17 mars 2007 i Lenzerheide, Schweiz. Han har därefter vunnit 68 världscuptävlingar och kommit på pallen 135 gånger. Sin första seger tog han i storslalomtävlingen i Val d'Isère i december 2009.. 

Hirscher deltog i olympiska vinterspelen 2010 i Vancouver där han kom på fjärde plats i storslalom och femte plats i slalom. I OS i Sotji 2014 tog han silver i slalom efter segraren Mario Matt. I storslalom kom han på fjärde plats även i detta OS.

Under VM i Schladming 2013 vann han guld i slalom och silver i storslalom. Han tog också guld med Österrikes lag i nationstävlingen.

I världsmästerskapen 2015 blev Hirscher världsmästare i superkombination.

Marcel Hirscher har vunnit den totala världscupen sju år i rad; säsongerna 2011/2012 - 2017/2018. Han har även vunnit storslalomcupen fem gånger säsongerna 2011/2012, 2014/2015 - 2017/2018 samt slalomcupen fem gånger säsongerna 2012/2013 - 2014/2015 och 2016/2017 - 2017/2018.

Den 4 september 2019 tillkännagav Marcel Hirscher att han lägger av med den alpina skidåkningen.

Meriter

Världscupsegrar (68)

Övrigt 
Segrare av totala världscupen säsongerna 2011/2012, 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017 och 2017/2018
 Segrare av storslalomcupen säsongerna 2011/2012, 2014/2015 - 2017/2018
 Segrare av slalomcupen säsongerna 2012/2013 - 2014/2015 och 2016/2017 - 2017/2018

Referenser

Externa länkar 
 

Österrikiska alpina skidåkare
Österrikiska olympiska guldmedaljörer
Österrikiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2018
Olympiska silvermedaljörer 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Österrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Österrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Österrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2010
Världsmästare i alpin skidsport
Österrikiska idrottare under 2000-talet
Personer från Annaberg-Lungötz
Födda 1989
Levande personer
Män
Chattahoochee

Chattahoochee kan syfta på:

Chattahoochee (sång) – en singel, släppt i maj 1993 av countryartisten Alan Jackson
Chattahoocheefloden – en flod i USA
Chattahoochee County – ett administrativt område i delstaten Georgia, USA
Chattahoochee (film) – amerikansk långfilm från 1989 av Mick Jackson, originaltitel Chattahoochee
Adrien Théaux

Adrien Théaux, född 18 september 1984 i Tarbes, är en fransk alpin skidåkare. Han debuterade i världscupen 28 februari 2004, och har vunnit två gånger. Han har kommit på pallen tio gånger.

Théaux deltog i OS  i Vancouver 2010 och kom som bäst på 12:e plats i superkombinationen.

I VM 2015 i Beaver Creek Resort, USA knep han bronsmedaljen i super-G den 5 februari.

Världscupsegrar (2)

Källor 
Biografi och resultatöversikt på FIS-Ski.com

Franska alpina skidåkare
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Frankrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Frankrike
Franska idrottare under 2000-talet
Personer från Tarbes
Födda 1984
Levande personer
Män
Emanuel von Max

Emanuel Max, Ritter von Wachstein, född den 19 oktober 1810, död den 22 februari 1900, var en österrikisk skulptör, farbror till Gabriel von Max.

von Max studerade i Prag, Wien och Rom och utförde kyrkliga skulpturer i klassisk stil (flera i Prag). Hans förnämsta arbete är Radetzkys staty i Prag (avtäckt 1858). Bifigurerna utfördes av brodern Joseph Max. von Max utgav 1893 den vidlyftiga självbiografin 82 lebensjahre.

Källor

Noter 

Tjeckiska skulptörer
Födda 1810
Avlidna 1900
Män
Joseph Max

Joseph Max, född 16 januari 1804, död 18 juni 1855, var en böhmisk skulptör, bror till Emanuel von Max.

Josephs Maxo förnämsta arbete är bifigurerna (8 soldater, som bär marskalken på en sköld) till broderns Radetzkystaty i
Prag (avtäckt 1858). Han utförde även allegoriska figurer för Franzens monument och modellen till studentmonumentet, båda i Prag.

Källor 

 

Tjeckiska skulptörer
Födda 1804
Avlidna 1855
Män
Anton Gustavsson

Anton Gustavsson, född 18 juni 1986, är en svensk kulturjournalist och förläggare. Han var grundare av och chefredaktör för Magasinet Novell, arbetade som reporter på Sveriges Television och Svenska Dagbladet och var förlagsredaktör på Natur & Kultur till 2018.

Från och med januari 2019 är han förläggare för Weyler förlag, där han efterträdde Svante Weyler när denne gick i pension.

I oktober 2008 tilldelades han branschorganisationen Sveriges Tidskrifters pris Årets medierookie.

Källor

Svenska kulturjournalister
Födda 1986
Levande personer
Män
Europaår

Europaår eller europeiskt år är ett tema som Europeiska unionen utlyser för ett år i taget, för att dra allmänhetens uppmärksamhet till något speciellt område.

Källor
 Europaår, Europaparlamentet
 EU-kommissionen lanserar Europaåret för frivilligarbete 2011, pressmeddelande

Noter

Externa länkar
 2010 Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning
 End Poverty 2010 Building a Europe for all
 European Year of Volunteering 2011
 EYV 2011 Alliance

Kultur inom Europeiska unionen
Temaår
Återkommande evenemang med premiär 1983