kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jaakko Paavolainen

Jaakko Paavolainen, född den 23 juli 1926 i Kanneljärvi, Viborgs län, död 30 oktober 2007 i Helsingfors, var en finsk historiker, fil.dr 1966.

Han var 1953–1956 sekreterare för Finlands folkhögskolförening, 1959–1970 lektor vid ett läroverk i Helsingfors och 1970–1986 forskare vid Finlands Akademi; docent i politisk historia vid Helsingfors universitet 1968–1989 och professor i ämnet vid Åbo universitet 1986–1989. 

Jaakko Paavolainen framlade sina uppmärksammade rön gällande den röda och vita terrorn 1918 i tre volymer. En sammanfattning av Paavolainens rön har utgivits på svenska. Pavvolainens huvudteser är att åtskilliga av den vita sidans avrättningar måste karakteriseras som terror och att den vita ledningen och den vita regeringen (Paasikivis senat) bär ansvaret för den omfattande hungerdöden i fånglägren, men att de vita var Finlands lagliga styre och i många fall hade rätt att straffa, och att den röda sidan starkt överdrivit terroroffrens antal. Han har därtill publicerat bl.a. en stor biografi över Väinö Tanner (4 bd, 1977–89). Barndomsminnen från Karelska näset skildrade han i boken Lapsuus Kanneljärvellä (1982) och kusinen Olavi Paavolainens levnad i en 1992 utgiven volym. 

Jaakko Paavolainen var son till Erkki Paavolainen och fader till Pentti Paavolainen (f. 1953), professor i konstforskning vid Teaterhögskolan.

Bibliografi 
 Haldane-neuvottelut v. 1912 (1948)
 Karjalainen elämäkerrasto (1961)
 Poliittiset väkivaltaisuudet Suomessa 1918, osa 1: Punainen terrori (1966)
 Poliittiset väkivaltaisuudet Suomessa 1918, osa 2: Valkoinen terrori (1967)
 Vankileirit Suomessa 1918 (1971)
 Suomen kansallinen murhenäytelmä: Punainen ja valkoinen terrori ja vankileirit v. 1918 (1974)
 Linkomiehen komiteasta uuteen Akatemiaan: Valtion tieteellisten toimikuntien 60-luku (1975)
 Väinö Tanner, osa 1: Nuori Tanner, menestyvä sosialisti. Elämäkerta vuoteen 1911 (1977)
 Väinö Tanner, osa 2: Senaattori ja rauhantekijä. Elämäkerta vuosilta 1912–1923 (1979)
 Lapsuus Kanneljärvellä (1982)
 Röd och vit terror: Finlands nationella tragedi och fånglägren 1918 (1986)
 Väinö Tanner, osa 3: Sillanrakentaja. Elämäkerta vuosilta 1924–1936 (1984)
 Väinö Tanner, osa 4: Patriootti. Elämäkerta vuosilta 1937–1966 (1989)
 Helsingin kaupunginvaltuuston historia, osa 2: 1919–1976 (1989)
 Olavi Paavolainen: Keulakuva (1991)
 Kanneljärven opisto 100 vuotta (1994, med Teuvo Moisio)

Noter

Källor

Finländska professorer i historia
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Födda 1926
Män
Avlidna 2007
Personer från Viborg, Finland
Serie A 1998/1999

Serie A i fotboll 1998/1999 spelades mellan 12 september 1998 och 23 maj 1999 mellan 18 lag. AC Milan vann deras 16:e scudetto efter att i sista rundan ha besegrat Perugia med 2–1 på bortaplan. Lazio vann även de sin sista match och avslutade säsongen en poäng efter Milan.

Milan och Lazio gick genom sina första- respektive andraplatser i serien vidare till Champions League. Fiorentina slutade på tredje plats och Parma på fjärde plats och båda lagen gick därför vidare till tredje kvalrundan av Champions League.

Roma, Juventus och Udinese fick alla 54 poäng var, men Roma knep den definitiva platsen i UEFA-cupen tack vare bättre prestationer i inbördes möten. Juventus och Udinese fick därför spela två avspelsmatcher om den andra platsen i UEFA-cupen (en på hemmaplan och en på bortaplan). Matcherna slutade 0–0 respektive 1–1 och Udinese gick därför till UEFA-cupen tack vare flest bortamål. Juventus gick istället till Intertoto Cup.

Sluttabell

Resultat

Skytteligan

Källor 
 Almanacco Illustrato del Calcio - La Storia 1898-2004, Panini Edizioni, Modena, september 2005

Externa länkar 
 Alla resultat från RSSSF.
 Trupper 1998/1999 från footballsquads.com

Footnotes 

1998 i Italien
1999 i Italien
Fotbollssäsongen 1998/1999
1998/1999
Juhani Paasivirta

Juhani Paasivirta, född den 12 mars 1919 i Kemi, död den 11 juli 1993 i Åbo, var en finsk historiker. 

Paasivirta blev fil.dr. 1947, docent 1951 i politisk historia vid Helsingfors universitet och var 1965-83 professor i ämnet vid Åbo universitet; forskarprofessor 1980-83. 

Juhani Paasivirta gick i spetsen för en ny forskningstradition i Finland. Den socialhistoriska forskningen expanderade avsevärt i hela västvärlden efter andra världskriget och tog fram till 1980-talet starka intryck av sociologiska och ekonomiska teorier. Teoriförankring har varit mindre i Finland. Den nya socialhistorien innebar inte heller något verkligt genombrott. Snarare var det fråga om en gradvis svängning från en finsknationell förhoppning att finna "folket" till en ofta lika stark önskan att hitta och beskriva arbetarklassens historia. Paasivirtas doktorsavhandling från 1957 om samhällsförhållandena i inbördeskrigets Finland var den första akademiska undersökningen i vilken även revolutionärernas motiv allvarligt beaktades. Han definierade politisk historia i en vidare bemärkelse, så att den i många avseenden försköts närmare moderna grenar av socialhistorien. 

Paasivirta skildrade på ett belysande sätt arbetarrörelsen som ett allmäneuropeiskt fenomen, förhållandet mellan första världskrigets segrarmakter och Finland, den finländska utrikesförvaltningen och utrikespolitiken fram till 1940 m.m.

Bibliografi 
 Suomen itsenäisyyskysymys 1917 (2 bd, 1947-49),
 Ensimmäisen maailmansodan voittajat ja Suomi (1961)
 Suomen diplomaattiedustus ja ulopolitiikan hoito (1968)
 Työväenliike yleiseurooppalaisena ilmiönä (2 bd, 1953-55)
 Suomi vuonna 1918 (1957, sv. övers. Finland år 1918, 1962)
 Suomi ja Eurooppa (3 bd, 1978-92)

Källor
 Henrik Meinander, Den nödvändiga grannen. Studier & inlägg. Schildts: Helsingfors 2001

Finländska professorer i historia
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Födda 1919
Avlidna 1993
Män
Personer verksamma vid Åbo universitet
Personer från Kemi
Hannu Soikkanen

Hannu Veli Soikkanen, född den 4 augusti 1930 i Sippola, död den 9 maj 2020 i Helsingfors, var en finsk historiker. 

Soikkanen blev filosofie doktor 1965. Han var 1962–1966 docent i Finlands historia vid Åbo universitet, 1967–1976 docent i ekonomisk och social historia och 1976–1993 personlig e.o. professor i socialhistoria vid Helsingfors universitet. År 1985 utnämndes han till ledamot av Finska Vetenskapsakademien. 

Soikkanen följde i Juhani Paasivirtas fotspår med avseende på socialhistoria och med fokus för intresset på arbetarrörelsen, och publicerade en avhandling den finska socialismens genombrott, som placerade arbetarrörelsen i händelsernas centrum. Han bedrev även forskningar i socialdemokratiska partiets historia fram till 1952 samt den kommunala självstyrelsens historia i Finland.

Bibliografi 
 Sosialismin tulo Suomeen (1961)
 Kunnallinen itsehallinto kansanvallan perusteena (1966)
 Kansalaissota dokumentteina (2 bd, 1967-69, förk. sv. utgåva Dokument från finska inbördeskriget, 1980)
 Luovutetun Karjalan työväenliikkeen historia (1970) 
 Kohti kansanvaltaa 1-3 (1975-91)
 Varkauden historia (1963) 
 Sulkavan historia II (2002, med Paavo Seppänen).

Källor

Noter

Webbkällor

Finländska historiker
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Finländska professorer
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Personer från Sippola
Män
Födda 1930
Avlidna 2020
Historiker under 1900-talet
Finländska forskare under 1900-talet
Mauno Jokipii

Mauno Olavi Jokipii, född 21 augusti 1924 i Helsingfors, död 2 januari 2007 i Jyväskylä, var en finsk historiker, fil.dr. 1957. Jokipii var 1957–1961 docent i Finlands historia i Helsingfors och 1960–1991 professor i historia vid Jyväskylä universitet. 

Mauno Jokipii har publicerat bland annat ett arbete om Finlands grev- och friherreskap i två band (1956–1960) och flera lokalhistoriska verk. Jokipiis specialitet som forskare är dock de tysk-finländska relationerna. Han påvisade att Finlands inträde i kriget på Tysklands sida 1941 var resultatet av ett målmedvetet agerande från finländsk sida och gav därigenom dödsstöten åt drivvedsteorin. Han ser också den finländska bataljonen som en del av den europeiska SS-rörelsen.

Bibliografi 
 Panttipataljoona (1968)
 Jaktosodan synty (1987)
 Hitlerin Saksa ja sen vapaaehtoisliikkeet (2002)

Källor 
 

Finländska professorer i historia
Personer verksamma vid Jyväskylä universitet
Forskare från Helsingfors
Födda 1924
Avlidna 2007
Män
Polruan

Polruan är en ort i sydöstra Cornwall i England. Folkmängden uppgick till 614 invånare 2011, på en yta av 0,29 km². Bebyggelsen är mest koncentrerad längs floden Fowey som skiljer Polruan från grannorten Fowey. 

Man har funnit spår av mycket gammal bebyggelse i området kring Polruan, ett av de äldsta är ruinerna av St Saviours kyrka. Kyrkan byggdes på 700-talet och är belägen på en av kullarna som omger orten. Man har funnit indikationer på att kyrkan från början användes som landmärke för inkommande skepp. Det är också troligt att de första munkarna tjänstgjorde som kustvakter och att klockorna användas för att varna för fientliga fartyg. 

Det finns också ett mycket gammalt blockhus i Polruan. Blockhuset är daterat till sent 1300-tal och byggdes för att försvara hamnen från pirater. En kedja drogs över floden till blockhuset i Fowey för att hindra fientliga skepp från att ta sig in på floden. Blockhuset i Fowey står dock inte kvar idag.

Källor

Externa länkar
Polruan.org.uk

Orter i Cornwall
Europamästerskapen i skidskytte 2006

Europamästerskapen i skidskytte 2006 genomfördes 26 februari – 5 mars 2006 i Langdorf-Arbersee, Tyskland.

Distans herrar 20 km

Distans damer 15 km

Sprint herrar 10 km

Sprint damer 7,5 km

Jaktstart herrar 12,5 km

Jaktstart damer 10 km

Stafett 4 x 7,5 km herrar

Stafett 4 x 6 km damer

Källor
IBU:s hemsida  - https://web.archive.org/web/20080310021139/http://data.biathlonworld.com/data/archives.aspx?RaceId=

2006 i Tyskland
2006
Skidskyttesäsongen 2005/2006
Sportevenemang i Tyskland
Skidskytte i Tyskland
Seppo Hentilä

Seppo Juhani Hentilä, född den 10 april 1948 i Uleåborg, finsk historiker, pol.dr. 1986.

Hentilä var 1980-1998 docent i politisk historia vid Helsingfors universitet och blev 1998 professor i ämnet. Han har forskat bl.a. i tysk-finländska relationer och finländsk idrottshistoria och skrivit flera akademiska läroböcker. Hentilä har även skrivit en bok om den svenska arbetarrörelsen och socialdemokratin 1979.

Bibliografi 
 Den svenska arbetarklassen och reformismens genombrott inom SAP före 1914: arbetarklassens ställning, strategi och ideologi (1979).
 Suomen työläisurheilun historia (3 band, 1982-1987)
 Kaksi Saksaa ja Suomi (2003)

Källor

Finländska professorer i historia
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Män
Födda 1948
Levande personer
Personer från Uleåborg
Kate Walsh

Kathleen Erin "Kate" Walsh, född 13 oktober 1967 i San Jose, Kalifornien, är en amerikansk skådespelerska. Hon är känd för sina roller som Dr. Addison Montgomery på ABC-TV-dramaserier Grey's Anatomy och Private Practice, Olivia Baker i Netflix dramaserie Tretton skäl varför (13 Reasons Why) och The Handler i The Umbrella Academy.

Walsh vann pris för bästa skådespelerska 2002 för kortfilmen Model Trapper på New York International Independent Film & Video Festival, samt ett Screen Actors Guild Award för Grey's Anatomy 2007.

Bakgrund och familj 
Walsh föddes i San Jose, Kalifornien och är dotter till Angela Walsh. Hon växte upp i ett romersk-katolskt hushåll i Tucson, Arizona. Hennes far är irländsk och är infödd i Navan, County Meath, och hennes mamma är av italiensk härkomst.

Walsh gick på Catalina Magnet High School i tre år, innan hon flyttade och tog examen från Rincon High School. Hon studerade senare till skådespelare vid University of Arizona och i Chicagos Piven Theatre Workshop, innan hon flyttade till New York City där hon försörjde sig genom vara servitris.

Filmografi

Filmer

TV

Utmärkelser och nomineringar

Referenser

Externa länkar

Födda 1967
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Joseph von Egle

Joseph von Egle, född 23 november 1818 i Dellmensingen, död 5 mars 1899 i Stuttgart, var en tysk arkitekt.
	
Egle blev professor vid polytekniska skolan i Stuttgart 1852 och hovarkitekt hos kung Vilhelm I av Württemberg 1857. Han rörde sig med förkärlek i den franska renässansens former. Hans viktigaste verk är Polytechnikum och Byggnadsskolans nya hus i Stuttgart, båda från 1860-talet, Mariakyrkan där i gotik (1872-79) och Katolska kyrkan i Tübingen (1876 -78). Han utförde även en mängd boningshus och villor i och kring Stuttgart.  Bland hans skrifter märks Schattierlehre der Oberflächen regelmäßiger Körper (1855).

Källor

Tyska arkitekter under 1800-talet
Tyska professorer
Personer från Baden-Württemberg
Födda 1818
Avlidna 1899
Män
Ugglan
Our Lady Peace

Our Lady Peace är ett kanadensiskt rockband, grundat 1992, med sångaren Raine Maida i spetsen. Bandets ljudbild kännetecknas av Maidas höga nasala röst.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
Raine Maida – sång, akustisk gitarr (1992–)
Duncan Coutts – basgitarr, bakgrundssång (1995–)
Steve Mazur – sologitarr, bakgrundssång (2002–)
Jason Pierce – trummor, percussion (2016– ; turnerande medlem 2014–2016)

Tidigare medlemmar
Mike Turner – sologitarr, bakgrundssång (1992-2001)
Paul Martin – basgitarr (1992)
Chris Eacrett – basgitarr (1992-1995)
Jim Newell – trummor (1992–1993)
Jeremy Taggart – trummor, slagverk (1993–2014)

Bidragande musiker (studio/live)
Jamie Edwards – gitarr, keyboard (1999–2002)
Mike Eisenstein – gitarr, keyboard (2002–2003)
Joel Shearer – gitarr (2005–2006)
Robin Hatch – keyboard (2012–2016)
Jason Boesel – trummor (2014)
Randy Cooke – trummor (2019)

Diskografi
Studioalbum
 Naveed (1994)
 Clumsy (1997)
 Happiness... Is Not a Fish That You Can Catch (1999)
 Spiritual Machines (2000)
 Gravity (2002)
 Healthy in Paranoid Times (2005)
 Burn Burn (2009)
 Curve (2012)
 Somethingness (2018)

Singlar (topp 10 på Canadian rock/Alternative chart)
"Naveed" (1995) (#4)
"Superman's Dead" (1996) (#2, också #1 på Canadian Singles Chart)
"Clumsy" (1997) (#2)
"Automatic Flowers" (1997) (#8)
"4 AM" (1998) (#8)
"One Man Army" (1999) (#1)
"Is Anybody Home?" (2000) (#2)
"Thief" (2000) (#5)
"Where Are You?" (2005) (#3)
"Angels/Losing/Sleep" (2005) (#1)
"All You Did Was Save My Life" (2009) (#2/#4)
"The End Is Where We Begin" (2009) (#6)
"Heavyweight" (2011) (#5/#1)
"Drop Me In The Water" (2017) (#8)

Promotion
"Starseed" (1984)

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kanadensiska rockgrupper
Musikgrupper från Toronto
Juno Award för Årets grupp
Syskonsalt

Syskonsalt är ett svenskt TV-drama från 2000 på SVT om en incestuös syskonrelation med bl.a. Lina Englund, Daniel Larsson och Chatarina Larsson i rollerna. Den skrevs av Jonna Nordenskiöld och regisserades av Linus Tunström.

2000 i Sverige
Teateråret 2000
TV-året 2000
TV-teater i Sverige
Aira Kemiläinen

Aira Tellervo Kemiläinen, född den 4 augusti 1919 i Kuopio, död den 10 juli 2006 i Vesanto, var en finsk historiker.

Hennes fader Arvi Kemiläinen var en av Finskhetsförbundets stiftare år 1906. Hon blev fil.dr. 1957, och tjänstgjorde på 1950- och 1960-talen som lärare i historia vid några läroverk i Helsingfors, var 1961–1986 docent i allmän historia vid Helsingfors universitet och 1971–1986 professor i ämnet vid Jyväskylä universitet. Hon pensionerades 1986. Som forskare ägnade Aira Kemiläinen sig främst åt europeisk idéhistoria, som till exempel rasteorier om finnarna och deras nationella identitet.

Bibliografi
 Auffassung über die Sendung des deutschen Volkes (1956) 
 Nationalism (1966)
 Suomalaiset, outo Pohjolan kansa (1993)
 Finns in the shadows of the 'Aryans' (1998).

Källor

Finländska professorer i historia
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Födda 1919
Avlidna 2006
Kvinnor
Personer från Kuopio
Personer verksamma vid Jyväskylä universitet
Nils Nilsson i Vrängebol

Nils Nilsson, Nilsson i Vrängebol, född 5 juni 1822 i Karlanda socken, Värmlands län, död 2 december 1920 i Karlanda församling, var en svensk hemmansägare och riksdagsman.

Nilsson var hemmansägare i Vrängebol i Karlanda församling. Han var även politiker och ledamot av riksdagens andra kammare från 1882 till höstriksdagen 1887, invald i Nordmarks domsagas valkrets.

Referenser

Fotnoter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Personer från Karlanda socken
Födda 1822
Avlidna 1920
Män
Connie Dover

Connie Dover är en amerikansk folksångerska och låtskrivare som verkar i en keltisk tradition. Hon är född i Arkansas.

Diskografi
Album

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Amerikanska sångare
Kvinnor
Nils Nilsson i Stävie

Nils Nilsson (i riksdagen kallad Nilsson i Stävie), född 20 januari 1837 i Fjelie församling, Malmöhus län, död 27 mars 1902 i Stävie församling, Malmöhus län, var en svensk hemmansägare och riksdagsman.

Nilsson var hemmansägare i Stävie i Skåne. Han var även politiker och ledamot av riksdagens andra kammare.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1837
Avlidna 1902
Män
Personer från Fjelie socken
Sophie Dahl

Sophie Dahl, född 15 september 1977 i London, Storbritannien, är en engelsk fotomodell och författare. Hon är dotter till Tessa Dahl (dotter till författaren Roald Dahl och Patricia Neal) och skådespelaren Julian Holloway (son till skådespelaren Stanley Holloway).

Sophie Dahl upptäcktes vid arton års ålder på en gata i London av Isabella Blow. Med sina yppigt fylliga former blev hon känd som plusstorleksmodell och har bland annat medverkat i reklamkampanjer för H&M och Yves Saint Laurent, varav den sistnämnda reklamen för parfymen "Opium" blev mycket omtalad. I Storbritannien drogs YSL:s parfymreklam år 2001 tillbaka efter ett stort antal anmälningar till ASA (motsvarigheten till svenska Reklamombudsmannen).

Översättning till svenska
 Leka bland vuxna (Playing with the grown-ups) (översättning Lina Erkelius, Damm, 2008)

Referenser

Brittiska fotomodeller
Kvinnor
Födda 1977
Levande personer
Timo Soikkanen

Timo Ilmari Soikkanen, född den 17 februari 1947 i Helsingfors, finsk historiker, pol.dr 1984. 

Soikkanen tjänstgjorde 1972-97 som assistent och överassistent vid institutionen för politisk historia vid Åbo universitet och blev 1998 professor i ämnet. 

Han är en elev och efterträdare till Juhani Paasivirta.

Bibliografi
 Kansallinen eheytyminen - myytti vai todellisuus (1984)
 Yrjö Ruutu - näkijä ja tekijä (1991) 
 Presidentin ministeriö (2003)

Källor

Finländska professorer i historia
Personer från Helsingfors
Män
Födda 1947
Levande personer
Personer verksamma vid Åbo universitet
Wärtsilä-Sulzer RTA96-C

Wärtsilä-Sulzer RTA96-C är huvudnamnet på en serie motorer med rak cylinderrad. De tillverkas med mellan 6 och 14 cylindrar. 14RT-flex96C är världens första fjortoncylindriga tvåtakts dieselmotor för fartyg. Radmotorn ger 108 920 hästkrafter vid 102 RPM. Motorn har common rail-teknik och har elektroniskt styrd insprutning, vilket ger mindre utsläpp och stadigare gång. Motorn är designad av Wärtsilä och byggs på licens av Doosan Engine Co., Ltd. i Korea. Emma Maersk var det första fartyget att utrustas med den största modellen, 14RT-flex96C.  

Motorn har ett WHR-system (waste heat recovery) som leder in avgaserna i ett rörsystem där vatten upphettas och förångas. Ångan leds sedan under högt tryck till ett antal ångturbiner som driver en generator. Därmed kan skeppet förses med elektricitet. Motorn använder insugningsluft som leds in via yttre luftintag och använder alltså inte luften från maskinrummet, detta för att få ner insugstemperaturen och därmed öka motorns verkningsgrad.

Tekniska data
Cylinderdiametern är ca 960 mm och slaglängden är ca 2 500 mm. Den sammanlagda slagvolymen blir ca 25 m3.
Vevaxeln roterar med 92–102 varv per minut och kolven har en medelhastighet på 8,5 m/s. 

Den största, 14RT-flex96C,  väger 2300 ton och har en effekt på 80 080 kW, 108 920 hästkrafter. Vridmomentet är som bäst 7 604 000 Nm.

Externa länkar
 The Most Powerful Diesel Engine in the World!

Motorer
Wärtsilä
Lars Nilsson

Lars Nilsson kan syfta på 

 Lars Nilsson (jesuit) (1538–1622), känd som Kloster-Lasse
 Lars Nilsson (avrättad 1693), samisk schaman
 Lars Nilsson i Viby (1818–1899), riksdagsman för Lantmannapartiet och rusthållare
 Lars Nilsson (1851–1900), känd som Löderupsmördaren, se Löderupsdramat
 Lars Nilsson (friidrottare) (född 1916), terränglöpare
 Lars-Åke Nilsson (idrottsledare) (1923–2020), baskettränare
 Lars-Åke Nilsson (1943–1996), ambassadör
 Lars-Göran Nilsson (född 1944), ishockeyspelare
 Lars-Göran Nilsson (professor) (1944–2022), forskare i psykologi
 Lars Nilsson (historiker) (född 1945), professor och föreståndare för Stads- och kommunhistoriska institutet
 Lars Nilsson (gynekolog) (född 1945), gynekolog och forskare
 LG Nilsson (född 1946), musikproducent
 Lars Nilsson (journalist) (född 1947)
 Lars-Olof Nilsson (född 1951), militär
 Lars Nilsson (konstnär) (född 1956), skulptör och fotograf
 Lars Nilsson (volleybollspelare) (född 1965) 
 Lasse Nilsson (född 1982), fotbollsspelare
Lars Nilsson i Viby

Lars Nilsson (i riksdagen kallad Nilsson i Viby), Nilsson i Viby, född 12 december 1818 i Arboga socken, Västmanlands län, död 7 mars 1899 i Viby Norrgård, var en svensk rusthållare och riksdagsman.

Nilsson övertog 1846 titeln rusthållare i Viby utanför Arboga. Han var även en s.k. bondeadvokat, dvs. behjälplig med överklaganden, inlagor, bouppteckningar och andra juridiska uppdrag. Han hade många förtroende- och föreningsuppdrag på socken-, kommun-, församlings- och häradsnivå: Viby byalag, handelsförening, landsbygdsmejeri; 1865–1899 var han ordförande i styrelsen för Åkerbo Härads Brandstodsbolag.

Som politiker var Nilsson landstingsman, kommunalordförande och 1882–1884 invald i Västmanlands läns västra domsagas valkrets som ledamot av riksdagens andra kammare där han anslöt till Lantmannapartiet.

Nilsson har efterlämnat dagboksanteckningar, minnesbok och brevkopior som finns bevarade på Nordiska museet.

Familj 
Lars Nilsson var gift två gånger; den första gången med Catrina Jansdotter 1842; 1852 med Anna Katrina Andersdotter. Inalles hade fick han tio barn, varav fem uppnådde vuxen ålder.

Referenser 

Hembygdsföreningen Arboga Minne. Årsbok 2000. Red: Karin Lindquist. Arboga 2000

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Lantmannapartiet
Personer från Arboga socken
Födda 1818
Avlidna 1899
Män
Ramboll

Ramboll (I Danmark Rambøll) är ett tekniskt konsultföretag inom infrastruktur och samhällsbyggnad med uppdrag i hela världen. Rambollkoncernen har 15 000 medarbetare på 300 kontor i 35 länder. Ramboll ägs av Rambøllstiftelsen, med säte i Danmark, där Rambøllgruppen också har sitt huvudkontor (i Ørestad, Köpenhamn).

Historik
Ramboll startades i Köpenhamn 1945 av två danska ingenjörer, Børge Johannes Rambøll och Johan Georg Hannemann. De två ingenjörerna kompletterade varandra medan Hanneman var den kunnige ingenjören med förmåga att visualisera vilken konstruktion som helst på ett par sekunder representerade Börge Ramböll den humanitära och utvecklingsfokuserade sidan av företaget.

Ramboll Sverige AB bildades 2003 genom att stiftelseägda Rambøll köpte börsnoterade Scandiaconsult. VD för Ramboll Sverige AB är Anette Seger. Det svenska huvudkontoret ligger på Södermalm i Stockholm. En känd byggnad i Sverige som Ramboll ritade är Järnvägsbron över Södertälje kanal i Södertälje (invigd 2010 och prisbelönt). Ramboll står som konstruktör för Slussens nya huvudbro (beräknad invigning i augusti 2020).

Uppdrag (urval)

Källor
Årsredovisning 2008 (engelska)
Årsredovisning 2007 (engelska)

Noter

Externa länkar

Ramboll Groups webbplats (engelska)
 Ramboll Sveriges webbplats

Danska teknikkonsultföretag
Danska företag
Johan Henriksson

Johan Henriksson (i riksdagen kallad Henriksson i Kolbuxeröd), född 24 maj 1833 i Röra församling, Göteborgs och Bohus län, död där 18 december 1867, var en svensk hemmansägare och riksdagsman.

Henriksson var hemmansägare i Kolbuxeröd på Orust. Han företrädde bondeståndet i Orusts och Tjörns härader vid ståndsriksdagen 1865–1866. Han var senare även ledamot av riksdagens andra kammare.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1833
Avlidna 1867
Män
Personer från Röra socken