kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Storbritanniens Grand Prix 1976

Storbritanniens Grand Prix 1976 var det nionde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1976.

Resultat 
 Niki Lauda, Ferrari, 9 poäng
 Jody Scheckter, Tyrrell-Ford, 6 
 John Watson, Penske-Ford, 4
 Tom Pryce, Shadow-Ford, 3
 Alan Jones, Surtees-Ford, 2
 Emerson Fittipaldi, Fittipaldi-Ford, 1 
 Harald Ertl, Hesketh-Ford
 Carlos Pace, Brabham-Alfa Romeo
 Jean-Pierre Jarier, Shadow-Ford

Förare som bröt loppet 
 Gunnar Nilsson, Lotus-Ford (varv 67, motor) 
 Ronnie Peterson, March-Ford (60, bränslesystem) 
 Brett Lunger, Surtees-Ford (55, växellåda) 
 Patrick Depailler, Tyrrell-Ford (47, motor) 
 Carlos Reutemann, Brabham-Alfa Romeo (46, oljetryck) 
 Arturo Merzario March-Ford (39, motor) 
 Clay Regazzoni, Ferrari (36, oljetryck) 
 Jacques Laffite, Ligier-Matra (31, upphängning) 
 Vittorio Brambilla, March-Ford (22, olycka) 
 Henri Pescarolo, BS Fabrications (Surtees-Ford) (16, bränslesystem) 
 Chris Amon, Ensign-Ford (8, vattenläcka)
 Mario Andretti, Lotus-Ford (4, tändning)
 Jochen Mass, McLaren-Ford (1, koppling)
 Hans-Joachim Stuck, March-Ford (0, olycka) 
 Guy Edwards, Hesketh-Ford (0, olycka)

Förare som diskvalificerades 
 James Hunt, McLaren-Ford (varv 76, använde reservbil vid omstart)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Jacky Ickx, Wolf-Williams-Ford
 Divina Galica, Shellsport/Whiting (Surtees-Ford) 
 Mike Wilds, Team P R Reilly (Shadow-Ford)
 Lella Lombardi, RAM (Brabham-Ford)

Noteringar
 James Hunt gick i mål som segrare, men protester lämnades in mot att han hade fått köra i en reservbil, vilket så småningom resulterade i att Hunt diskvalificerades.
 Divina Galica gjorde F1-debut.

VM-ställning

1976 i Storbritannien
Storbritanniens Grand Prix
Kainulaiset

Kainulainen, plural kainulaiset, är benämningen på meänkieli och finska på en befolkningsgrupp i Norrbotten som talar svenska eller någon svensk dialekt och som bor i Kalix älvdal söder om byn Limingojärvi, cirka två mil norr om Jokkfall. Det finns två kommuner i denna del av Kalix älvdal, Kalix och Överkalix, och på svenska kallas invånarna här Överkalixbor respektive Kalixbor. På meänkieli och på finska heter dessa orter Kainuu respektive Ylikainuu. 

Det är också det finska namnet på den finsktalande befolkningsgruppen kväner i Nordnorge.
 
Förr syftade den finska benämningen kainulaiset snarast på den befolkning som bodde i norra Österbotten i Finland.

Inom det geografiska område där kainulaiset bor finns åtskilliga finska ortnamn: Morjärv, Räktjärv, Talljärv med flera.

Källor
 Nätordbok för nordfinska

Meänkieli
Finska
Personer från Norrbotten
Etniska grupper i Europa
Sveriges samhälle
Kväner
Leżajsk

Leżajsk [ˈlɛʐai̯sk] (fullständiga namnet: Den fria kungliga staden Leżajsk; polska: Wolne Królewskie Miasto Leżajsk; ukrainska: Лежайськ, Lezhais’k; jiddisch: ליזשענסק, Lizhensk) är en stad i sydöstra Polen med 13 871 invånare.. Leżajsk är främst känt för sitt benediktinerkloster och bryggeri.

Staden, som genomflyts av ån Jagoda, ingår sedan 1999 i Nedre Karpaternas vojvodskap och är huvudstaden i Leżajsk powiat.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar 
  

Städer i Nedre Karpaternas vojvodskap
Stadskommuner i Nedre Karpaternas vojvodskap
Divehi

Divehi är ett indoariskt språk, som är officiellt språk på Maldiverna. Det nationella skriftsystemet är tāna. Divehi talas även i det indiska territoriet Lakshadweep. Divehi utvecklades ur sanskrit och är nära släkt med singalesiska, som talas på Sri Lanka, men även på lite längre håll med hindi, punjabi och marathi. Till följd av arabiska handelsmän som besökte Maldiverna på 1100-talet är divehi mycket influerat av arabiska.

Källor 

Indoariska språk
Språk i Indien
Språk i Maldiverna
Kristianstads tingsrätt

Kristianstads tingsrätt är en tingsrätt i Sverige med Kristianstad som kansliort. I Tingsrättens domkrets ingår kommunerna Bromölla, Kristianstad och Östra Göinge. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Hovrätten över Skåne och Blekinge.

Tingsrätten är utsökningsdomstol och handlägger exekvaturärenden i det område som motsvarar det tidigare. Kristianstads län.

Myndighetschef är lagmannen Monica Felding.

Heraldiskt vapen
Blasonering: I blått fält två mot varandra vända, uppresta lejon mellan sig bärande ett krönt monogram, C4, allt av guld, samt däröver en ginstam av guld belagd med en blå balansvåg. Skölden krönt med kunglig krona.

Vapnet tillkom 2004 och är komponerat av Kristianstads vapen och en balansvåg, som symboliserar rättvisan.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Kristianstad av Kristianstads domsagas häradsrätt där häradsrättens lokaler från 1952 övertogs av den nya domstolen. Domkretsen bildades av Kristianstads domsaga. Från 1971 ingick områdena för Kristianstads kommun och Bromölla kommun samt kommuner som 1974 gick upp i de tidigare samt den då bildade Östra Göinge kommun: Broby kommun, Degeberga kommun, Hjärsås kommun, Glimåkra kommun, Tollarps kommun, Näsums kommun, Knislinge kommun, Oppmanna-Vånga kommun.

Lagmän
1971–1972: Hans G. Andersson
1972–1981: Per Hyllander
1981–1991: Åke Weidstam
1991–1999: Gerdt Wikstrand
1999-2007: Ralf G. Larsson
2008-2012: Bo Olsson
2012–2014: Björn Hansson
2014-2018: Lennart Johansson
2019- : Monica Felding

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Kristianstads tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar 
 Kristianstads tingsrätts webbplats

Tingsrätter i Sverige
Kristianstad
Vänersborgs tingsrätt

Vänersborgs tingsrätt är en tingsrätt i Sverige med säte i Vänersborg. Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna Färgelanda, Mellerud, Vänersborg, Bengtsfors, Dals-Ed, Åmål, Lilla Edet och Trollhättan. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Hovrätten för Västra Sverige.

Vänersborgs tingsrätt är även en mark- och miljödomstol.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Vänersborg från Vänersborgs domsaga och häradsrätten för Vänersborgs domsagas tingslag. Domkretsen bildades av huvuddelen av detta tingslag samt en mindre del ur Flundre, Väne och Bjärke tingslag. 1971 omfattade domsagan kommunerna Färgelanda, Mellerud och Vänersborg. Tingsplatser var Vänersborg, Tångelanda (till 1977) och Mellerud (till 1995).

Tingsrätten utökades 1 maj 1999 då Åmåls tingsrätt upplöstes och Vänersborgs domsaga tillfördes områdena Bengtsfors kommun, Dals-Eds kommun och Åmåls kommun.

Tingsrätten utökades 4 oktober 2004 då Trollhättans tingsrätt upplöstes och Vänersborgs domsaga tillfördes områdena Trollhättans kommun och Lilla Edets kommun.

Lagmän
1971–1973: Curt Wilhelm Mellander
1974–1992: Carl Olof Arvid Börjesson 
1992–1999: Ivan Odhammar
1999–2006: Måns Uddenberg
2006–2013: Gunnar Krantz
2013–2019: Stefan Nilsson
2019–: Niclas Johannisson

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Vänersborgs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingsrätter i Sverige
Vänersborg
Haparanda tingsrätt

Haparanda tingsrätt är en tingsrätt i Norrbottens län med kansli i Haparanda. Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna Haparanda, Kalix, Pajala, Överkalix och Övertorneå. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Hovrätten för Övre Norrland.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Haparanda av häradsrätterna för Torneå tingslag, Kalix domsagas tingslag samt Pajala och Korpilombolo tingslag. Domkretsen bildades av Torneå domsaga och Kalix domsaga. Sedan 1971 omfattar domkretsen (domsagan) Haparanda, Kalix, Pajala, Överkalix och Övertorneå kommuner. Tingsplatser var inledningsvis, förutom Haparanda och Kalix, även Pajala och Överkalix.

Lagmän
1989–1998: Claes Rundgren
2013–: Agneta Karlsson

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Haparanda tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingsrätter i Sverige
Haparanda
Lidköpings tingsrätt

Lidköpings tingsrätt var en tingsrätt i Västra Götalands län. Domsaga omfattade kommunerna Essunga, Grästorp, Götene, Lidköping, Skara och Vara. Tingsrätten och dess domsaga ingick i domkretsen för Göta hovrätt. Tingsrätten hade kansli i Lidköping. År 2009 uppgick tingsrätten och domsagan i Skaraborgs tingsrätt och domsaga.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Lidköping från häradsrätterna för Kinnefjärdings, Kinne och Kållands domsagas tingslag samt Skarabygdens domsagas  tingslag. Domkretsen bildades av dessa tingslag förutom området Vilska härad samt de delar i Kinne härad som ingick i Mariestads kommun. Från 1971 ingick i Lidköpings domsaga kommunerna Götene, Lidköping, Skara samt Kvänums kommun som 1974 uppgick i Vara kommun. 

1974 införlivades Vara tingsrätt och domsaga omfattade kommunerna Essunga, Grästorp och Vara.

Tingsrätten och domsagan uppgick 12 januari 2009 i Skaraborgs tingsrätt och domsaga.

Lagmän
1971–1981: Per Karlberg
1981–1984: Bertil Hagman

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Lidköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Upplösningar 2009
Historiska tingsrätter i Sverige
William Gilbert

För satirikern och operettförfattaren, se W. S. Gilbert

William Gilbert,William Gilbert, född 24 maj 1544 i Colchester, död 30 november 1603 i London troligen av pesten, var en engelsk hovmedikus för Elisabeth I och Jakob I och naturfilosof, känd för sina undersökningar av magnetism och elektricitet. 

Efter universitetsstudier var Gilbert praktiserande läkare i London, och blev senare drottning Elisabets livmedikus. Gilbert sysslade dessutom med fysikaliska studier och har betecknas som grundläggare av läran om magnetismen och elektriciteten. Han upptäckte den magnetiska induktionen och med den berömda skriften De Magnete, Magneticisque Corporibus, et de Magno Magnete Tellure (1600) grundlade han läran om jordmagnetismen. I samma bok studerade Gilbert även de elektriska fenomenen, och Gilbert framkastade en teori för elektricitetens natur. Namnet elektricitet härstammar även från Gilbert.

Gilbert redogör för experiment han utfört med en modell av jorden, kallad terrella. Han kunde genom sina experiment dra slutsatsen om jordens magnetism, och att detta var skälet till att kompasser pekade mot norr. Före honom var den allmänna teorin att Polstjärnan orsakade kompassens riktning. I boken studerade han även statisk elektricitet genom att använda bärnsten; bärnsten heter elektron på grekiska och Gilbert beslutade sig därför för att kalla kraften ”elektrisk kraft”. Han blev 59 år. Dog troligen av pesten.

Noter

Externa länkar 

Brittiska fysiker
Alumner från St. John's College, Cambridge
Män
Födda 1544
Avlidna 1603
Personer från Colchester
Sollentuna tingsrätt

Sollentuna tingsrätt var en tingsrätt i Sverige med kansli i Sollentuna kommun. Tingsrättens domsaga omfattade vid upplösningen Järfälla, Sigtuna, Sollentuna, Upplands-Bro och Upplands Väsbys kommuner.  Tingsrätten och dess domsaga ingick i domkretsen för Svea hovrätt. Tingsrätten och dess domsaga uppgick 2007 i Attunda tingsrätt och domsaga.

Administrativ historik
1977 bildades denna tingsrätt i Sollentuna kommun av delar av de då upplösta Sollentuna och Färentuna tingsrätt och Stockholms läns västra tingsrätt. Domkretsen bestod 1977 av kommunerna Sigtuna, Sollentuna och Upplands-Väsby.  

1 juli 2000 upphörde Jakobsbergs tingsrätt och från dess domsaga tillfördes då till denna domsaga Järfälla kommun och Upplands-Bro kommun.

Som tingshus användes Haga tingshus till 1982 då den flyttade till Sollentuna.

Den 1 april 2007 upphörde Sollentuna tingsrätt och domsaga upplöstes och uppgick i Attunda domsaga.

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Sollentuna tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Historiska tingsrätter i Sverige
Östersunds tingsrätt

Östersunds tingsrätt är en tingsrätt i Sverige med kansli i Östersund. Tingsrättens domkrets omfattar hela Jämtlands län med kommunerna Berg, Bräcke, Härjedalen, Krokom, Ragunda, Strömsund, Åre och Östersund. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Hovrätten för Nedre Norrland.

Östersunds tingsrätt utgör även en mark- och miljödomstol.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Östersund av Östersunds rådhusrätt. Domkretsen bildades av: 
Östersunds stad (som samtidigt blev Östersunds kommun)
den avskaffade kommunen Lit (från Jämtlands norra domsagas tingslag)
den avskaffade Brunflo landskommun samt Näs församling och Sunne församling ur den avskaffade Hackås landskommun (från Jämtlands östra domsagas tingslag)
den avskaffade Frösö köping samt Norderö församling från Hallens kommun (från Jämtlands västra domsagas tingslag)

1 januari 1982 upphörde Jämtbygdens tingsrätt och dess domsaga med Bräcke, Krokoms, Ragunda, Strömsunds och Åre kommuner uppgick i Östersunds domsaga.

17 maj 2004 upphörde Svegs tingsrätt och ur den domsagan övergick till denna domsaga Bergs och Härjedalens kommuner.

Tingsrätten har förutom Östersund haft tingsställen i Strömsund och Sveg.

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingsrätter i Sverige
Jämtlands län
Röntgenfotografering

Röntgenfotografering (engelska: radiography) skedde ursprungligen på särskilt anpassad röntgenfilm även om all fotografisk film är känslig för röntgenstrålning. Genom utveckling av sensorer och datorteknik sker numera registreringen av röntgenstrålningen digitalt utan användning av fysisk film.

I princip sker röntgenfotografering utan kamera; det är istället röntgenkällan som uppträder som en punkt. Filmen/sensorn fångar sedan upp strålningen från röntgenkällan efter att den har passerat objektet som ska avbildas, där objektets densitetsskillnader skapar en skuggbild där delar med högre densitet ger ljusare områden och delar med lägre densitet ger mörkare områden.

Vid medicinska undersökningar kan röntgenfotografering till exempel kartlägga frakturer och lokalisera främmande föremål. Genom att spruta in kontrastvätska kan densitetsskillnaderna förstärkas och förbättra bildens urskiljning. Digital registrering av röntgenstrålningen har möjliggjort mer sofistikerad bildbehandling och minskade stråldoser till patienter vid röntgenundersökningar.

Röntgenfotografering används även vid kontroll av mekaniska strukturer som till exempel tryckkärl och flygplan, där kvalitetsbrister som sprickor och håligheter kan upptäckas.

Referenser

Radiologi
Norrköpings tingsrätt

Norrköpings tingsrätt är en tingsrätt i Östergötlands län med kansli i Norrköping. Domkretsen omfattar kommunerna Finspång, Norrköping, Söderköping och Valdemarsvik. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Göta hovrätt.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Norrköping av Norrköpings rådhusrätt och häradsrätterna för Bråbygdens och Finspånga läns tingslag samt Hammarkind och Skärkinds tingslag (vari Söderköpings rådhusrätt uppgått 1948). Domkretsen bildades av tingslagens och rådhusrättens domkrets. Tingsrätten använde Bråbygdens och Finspånga läns tingslags tingshus från 1904 vid Olai Kyrkogata i Norrköping.

Domsagan utgjordes av Finspångs kommun, Valdemarsviks kommun, Norrköpings kommun och Söderköpings kommun.

Lagmän
1971–1977: Carl-Anton Spak 
1977–1983: Gunnar Seldén 
1983–1986: Georg Danckwardt
1986–1997: Karin Bishop

Se även
Bråbygdens häradsrätts tingshus

Källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Norrköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Externa länkar
 Norrköpings tingsrätts webbplats

Tingsrätter i Sverige
Norrköping
Tingshus
Gensys

Gensys är ett system av program som främst används vid konstruktion av nya järnvägsfordon.
Det finns inget enskilt program som heter Gensys, utan Gensys är ett samlingsnamn för alla program som används under konstruktionsfasen.
Bl.a. ingår följande delar:
 Framtagning av kundens spårstandard.
 Beräkning av konicitet, kontakttryck, hjul/räl-geometrifunktioner av kundens rälprofiler.
 Automatgenerering av ny fordonsmodell. I ett inledande skede av ett nytt fordon behöver konstruktören huvudsakligen ange: hjulavstånd, axelvikter och en bedömning av kurvfördelningen hos kundens spår. Efter det dimensioneras automatiskt ett nytt fordon baserat på tidigare erfarenheter.
 Interpolering i FE-modeller för de kroppar som skall modelleras som flexibla.
 Beräkning av hjulavlastning på skevt spår. Ett fordon med för styva fjädrar kan medföra att kontakttrycket på ett eller flera hjul blir för lågt vid in- eller utgång ur kurva, vilket kan resultera i urspårning.
 Beräkning av krängningskoefficient. Ett fordon får inte kränga så mycket att det tar i fast utrustnings längs spåret. Ett fordon med strömavtagare får inte kränga så mycket att strömavtagaren missar kontaktledningen.
 Beräkning av komplexa egenfrekvenser.
 Beräkning av spårförskjutningskraft och flänsklättringskvot enligt olika normer.
 Beräkning av icke-linjär kritisk hastighet.
 Beräkning av komfort enligt olika normer.
 Beräkning av risk för sprickbildning i hjul och räl.
 Beräkning av hur hjulprofilens form kommer att ändras p.g.a. slitage vid drift på kundens spår.
 Automatisk eller manuell optimering av fjädrar och dämpare enligt målfunktion.

Programmet utvecklas av AB DEsolver i Östersund, och är en avknoppning från ASEA. 

Det finns många programsystem liknande Gensys ute i världen, men de flesta systemen är inte kommersiella utan är utvecklade på högskolor eller hos tillverkare av järnvägsfordon.

I det så kallade Manchester Benchmark ISSN 0042-3114, testades enbart kommersiella programsystem.
År 1999 när benchmarket genomfördes fanns 5 kommersiella programsystem för konstruktion av järnvägsfordon:
ADAMS/Rail, Gensys, Nucars, Simpack och Vampire.
Gensys, Nucars och Vampire var mest samstämmigt i benchmarken.
Skillnaderna i resultat mellan Gensys, Nucars och Vampire, kunde Gensys senare visa berodde på att i Nucars och Vampire betraktades stålet i hjulen och rälerna som stela medan i Gensys beaktades stålets flexibilitet i kontaktytan.

Externa länkar
Tillverkarens hemsida

Datorprogram
Järnväg
Borås tingsrätt

Borås tingsrätt är en tingsrätt i Sverige som har sitt säte i Borås. Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna Bollebygd, Borås, Mark, Svenljunga, Tranemo och Ulricehamn - det vill säga Sjuhäradsbygden. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Hovrätten för Västra Sverige.

Heraldiskt vapen
Blasonering: I rött fält två ullsaxar av silver, den högra störtad, samt däröver en ginstam av silver belagd med en röd balansvåg. Skölden krönt med kunglig krona. Vapnet består av Borås vapen kombinerat med en balansvåg, som symboliserar rättvisan.

Vapnet antogs år 2004.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Borås av Borås rådhusrätt och häradsrätten för Borås domsagas tingslag med en domkrets som omfattade staden och en del av tingslaget samt en del av Marks tingslag. Domkretsen (domsagan) omtattade från 1971 Borås, Dalsjöfors, Fristad, Sandhult, Viskafors och Bollebygds kommuner, vilka 1974 förenades i en då utökad Borås kommun. Tingsplats blev Borås rådhus. 1995 utbröts Bollebygds kommun ur Borås kommun och de två ingick därefter i domsagan.

1 oktober 1996 uppgick Sjuhäradsbygdens tingsrätt i denna tingsrätt och domsagan utökades med denna domsagas kommuner: Mark, Svenljunga, Tranemo och Ulricehamn.

Lagmän
1971–1981: Gudmund Ernulf 
1982–1987: John Halvar Hedvall 
1987–1999: Harry Werner Jusélius
1999–: Ann-Christine Lindeblad

Källor

Noter

Webbkällor

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Borås tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar 
 Borås tingsrätts webbplats

Tingsrätter i Sverige
Augusti 2006

Fyra svenska kärnkraftsreaktorer, två i Forsmark och två i Oskarshamn, stängs av sedan säkerheten vid verken ifrågasatts. (3 augusti)
Rebellgruppen Herrens motståndsarmé utlyser en ensidig vapenvila i sitt uppror mot Ugandas regering. (4 augusti)</p>
Säkerheten vid flygplatsen Heathrow i London skärps efter att planer på omfattande terrordåd avslöjas. (10 augusti)</p>
FN:s säkerhetsråd antar enhälligt en resolution som är tänkt att stoppa Israel–Libanon-konflikten. (11 augusti)</p>
Europamästerskapen i friidrott hålls i Göteborg. (6–13 augusti)
Valkampanjen inför höstens svenska riksdagsval inleds på allvar när det vid midnatt blir tillåtet att sätta upp valaffischer. (19 augusti)</p>
Finnkampen avgörs i Helsingfors. (25–26 augusti)
Pluto förlorar sin planetstatus enligt ett beslut av Internationella astronomiska unionen. (24 augusti)
Naser Dzeljilji hittas skjuten i ett parkeringshus i Göteborg.(26 augusti)</p>
Den första orkanen för säsongen bildas i Karibiska havet. (27 augusti)</p> 
Minst 49 personer omkommer i ett flyghaveri strax utanför Lexington, Kentucky. (27 augusti)

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Härnevi socken

Härnevi socken i Uppland ingick i Torstuna härad, ingår sedan 1971 i Enköpings kommun i Uppsala län och motsvarar från 2016 Härnevi distrikt.

Socknens areal är 13,87 kvadratkilometer, varav 13,73 land. År 2000 fanns här 293 invånare. Kyrkbyn Stora Härnevi med sockenkyrkan Härnevi kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Härnevi socken omtalas i skriftliga handlingar första gången 1302 ('Deinde Ernawi'). 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Härnevi församling och för de borgerliga frågorna till Härnevi landskommun. Landskommunens inkorporerades 1952 i Fjärdhundra landskommun som 1971 uppgick i Enköpings kommun då området också överfördes från Västmanlands län till Uppsala län.  Församlingen uppgick 2006 i Fjärdhundra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Härnevi, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Torstuna härad.  De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente, Salbergs kompani.

Geografi
Härnevi socken ligger norr om Enköping med Örsundaån i norr. Socknen är en odlings med viss skog i mitten.

Sockenområdet avgränsas i norr av Örsundaån och i den Härnevi kvarn samt byn Vånsjöbro. Byn Rotbrunna är en radby. Vandringsleden Upplandsleden går i nord-sydlig riktning genom sockenområdet.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns skärvstenshögar. Även spridda gravar samt hällristningar och skålgropar finns. Man har vidare funnit ett stort depåfynd från bronsålderns slut. Det finns några få gravfält från järnåldern. Det finns en runsten.

Namnet
Namnet (1330-talet Herneavi) kommer från kyrkbyn. Efterleden är vi, 'helig plats, kultplats'. Förleden innehåller sannolikt ett gudanamn, troligen plural av äri, 'fruktbarhetsgud'.

Se även
Härnevi församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Torstuna härad
Indelningar i Enköpings kommun
Accademia dei Lincei

Accademia dei Lincei, italienska linceo ’lodjur’, ”de skarpögdas akademi”, är en italiensk naturvetenskaplig akademi som huserar i Palazzo Corsini vid Via della Lungara i Trastevere i Rom.

Accademia dei Lincei, grundad 1603 av Federico Cesi, är den äldsta italienska akademin. Accademia dei Lincei var nära lierad med Galileo Galilei och Giovanni Battista Della Porta, och dess verksamhet upphörde i och med rättegången mot den förre 1632.

Drygt tvåhundra år senare, 1847, återupplivades akademin under namnet Accademia pontificia dei nuovi Lincei. Italiens officiella vetenskapsakademi, Accademia Nazionale dei Lincei, grundad 1870, menar sig också ha anor från den ursprungliga akademin.

Externa länkar

 Accademia Nazionale dei Lincei – officiell webbplats

Akademier och lärda samfund i Italien
Organisationer bildade 1603
Organisationer upplösta 1632
Organisationer bildade 1847
Vetenskapsakademier