kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Albertinegräsfågel

Albertinegräsfågel (Bradypterus graueri) är en utrotningshotad fågel i familjen gräsfåglar som förekommer i Centralafrika.

Utseende och läten 
Albertinegräsfågeln är en medelstor (16 cm), oansenlig sångare. Fjäderdräkten är mörkbrun med fläckad strupe. Den relativt långa och breda stjärten har en lätt rostfärgad anstrykning. Sumpgräsfågeln är mindre och ljusare, medan vitvingad gräsfågel har vitt i vingarna och ljusare undersidan. Sången, en snabb drill som inleds med (och ibland följs av) några låga "chup", levereras från en hög sittplats eller i sångflykt.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i höglandsområden med papyruskärr i östra Kongo-Kinshasa och intilliggande Rwanda och Uganda. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Status och hot 
Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som sårbar. Den är visserligen lokalt vanlig, men utbredningsområdet är mycket litet och fragmenterat. På grund av att dess levnadsmiljö omvandlas till betes- och odlingsmark tros den minska i antal. Världspopulationen uppskattas till mellan 12 000 och 30 000 vuxna individer.

Namn 
Artens vetenskapliga artnamn hedrar den österrikiske ornitologen Rudolf Grauer (1871-1927), verksam som samlare av specimen i tropiska Afrika 1904-1911.

Referenser

Externa länkar 

Gräsfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
La Motte-Tilly

La Motte-Tilly är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Nogent-sur-Seine som ligger i arrondissementet Nogent-sur-Seine. År  hade La Motte-Tilly  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen La Motte-Tilly

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Tatjana Ivanova

Tatjana Ivanovna Ivanova (ryska: Татьяна Ивановна Иванова), född 16 februari 1991 i Tjusovoj, är en rysk rodelåkare som har tävlat sedan år 2000. Hennes främsta meriter är guld i VM 2019 och ett flertal guldmedaljer i EM.

Ivanova deltog i Vinter-OS 2010 där hon slutade på en fjärdeplats i singelåkningen.

Referenser 
 Tatjana Ivanova på FIL-Luge.org

Ryska rodelåkare
Världsmästare i rodel
Europamästare i rodel
Ryska olympiska silvermedaljörer
Ryska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2014
Olympiska bronsmedaljörer 2022
Tävlande i rodel vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Ryssland
Tävlande i rodel vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Ryssland
Tävlande i rodel vid olympiska vinterspelen 2022
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2022 från Ryssland
Födda 1991
Levande personer
Kvinnor
Personer från Perm kraj
Skogsgräsfågel

Skogsgräsfågel (Bradypterus lopezi) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Skogsgräsfågeln är en medelstor sångare med en lång och spetsig stjärt. Fjäderdräkten varierar geografiskt, mestadels mattbrun eller olivgrön, dock mer bjärt roströd hos fåglar i Albertineriften. Arten är lik både kanelgräsfågeln och bangwagräsfågeln, men skiljs i större delen av utbredningsområdet på mycket mindre rostrött i fjäderdräkten och överallt genom frånvaro av tydligt avgränsad vit strupe. Sången består av en serie "chu-wit" som gradvis ökar i ljudstyrka.

Utbredning och systematik 
Skogsgräsfågel delas in i åtta underarter med följande utbredning:
 lopezi-gruppen
 Bradypterus lopezi camerunensis – förekommer vid berget Kamerun
 Bradypterus lopezi manengubae – förekommer vid berget Manenguba i sydvästra Kamerun
 Bradypterus lopezi lopezi – förekommer på Bioko (Guineabukten)
 Bradypterus lopezi barakae – förekommer i Demokratiska republiken Kongo, Rwanda och sydvästra Uganda
 Bradypterus lopezi boultoni – förekommer i Angola
 mariae-gruppen
 Bradypterus lopezi mariae – förekommer från Kenya till nordöstra Tanzania
 Bradypterus lopezi usambarae – förekommer från södra Kenya (Taita-klipporna) till sydvästra Tanzania, norra Malawi, norra Moçambique
 Bradypterus lopezi ufipae – förekommer från sydvästra Tanzania till sydöstra Demokratiska republiken Kongo och norra Zambia
 Bradypterus lopezi granti – förekommer från Malawi (söder om Nyikaplatån) till norra Moçambique (berget Chiperone)

Levnadssätt 
Skogsgräsfågeln hittas i skogar på medelhög till hög höjd. Där trycker den i tät undervegetation och kan vara mycket svår att få syn på.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar José Lopes, portugisisk taxidermist och samlare av specimen för Boyd Alexander i Kap Verdeöarna och tropiska Afrika.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
Moussey, Aube

Moussey är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Bouilly som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Moussey  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Moussey

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Brun smygsångare

Brun smygsångare (Locustella luteoventris) är en asiatisk fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Brun smygsångare är en enhetligt brunfärgad 13,5 centimeter lång tätting. Ovansida, flanker, bröst- och halssidor är rödbruna medan resten av undersidan är silkesvit. På huvudet syns ett svagt rostbeige ögonbrynsstreck. Jämfört med exempelvis liknande rödbrun smygsångare (Locustella mandelli) saknar den vita spetsar på undre stjärtteckarna samt fläckar på strupe och bröst. Den har även en blekrosa nedre näbbhalva, medan rödbrun smygsångare har helsvart näbb.

Läten  
Sången är lågmäld, monoton och insektsliknande snabb: tututututututu.... Lätet är ett hårt "tak".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Himalaya från östra Nepal till nordöstra Indien (Assam), sydöstra Tibet och sydvästra Kina, södra Myanmar och norra Thailand. Vissa beskriver den dock som utdöd i Nepal. Tillfälligt har arten påträffats i Bangladesh och Hongkong.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i Bradypterus, men har liksom övriga asiatiska arter i släktet visat sig stå närmare Locustella och inkluderas numera däri.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Brun smygsångare är liksom många andra arter i släktet en mycket svårsedd fågel som håller till lågt i tät växtlighet. Fågeln hittas i 
gräs och buskage, på hyggen samt intill odlingsbygd på sluttningar mellan 2000 och 3000 meter över havet. Födan är inte känd i detalj mmen består av insekter. Fågeln antas vara stannfågel, men rör sig troligen till lägre nivåer vintertid.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ovanlig till lokalt vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Långnäbbad smygsångare

Långnäbbad smygsångare (Locustella major) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Långnäbbad smygsångare är en 14 cm lång oansenlig brun fågel. Jämfört med sina släktingar har den en relativt lång näbb och stjärt. Ovansidan är brun och undersidan vitaktig med viss fläckning på strupe och bröst. Undre stjärttäckarna saknar fläckar.

Läte 
Sången är mycket monoton, ett upprepat pika-pika-pika-....

Utbredning och systematik 
Långnäbbad smygsångare delas in i två underarter med följande utbredning:
 Bradypterus major major – nordvästra Himalaya i norra Pakistan (Khagandalen och Gilgit) och nordvästra Indien (nordöstra Kashmir, Ladakh och Zaskar
 Bradypterus major innae – västra Kina (Kunlun Shan och västra Altun Shan i västra och södra Xinjiang) 

Utbredningsområdet vintertid är okänt, men tros röra sig till lägre nivåer.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i Bradypterus, men har liksom övriga asiatiska arter i släktet visat sig stå närmare Locustella och inkluderas numera däri.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Fågeln häckar vanligtvis i bergstrakter mellan 2.400 och 3.600 meters höjd, på öppna sluttningar i terrasserad jordbruksmiljö, låga buskmarker och frodiga gräsmarker, ofta nära skogskanter. I Himachal Pradesh har den setts i äppelodlingar och gräsytor intill fuktig tempererad ekskog (Quercus leucotrichophora) vid ungefär 1.200 meters höjd. 

Arten häckar från mitten av juni till slutet av juli. Den bygger en djup skål av torrt gräs som placeras på eller nära marken. Liksom sina släktingar håller den sig väl dold och lever av insekter.

Status och hot 
Denna fåtaliga art har ett relativt litet utbredningsområde och är kräsen i sina biotopval, och tros därför ha en liten världspopulation. Den tros också minska i antal på grund av förändringar i dess levnadsmiljö. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som nära hotad. Arten är dåligt känd och oregelbundet påträffad, vilket till viss del kan bero på dess tillbakadragna natur och utbredningsområdets otillgänglighet.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Mussy-sur-Seine

Mussy-sur-Seine är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Mussy-sur-Seine som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Mussy-sur-Seine  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Mussy-sur-Seine

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Rödbrun smygsångare

Rödbrun smygsångare (Locustella mandelli) är en asiatisk fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Rödbrun smygsångare är en medelstor (13-14 cm) kastanjebrun smygsångare. Den varierar i färgstyrka, men verkar oftast mycket mörk, framför allt på vingar och bakre delen av kroppen. Till skillnad från liknande arten brun smygsångare (L. luteoventris) har den bleka spetsar på undre stjärttäckarna och mörk näbb. Bröstet kan vara något fläckat. Sången är ett elektrist upprepat "zree-ut zree-ut zree ut...".

Utbredning och systematik 
Rödbrun smygsångare delas in i två underarter:
 Locustella mandelli mandelli – förekommer i nordöstra Indien, Bhutan, norra och västra Myanmar, södra, centrala Kina, norra Thailand, norra Laos och norra Vietnam
 Locustella mandelli melanorhyncha – häckar i östra Kina och övervintrar i sydöstra Kina

Tidigare behandlades dalatsmygsångaren (Locustella idonea) som underart till rödbrun smygsångare och vissa gör det fortfarande. Fåglar i centrala Kina behandlades tidigare som rödbrun smysångare har beskrivits som en ny art, sichuansmygsångare (L. chengi).

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i släktet Bradypterus men DNA-studier visar att de asiatiska medlemmarna av släktet står nära arterna i Locustella och förs därför numera dit.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Arten påträffas i buskage, bambusnår, högt gräs, björnbärssnår och liknande. Som dess närmaste släktingar håller den sig mycket dold i vegetation när den födosöker efter insekter. Man vet inte så mycket om dess häckningsbiologi annat än i Khasi Hills, Meghalaya, nordöstra Indien där man observerat tre kullar med fyra ägg var i slutet av maj. Arten är stannfågel, men rör sig till lägre regioner vintertid.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC), som dock även inkluderar idonea i bedömningen. Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs rätt tallrik i nordöstra Indien, vanlig i delar av Kina och lokalt vanlig i Sydostasien.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn mandelli hedrar Louis H. Mandelli (1833-1880), italiensk teplantageägare i Darjeeling men också ornitolog och samlare av specimen.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i palearktiska regionen
Neuville-sur-Seine

Neuville-sur-Seine är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Mussy-sur-Seine som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Neuville-sur-Seine  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Neuville-sur-Seine

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Javasmygsångare

Javasmygsångare (Locustella montis) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Javasmygsångaren delas in i två underarter med följande utbredning:
 Locustella montis montis – bergstrakter på östra Java
 Locustella montis timorensis – bergstrakter på Timor och Alor i östra Små Sundaöarna

Tidigare behandlades timorensis som en egen art, Locustella timorensis.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i släktet Bradypterus men DNA-studier visar att de asiatiska medlemmarna av släktet står nära arterna i Locustella och förs därför numera dit.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Benguetsmygsångare

Benguetsmygsångare (Locustella seebohmi) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar. Den förekommer endast i bergstrakter på ön Luzon i Filippinerna. Trots det begränsade utbredningsområdet anses beståndet vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Benguetsmygsångaren är en rätt liten och slank fågel. Den är varmbrun på ovansida och på buken, vit på strupen och svagt gråstreckad på bröstet. Vidare syns ett otydligt ljust ögonbrynsstreck samt ljusa band på undre stjärttäckarna. Arten är lik långstjärtad smygsångare men har kortare stjärt och mer gråaktig snarare än djupt brun undersida. Den liknar även luzoncettian, men har inte lika tydligt ögonbrynsstreck som denna. Sången består av en serie genomträngande och raspigt ringande toner som upprepas regelbundet.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergen på norra Luzon (norra Filippinerna). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i släktet Bradypterus men DNA-studier visar att de asiatiska medlemmarna av släktet står nära arterna i Locustella och förs därför numera dit.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Benguetsmygsångaren hittas i gräsrika dalar i lägre bergstrakter. Liksom andra arter i familjen är den mycket tillbakadragen och svår att få syn på.

Status 
Utbredningsområdet är begränsat, men beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig.

Namn 
Fågeln vetenskapliga artnamn hedrar Henry Seebohm (1832–1895), en brittisk handelsman och ornitolog. Benguet är en provins på ön Luzon i Filippinerna.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Luzon
Neuville-sur-Vanne

Neuville-sur-Vanne (till 2008: Neuville-sur-Vannes) är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Estissac som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Neuville-sur-Vanne  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Neuville-sur-Vanne

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Knysnagräsfågel

Knysnagräsfågel (Bradypterus sylvaticus) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar som enbart förekommer i Sydafrika. Arten är fåtalig och minskar i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser den därför vara utrotningshotad och placerar den i kategorin sårbar (VU).

Utseende och läten 
Knysnagräsfågeln är en medelstor (14-15 centimeter), oansenlig, brun sångare. Undersidan är blekare brun. Näbben är rosabrun medan benen är olivbruna. Den liknar mycket natalgräsfågeln (B. barratti), men denna har fläckat bröst och längre stjärt. Sången är en accelererande drill.

Utbredning och systematik 
Knysnagräsfågeln är endemisk för Sydafrika. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Bradypterus sylvaticus pondoensis – förekommer i kustnära buskskog i Östra Kapprovinsen och KwaZulu-Natals kust
 Bradypterus sylvaticus sylvaticus – förekommer i Sydafrika (Kaphalvön till Port Elizabeth)

Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Knysnagräsfågeln förekommer i tät och snårig vegetation utmed vattendrag, i diken i fynbosskog eller i skogskanter i bergsskog. Den har även anpassat sig till invasiva björnbärssnår och har på Kaphalvön till och med övergivit ursprunglig skog till förmån för stadsnära skogar. Trots det finns inga tecken på att arten vidgat sitt utbredningsområde. Fågeln verkar födosöka nära eller på marken på jakt efter insekter. Den häckar mellan augusti och december när tillgången på föda är som störst.

Status och hot 
Knysnagräsfågeln är en sällan sedd art med ett litet och mycket fragmenterat utbredningsområde. Den tros dessutom minska i antal till följd av habitatförlust. 1992 rapporterades som mycket vanlig, men sentida information indikerar motsatsen. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar en därför som sårbar (VU). Världspopulationen uppskattas till färre än 1 000 vuxna individer.

Namn 
Knysna är en flod i Västra Kapprovinsen i Sydafrika, tillika namnet på staden som ligger vid dess mynning. Fågeln har tidigare på svenska kallats knysnasmygsångare.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter i Sydafrika
Kinesisk smygsångare

Kinesisk smygsångare (Locustella tacsanowskia) är en liten asiatisk flyttfågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Kinesisk smygsångare är en 14 centimeter lång oansenlig brunaktig fågel. Ovansidan är gråbrun, undersidan ofta med gulaktig anstrykning och bleka spetsar på undre stjärttäckarna. Vissa individer har små fläckar på nedre delen av strupen. Sången är ett raspigt, insektsliknande: dziip-dziip-dzipp-....

Utbredning och systematik 
Kinesisk smygsångare häckar i östra Ryssland (Krasnojarsk österut genom Transbajkal till Chabarovskregionen) och närliggande norra Mongoliet samt i nordöstra, centrala och södra delarna av Kina (söderut till östra Qinghai, sydvästra Gansu, Sichuan och Guanxi). Vintertid flyttar den till södra och sydöstra Asien, men exakta vinterkvarteren dåligt kända på grund av få observationer. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i Bradypterus, men har liksom övriga asiatiska arter i släktet visat sig stå närmare Locustella och inkluderas numera däri.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Arten häckar i höglänta ängsmarker, mellan 2800 och 3600 meters höjd. Vintertid påträffas den i vassbälten, gräs- och buskmarker och risfält. Liksom sina släktingar är den ensamlevande och håller sig väl gömd. Den födosöker på eller nära marken efter insekter. Fågeln häckar från mitten av juni till slutet av juli, möjligen tidigare längre söderut. Boet placeras på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig.

Namn
Fågelns vetenskapliga namn hedrar den polska zoologen och samlaren Władysław Taczanowski (1819-1890).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Noé-les-Mallets

Noé-les-Mallets (till 2011: Noë-les-Mallets) är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Essoyes som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Noé-les-Mallets  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Noé-les-Mallets

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube