Fredrik Cygnæus

Fredrik Cygnaeus, född 1 april 1807 i Tavastehus, död 7 februari 1881 i Helsingfors, var en finlandssvensk skald och konstdomare.

Biografi
Cygnaeus föddes i Tavastehus där hans far, Zacharias Cygnaeus d.y., senare biskop, då var kyrkoherde, men kom 1820 med familjen till Sankt Petersburg, där han gick i en fransk skola. Han blev student i Åbo 1823 samt filosofie kandidat och magister i Helsingfors 1832, tjänstgjorde därefter några år som lärare vid Finska kadettkåren i Fredrikshamn och senare vid skolor i Helsingfors. På grund av en 1839 försvarad avhandling, Commentationis de Hannibale pars prior, blev han samma år docent i historia. 1843 anträdde han en utrikesresa, från vilken han återvände först 1847. Frukter av denna resa var diktsamlingen Ljus och skugga (2 häften, 1845-1846) och en urkundssamling, Bidrag till de nordeuropeiska folkslagens historia, hemtade ur sydeuropeiska källor (1848). 1854 utnämndes Cygnaeus till innehavare av den då nyinrättade professuren i estetik och modern litteratur, för vilken tjänst han speciminerat med avhandlingen Konung Erik XIV såsom dramatisk karakter uppfattad (1853). År 1867 fick han avsked såsom emeritus.

Cygnaeus Skaldestycken utgavs samlade 1851-1870 (6 delar). Andra och tredje delarna av denna samling innehåller de stora dramerna Claes Flemings tider (1851) och Hertig Johans ungdomsdrömmar (1854). Dikter förekommer även i de flesta av de många "ströskrifter" Cygnaeus utgav, såsom Jääkynttilät (1837), Höstispiggarne (1841), Afhandlingar i populära ämnen (2 häften, 1852-1853), Små häften rörande litteratur och konst (1867-1868) samt Drag ur våra kulturförhållanden och tänkesätt nuförtiden (1874). För övrigt innehåller dessa skrifter uppsatser i historiska och estetiska ämnen, tal med mera. Nämnas bör även de biografiska skildringarna Johan Jacob Nervander (1848), Joachim Zachris Duncker och hans omgifning (1858) samt Teckningar ur Frans Michael Franzéns lefnad (1872). Även Runebergs skaldskap gjorde Cygnaeus till föremål för granskning och tolkning, i skrifterna Om Fänrik Ståls sägner (1861) och Om Johan Ludvig Runeberg (1873, huvudsakligen avtryck ur Jääkynttilät).

Kännetecknande stildrag är det glänsande bildspråket, som genom sin djärvhet oftast överraskar och hänför, men ibland även genom sin färgprakt verkar förvirrande. Innehållsligt märks en stark hänförelse för livets ideala makter och en glödande fosterlandskärlek. Tillika var Cygnaeus en stor talare; det fosterländska talet vid Floradagen 1848 på en äng nära Helsingfors fick en varaktig betydelse. För den bildande konstens uppkomst i Finland verkade han kraftigt som den ledande (från 1848) inom Finska Konstföreningen, vars ordförande han var 1863-1878. Cygnaeus influerade sina samtida, särskilt den akademiska ungdomen. Den fosterländska konsten, den dramatiska och musikaliska såväl som den bildande, hade i honom en förkämpe.

Sina konstskatter och sin villa i Brunnsparken testamenterade Cygnaeus till Finlands folk (Cygnaei galleri). Hans Samlade arbeten utgavs 1881-1892 i 11 band av E. Nervander. Sista delen innehåller en av denne författare skriven biografi, Minne af Cygnaeus. Jämför även minnestal av S. G. Elmgren (i Acta soc. scient. fenn., 1883) och av Zacharias Topelius (samma år).

Bibliografi
 - Innehåll: Wårispiggarna ; Ett och annat angående Elgskyttarne och Hanna, dikter af Joh. Ludv. Runeberg ; Spegelbilden ; Fragmenter ur den bedragnes lif ; Jag will ha ro! ; Slutpåstående

 - Innehåll: Förord ; Höstispiggarna ; Månskensbetraktelser ; Flickan på stranden Augustistjernan ; Slafvars slaf ; Eden ; Den döde ; Det enda minnet ; Slösarn ; Den döda vågen ; I en minnesbok ; Följeslagarn ; Skenet från fjerran ; Förgäten strid ; Vår tid är pröfningens ; Näktergalen ; Skuggan ; Försoningen ; Templet i natten ; Begrafningsfesten ; Den närmaste utsigten ; Det dagas åter ; Slagfältet ; Sjung då icke! ; Ersättningen ; Vemodet ; Vid en på hafvet född ynglings graf ; Tåren ; Ljud ur natten ; Paavo Korhonen ; Tal hållet vid Porthans Minnefest, firad af Österbottniska Afdelningarna den 9 November 1839 ; Minne af Rabbe Fabian Gustaf Wrede, framkalladt vid Savolaks-Karelarnes Årfest, den 9 Mars 1838 ; Minnes-ord öfver Rabbe Fabian Gustaf Wrede af Anjala (uppläste den 9 Mars 1838 inför Savolaks-Karelska Afdelningen)

 Innehåll: Del 1: Högstidsstunder ; Uf lifvet ; Vid grafvar ; Hjelteminnen ; Del 2: Claes Flemmings tider : dramatisk dikt i fem acter. 
 - Innehåll: Revision af allmänna meningens dom öfver general Hans Henrik Gripenberg ; Vid Matthias Alexander Castréns jordfästning den 12 Maj 1852 ; Några ord i anledning af underrättelser om Joh, Robert Tengströms bortgång, talade inför den Akad. Läsföreningens medlemmar i början af Dec. 1847 ; Om antagonismen mella biskoparne Cygnaeus d.ä. och Alopaeus ; Det tragiska elementet i Kalevala ; Om theaterns framtid i Helsingfors ; Anmärkning. 

 - Innehåll: Till mitt land ; Vid aftäckandet af Henrik Gabriel Porthans minnesvård ; Tal, hållet vid Konstföreningens årsmöte den 10 Mars 1873 ; Från denna sidan af en graf ; Konstnärsgillets helsning till Magnus von Wright vid årsfesten på Willinge den 7 Juni 1865 ; Invigningen af Magnus von Wrights minnesvård ; Herman Kellgren ; Theaterfrågor (På ruinerna af Helsingfors nya theater ; Restauration af theatern ; Till Hans Kejserliga Majestät underdånigst) ; Saul, murhenäytelmän mukainen runoelma viidessä näytöksessä. Kirjoittanut Tuokko ; Om en vård till Frithiof Raas minne ; Vid Frithiof Raas minnesvård ; Ett fel, ett fel allena! ; Ett farväl ; Ett Majnattstal 1857: A. Till Svenska Tidningen B. Talet C. Talets följder ; Skål för befälet på en Svensk-Norsk eskader ; Finska Kadettkorpsminnen.

Samlade arbeten

 - Innehåll: Inledning till en teckning af finska kriget åren 1741 oeh 1742 ; Inledning till och bearbetningar af några urkunder till de nordeuropeiska folkslagens historia ; Revision af allmänna meningens dom öfver general Hans Henrik Gripenberg ; Om antagonismen mellan biskoparne Cygnæus d. ä. och Alopæus.
 - Innehåll: Bilder ur förgångna tiders lif. Joachim Zachris Duncker och hans omgifning ; Hufvuddragen af Finlands Historie intill 1863 års landtdag.
 - Innehåll: Konung Erik XIV såsom dramatisk karakter ; Det tragiska elementet i Kalevala ; Om Johan Ludvig Runeberg.
 - Innehåll: Tal. 1. 
 - Innehåll: Tal. 2 ; Akademiska inbjudningsskrifter ; 	Om en folktidning för den svenska talande allmogen i Finland. 
 - Arbeten av blandat innehåll.

Källor

Noter

Vidare läsning  
 
 

Finlandssvenska litteraturvetare
Finlandssvenska poeter
Födda 1807
Avlidna 1881
Finländska professorer
Finländska litteraturvetare
Personer från Tavastehus
Alumner från Helsingfors universitet
Män