Industriminne

Industriminne är en bevarad industriell anläggning eller miljö, som anses vara ett industrihistoriskt arv av intresse.

Historik
Ett bredare intresse för äldre industrier växte fram i flera europeiska länder under 1950- och 1960-talen. En bakgrund var den strukturomvandling som medförde nedläggning av mindre industrier, järnbruk, gruvor, tegelbruk, järnvägar osv. Ofta uppstod lokala rörelser för att i någon mån bevara minnen från dessa, och de äldre byggnaderna för deras arkitektoniska värden.. En i Storbritannien uppmärksammad händelse som ökade intresset för industriminnen och industriarkitektur var rivningen 1962 av den doriska portiken framför järnvägsstationen Euston i London.

I Sverige utgavs 1974 en översiktlig redovisning av ett 80-tal objekt, Industriminnen, redigerad av Marie Nisser. I denna medverkade även Henrik O. Andersson, Fredric Bedoire, Göran Lindahl, Gunnar Sillén och Helene Sjunnesson. I detta sammanhang tillkom Industriminnesgruppen. Inventeringar av industriminnen skedde i mitten av 1970-talet på flera håll genom länsstyrelser, kommuner, enskilda företag och även enskilda personer.

En omfattande studiecirkelverksamhet följde på utgivningen av Gunnar Silléns Stiga vi mot ljuset och Sven Lindqvists Gräv där du står (se grävrörelsen). 1978 var Sverige värdland för tredje internationella industriminneskonferensen; den första hölls i Ironbridge i Storbritannien 1973, vilket räknas som starten för den internationella inudustriarvsorganisationen TICCIH (The International Committee for the Conservation of the Industrial Heritage). I Sveriges representeras TICCIH av Svenska industriminnesföreningen (SIM).

Prioriterade svenska industriminnen enligt Riksantikvarieämbetet
Riksantikvarieämbetet tog år 1999 fram en rapport med förslag om bevarande och utveckling av Sveriges viktigaste industriminnen. Bakgrunden var ett uppdrag från regeringen att ta fram ett program för ett tiotal industriminnen. För prioritering av vilka industriminnen som i första hand borde finansiellt stödjas av staten, har ämbetet ansett teknikhistorisk respektive industrihistorisk betydelse - tillsammans med aspekter som rör sociala strukturer och arbetsliv - vara viktigare än arkitekturhistoriska och estetiska värden. 

De industriminnen som senare kom att ingå i Riksantikvarieämbetets handlingsprogram, som genomfördes 2002-2004, är:

 Falu gruva och Kopparbergslagen i Dalarna
 Frövifors pappersbruk i Västmanland
 Grimetons radiostation i Halland 
 Karlskronavarvet i Karlskrona
 LM Ericsson och LM-staden i Stockholm 
 Norbergs bergslag i Västmanland
 Pythagoras motorfabrik i Norrtälje
 Sjuhäradsbygdens textilindustri i Västergötland
 Smalspårsjärnvägen Hultsfred-Västervik i Småland 
 Fall- och slussområdet i Trollhättan
 Ådalens industrilandskap i Ångermanland

Mottagare av priset Årets industriminne
Svenska industriminnesföreningen har sedan 1995 delat ut priset Årets industriminne:

1995 Älvängens repslageri i Älvängen, Västergötland 
1996 Ebbamåla bruk i Blekinge 
1997 Grimetons radiostation i Halland 
1998 Borns Bryggeri i Alfta i Hälsingland 
1999 Oljeöns oljeraffinaderi i Ängelsberg i Västmanland 
2000 Bältarbo tegelbruk utanför Hedemora i Dalarna  
2001 Hovermo gårdsmuseum i Hovermo i Jämtland 
2002 Kyrkeby gårdsbränneri i Vissefjärda i Småland
2003 Kalklinbanan mellan Forsby och Köping i Södermanland respektive Västmanland 
2004 Ryttarens torvströfabrik i Kättilstorp i Västergötland 
2005 Hylténs Metallvarufabrik i Gnosjö i Småland 
2006 CTH Fabriksmuseum i Borlänge i Dalarna 
2007 Drängsmarks vatten- och ångsåg i Drängsmark i Västerbotten 
2008 Forsviks bruk i Västergötland 
2009 Porjus kraftverkssamhälle i Lappland  
2010 Stripa gruva i Lindesbergs kommun i Västmanland 
2011 Strömsborgs ullspinneri i Osby kommun i Skåne 
2012 Göteborgs remfabrik i Göteborg  
2013 Nya Lapphyttan i Norbergs kommun i Västmanland 
2014 Olofsfors bruk i Nordmalings kommun i  Ångermanland
2015 Fengersfors bruk i Fengersfors i Åmåls kommun i Dalsland 
2016 Lessebo Handpappersbruk i Lessebo kommun i Småland 
2017  Långbans gruv- och kulturby  i Filipstads kommun i Värmland
2018 Dalslands kanal
2019 Växbo Lin i Hälsingland 
2020 Jädraås samhälle 
2021 Wallåkra stenkärlsfabrik 
2022 Abecita of Sweden/AB Corsettindustri 
2023 Frövifors pappersbruksmuseum

Litteratur 
James Douet: Industrial Heritage Re-tooled - The TICCIH guide to Industrial Heritage Conservation, 2012, 
 Nina Pettersson: Svenska industriminnen – erfarenheter av utveckling och samverkan, 2006, 
Samuel Karlsson: Levande industriminnen - människorna och miljöerna, Bilda Förlag, Stockholm 2005, 
Skånska industriminnen, Skånes hembygdsförbund årsbok 1978, ISSN 0347-2418

Källor

Noter

Externa länkar
Svenska industriminnesföreningens webbplats
Arbetslivsmuseernas Samarbetsråds (ArbetSam) webbplats