kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Färjelinjen Varberg–Grenå

Färjelinjen Varberg–Grenå, marknadsförd som Europafärjan, var en rutt över Kattegatt, som trafikerades från 1960 till 2020, då anlöpet på den svenska sidan ändrades till Halmstad. Överfartstiden var fyra timmar.

Turen tog något längre tid än färjelinjen Göteborg–Frederikshavn. 

Färjelinjen öppnades 1960 och trafikerades till en början av ett norskt rederi med fartyget Europafergen och senare av Stena Line med fartyget Stena Nautica. 

Färjeläget i Varbergs hamn låg centralt i staden. Hamnen i Grenå ligger någon kilometer från centrum. Trafiken flyttade till färjelinjen Halmstad–Grenå 1 februari 2020..

Källor

Noter

Transport i Varberg
Grenå
Färjelinjer till/från Danmark
Färjelinjer till/från Sverige
Bilfärjelinjer
1960 i Sverige
Simultanförmåga

Simultanförmåga avser en persons förmåga att göra flera saker eller lösa flera uppgifter samtidigt, och då hålla isär olika typer av information. Undersökningar har visat att personer ofta överskattar sin simultanförmåga.

Källor

Psykologi
Ghost (olika betydelser)

Ghost kan syfta på:

 Ghost – en amerikansk film från 1990.
 Ghost (musikgrupp) – svensk hårdrocksgrupp
 Ghost (datorprogram) – ett datorprogram för att göra en avbild av hårddisken.
 Ghost (sång) – en låt av Jamie-Lee Kriewitz.
 Starcraft: Ghost – en tredjepersonsskjutare under utveckling av Blizzard Entertainment
Kinna församling

Kinna församling är en församling i Marks och Kinds kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Marks kommun i Västra Götalands län och ingår i Kinna-Fritsla pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Den 1 januari 1969 överfördes till Kinna församling från Seglora församling ett område med 483 invånare och omfattande en areal av 2,61, varav 2,60 land. I området ingick hela tätorten Rydal.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Örby och Kinna som till 1570 även omfattade Svänasjö församling. Från 1962 till 2018 utgjorde församlingen ett eget pastorat, för att därefter ingå i Kinna-Fritsla pastorat.

Kyrkor 
Kinna kyrka

Se även 
 Kinna socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Marks kommun
De sju dygderna

De sju dygderna, eller de sju heliga dygderna, är de positiva spegelegenskaperna till de sju dödssynderna inom katolicismen. De spelade under medeltiden stor roll för etiska diskussioner och betraktelser.

De sju dygderna går tillbaka på en vida läst och uppskattad dikt av 400-talspoeten Aurelius Clemens Prudentius, "Psychomachia". Dikten beskriver kampen mellan gott och ont.

Dygderna 
Den vanligaste listan med dygderna lyder (på svenska och latin):

 Ödmjukhet – humilitas (motsats till högmod)
 Generositet – liberalitas (motsats till girighet)
 Kyskhet – castitas (motsats till lusta)
 Medmänsklighet – humanitas (motsats till avund)
 Måttfullhet – temperantia (motsats till frosseri)
 Tålamod – patientia (motsats till vrede)
 Flit – industria (motsats till lättja)

Gudomliga dygder och kardinaldygder 
Katolska kyrkan skiljer mellan de gudomliga dygderna och kardinaldygder. De förstnämnda är enligt Thomas av Aquino (tagna ur Paulus Första Korinthierbrevet):

Tro – fides
Hopp – spes
Kärlek – caritas

Kardinaldygderna är enligt Aristoteles:

Klokhet – prudentia (den främsta dygden)
Rättrådighet – justitia
Måttfullhet – temperantia
Tapperhet – fortitudo

Se även 
Dygd
De sju dödssynderna
Kristen etik
Andens frukter

Referenser 

Kristen etik
Etiska frågor
Sjutal
Forstenasläkten

Forstenasläkten eller Forstenaätten är en gammal adelsätt, och är benämnd efter sätesgården Forstena i Västergötland. Släkten ansågs utslocknad under 1660-talet, men senare forskning har visat att den fortlever i yngre släkter, där ättemedlemmarna har olika släktnamn; de skriver sig Dahlman, Wennerström och Järrel.

Äldre Forstensläkten
Äldsta kända stamfader är Sven Brynjulfsson, nämnd 1440, till bland annat Todene, nu Storeberg, i Tådene socken, vilken i vapnet förde ett bagghuvud, men vars barn antog mödernevapnet som var av typen sparre över blad.

Yngre Forstenasläkten
En sonsons son till ovan nämnda var Lennart Torstensson, hövitsmannen över allt krigsfolk i Västergötland som stupade 1564 i Norge under det nordiska sjuårskriget. Han blev stamfar för ätten Torstensson. Hans två söner var fältöversten, riksmarsken med mera Anders Lennartsson, som stupade i slaget vid Kirkholm 1605, och slottsloven Torsten Lennartsson (Lindersson) som 1605 tvingades fly landet då han tagit Sigismunds parti i striden mot Hertig Karl. Den sistnämnde fick dock förlåtelse av Gustaf II Adolf och återkom till Sverige där han 1625 på ättens vägnar tog introduktion på Riddarhuset genom lottning under nummer 5 (numera nummer 2). Hans enda son var fältmarskalken Lennart Torstensson som 1647 upphöjdes till greve af Ortala och vars ätt utslocknade på svärdssidan 1727.
 
Av ättens övriga medlemmar bör nämnas en kusin till ovan nämnda bröder Anders och Torsten Lennartsson, befallningsmannen, ståthållaren Torsten Kristoffersson (död efter 1625) som 1605 utsågs till befallningshavande över allt krigsfolk i Sverige 1605. Han blev senare ståthållare på Läckö, kommissarie i Livland 1607 samt ståthållare i Älvsborgs och Dalslands län 1621. Hans bror var översten, ståthållaren och hövitsmannen i Värmland samt assessorn i Svea hovrätt Olof Kristoffersson (1563-1647).

Släkten ansågs utslocknad under 1660-talet tills en forskare 1990 hittade ett gammalt brev i Riksarkivet där det framgick att kaptenen vid Värmlands regemente Jon Olofsson Dahlman, dödad 1675 i Bremen i Tyskland, var en förskjuten son till Olof Kristoffersson. Genom beslut av Riddarhusdirektionen 15 december 1992 beviljades införande av den aktuella ättegrenen under nummer 2 i riddarhusstamtavlorna under det hävdvunna namnet Forstenasläkten. Ätten fortlever än i dag och ättemedlemmarna skriver sig Dahlman.

Källor
Sveriges Ridderskap och Adels kalender 2007
Svenska adelns ättartaflor, Gabriel Anrep, Stockholm 1858

Litteratur
Sveriges Ridderskap och Adels kalender 2007
Bo Johnson Theutenberg "Mellan liljan och sjöbladet" 1:1 passim

Svenska adelsätter
Svenska adelsätter av ursprungligen kognatisk börd
Sonoritet

Sonoritet (efter lat. sonorus 'ljudande', 'klingande') betecknar den relativa hörbarheten (hörstyrkan) hos språkljuden. De öppna vokalerna (/a/-ljuden) är de mest sonora medan de tonlösa klusilerna återfinns i nedre ändan av skalan. Sonoriteten ligger bl.a. till grund för indelningen av språkljuden i sonoranter och obstruenter.

Sonoritetsskalan 
Siffervärdena i denna tabell utgör inte någon standard. 

Begreppet "sonoritet" (ty. Schallfülle) introducerades av Eduard Sievers (1881) för att beskriva strukturen hos stavelser, dvs. deras fonotax. Tanken är den att sonoriteten inom en stavelse först stiger för att nå sitt maximum i stavelsens kärna och därefter sjunker. Det mest sonora segmentet i en stavelse utgör dess kärna, och eventuella segment före och efter stavelsekärnan har alltid lägre sonoritet. 

Ett problem består däri att det i vissa språk, även i svenskan, förekommer stavelser där en tonlös frikativa står på avigsidan om en tonlös klusil. Eftersom frikativor är mera hörbara än klusiler har de enligt sonoritetsprincipen sin rätta plats närmare kärnan. Enligt den principen skulle ord som "tsar" och "häst" vara okej, men inte ord som "står" och "hets".

Svenskan 

Som lösning på ovanstående problem, sätter Tomas Riad upp följande sonoritetsskala för svenskan för att beskriva i vilken ordning ljuden kommer i en stavelse:

Sonoriteten ökar i stavelsen till vokalkärnan och sedan minskar den igen. Riad menar också att s, p, t och k är så flexibla att de kan byta plats med varandra. För stavelsens slut har han följande exempel:

Han menar också att det kan förekomma två fonem med samma sonoritetsvärde i följd. Som exempel har han bor[j] och namn.

Källor 

Fonetik
Fonologi
Språkljud
Puriner

Puriner är en grupp heterocykliska kväveföreningar. Ämnen i denna grupp är mycket vanliga i celler, där de ingår i DNA och RNA samt fungerar som energibärare.

Till skillnad från pyrimidiner har puriner två ringar. Annat nämnvärt är att det i en DNA-molekyl alltid är en purin som sitter ihop med en pyrimidin. T.ex.: Adenin-Tymin.

Exempel på puriner:
Purin
Adenin
Guanin
Hypoxantin
Xantin
Teobromin
Teofyllin
Koffein
Urinsyra

Biomolekyler
Aromatiska aminer
Puriner
Ottenby landskommun

Ottenby landskommun var en tidigare kommun på sydligaste delen av Öland i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid storkommunreformen 1 januari 1952 av de tidigare kommunerna Gräsgårds landskommun, Segerstads landskommun, Smedby landskommun, Södra Möckleby landskommun, Ventlinge landskommun och Ås landskommun.

1 januari 1957 överfördes till Ottenby landskommun och Segerstads församling från Mörbylånga landskommun och Hulterstads församling ett område med 1 invånare och omfattande en areal av 0,32 km², varav allt land.

1 januari 1959 överfördes från Ottenby landskommun och Smedby församling till Mörbylånga landskommun och Kastlösa församling ett obebott område (Parteby 1:2-1:4 och 2:1-2:2), omfattande en areal av 4,28 km², varav allt land.

Den upplöstes 1 januari 1967, då dess område gick upp i Mörbylånga landskommun som 1971 ombildades till Mörbylånga kommun.

Kommunkoden var 0841.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende hörde landskommunen till sex församlingar: Gräsgård, Segerstad, Smedby, Södra Möckleby, Ventlinge och Ås.

Befolkningsutveckling

Geografi
Ottenby landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 178,29 km², varav 178,27 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 36,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1962

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mörbylånga kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Konservering (olika betydelser)

Konservering kan avse:

 Konservering – behandling och förberedande av livsmedel eller andra produkter eller föremål för att förlänga hållbarheten
 Konservering (kulturarv) – åtgärder som syftar till att förhindra och sakta ner nedbrytningen av det fysiska materialet
 Konservation (fysik) – en fysikalisk lag som statuerar att en viss storhet
 Konserverad änka – en ny kyrkoherde, soldat eller hantverkare, gifte sig med en företrädares änka eller dotter

Se även
 Konserveringsmedel
 Konservburk
ZTV-nytt

ZTV-nytt var ett ca fem minuter långt nyhetsprogram som dök upp med jämna mellanrum dygnet runt i ZTV:s tablåer. Nyheterna kom alla från kändis- och nöjesvärlden, dvs. kretsade kring aktuella händelser inom ämnen musik, film, medier och lite allmänt kändisskvaller. 

Programledarna varierade genom åren. ZTV-nytt sändes från 1992 till början av 2005. Nedläggningsbeslutet kom i december 2004 efter flera år av dåliga tittarsiffror.

TV-program i ZTV
Nyhetsprogram på TV
Spätta

Spätta kan avse:

 Spätta – en plattfisk, se rödspätta
 Spätta (kvinna) – en benämning på en kvinna i en subkultur
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1957

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1957 var det 24:e världsmästerskapet i ishockey för herrar, arrangerat av International Ice Hockey Federation, och matcherna europeiska lag emellan gällde samtidigt som det 35:e Europamästerskapet i ishockey för herrar. Turneringen spelades 24 februari - 5 mars 1957 i Moskva, i dåvarande Sovjetunionen.

Detta var det första världsmästerskapet som avgjordes hos den nya ishockeystormakten, Sovjetunionen. Mästerskapet hamnade i fokus efter politiska händelser året före. Under oktober-november 1956 skedde Ungernrevolten. I november 1956 slogs upproret i Ungern slutligen ner av sovjetiska trupper med stöd av andra bland Warszawapaktens medlemsstater. Som en reaktion på detta valde USA och Kanada att bojkotta världsmästerskapet i den sovjetiska huvudstaden. Bojkotten följdes av Västtyskland, Norge, Italien och Schweiz.

Antalet deltagande länder blev därmed så få att startfältet fick utökas med länder som normalt inte spelade i en A-turnering, såsom de normala B-nationerna Österrike, Japan och Östtyskland, varav Östtyskland gjorde debut i världsmästerskapssammanhang detta år. Detta gjorde att totalt startade åtta lag i världsmästerskapet och att ingen B-turnering spelades.

I Kanadas frånvaro var värdlandet stora favoriter till att vinna världsmästerskapet. Men istället blev det Sverige som sensationellt erövrade världsmästartiteln för andra gången i historien. Sveriges första titel var för övrigt vid världsmästerskapet 1953, där svenskarna likaledes hade dragit fördel av avhopp från några av favoritlagen.

I matchen mellan Sovjet och Sverige ledde Sverige med 2-0 inför andra perioden, men Sovjet vände och ledde med 4-2 inför tredje, innan svenskarna till slut fixade till 4-4.

Efteråt skulle svenskarna sjunga Sveriges nationalsång utan komp, men då ingen kunde mer än de första raderna valde man istället snapsvisan Helan går. Lasse Björn berättade efteråt att man valde mellan den, Flickorna i Småland och Mors lilla Olle.

Resultat

Tabell

Matcher

Slutställning

Laguppställningar

Sverige 
Målvakter: Thord Flodqvist, Yngve Casslind; 
Backar: Lars Björn, Vilgot Larsson, Roland Stoltz, Hans Svedberg;  
Forwards: Acka Andersson, Sigurd Bröms, Hans Eriksson, Eje Lindström, Lars-Eric Lundvall, Eilert "Garvis" Määttä, Nisse Nilsson,  Ronald "Sura-Pelle" Pettersson, Sven Tumba,  Valter Åhlén, Hans "Stöveln" Öberg; 
Tränare: Folke "Masen" Jansson; 
Assistent och Generalmanger: Pelle Bergström

Övrigt 
Sovjet hade varit så säkra på att vinna världsmästartiteln så att det fanns ingen inspelning med den svenska nationalsången tillgänglig. Det svenska laget skulle då sjunga den svenska nationalsången, men ingen i laget kunde hela texten varvid Lasse Björn föreslog att de skulle sjunga "Helan går" i stället. Så de svenska spelarna sjöng "den svenska nationalsången", Helan går, inför en fullsatt isstadion.

Källor

Externa länkar

1957 i Sovjetunionen
Internationella ishockeytävlingar i Sovjetunionen
Ishockeysäsongen 1956/1957
Sportevenemang i Moskva
Sport och politik
1957
Moskva under 1900-talet
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1958

Världsmästerskapet i ishockey 1958 var det 25:e världsmästerskapet i ishockey, arrangerat av IIHF, och matcherna europeiska lag emellan gällde samtidigt som det 36:e Europamästerskapet i ishockey för herrar. Turneringen spelades 28 februari - 9 mars 1958 i Oslo, Norge.

1957 års världsmästerskap led sportsligt av att flera toppnationer bojkottade mästerskapet av politiska skäl. Till 1958 års världsmästerskap var dock alla toppnationer på plats, trots att bara åtta lag ställde upp.

Kanadas landslag representerades av Whitby Dunlops i denna turnering. Kanada vann i överlägsen stil före Sovjetunionen, som fick nöja sig med världsmästerskapssilver och Europamästartiteln. Tredjeplatsen gick till de försvarande världsmästarna från Sverige. 

Världsmästerskapsturneringen genomfördes i en enkelserie där de åtta deltagande landslagen alla mötte alla en gång.

Resultat

Tabell

Matcher

Slutställning

Laguppställningar

Kanada 
Sid Smith, Harry Sinden (C), Sandy Air, Bob Attersley, Frank Bonello, Connie Broden, Charlie Burns, Roy Edwards, Fred Etcher, Bus Gagnon, George Gosselin, John Henderson, Jean-Paul Lamirande, Jack McKenzie, Don McBeth, Gord Myles, Ted O’Connor, Tom O’Connor, Ed Redmond, George Samolenko, Alf Treen; 
Tränare: Sid Smith

Sverige 
Målvakter: Thord Flodqvist, Rune Gudmundsson
Backar: Lasse Björn, Gert Blomé, Vilgot Larsson, Roland Stoltz, Hans Svedberg
Forwards: Sigurd Bröms, Karl-Sören Hedlund, Erling Lindström, Lars-Eric Lundvall, Nils "Dubbel-Nisse" Nilsson, Ronald "Sura-Pelle" Pettersson, Sven Tumba, Gösta Westerlund, Carl-Göran Öberg, Hans "Stöveln" Öberg
Tränare: Ed Reigle

Källor
 Passionhockey.com

1958 i Norge
Internationella ishockeytävlingar i Norge
Ishockeysäsongen 1957/1958
Internationella sportevenemang i Oslo
1958
Oslo under 1900-talet
Ölands-Åkerbo landskommun

Ölands-Åkerbo landskommun var en tidigare kommun på Öland i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen bildades som så kallad storkommun år 1952, vid den genomgripande kommunreformen av de tidigare landskommunerna Böda, Högby, Källa och Persnäs.

Ölands-Åkerbo kommun ägde bestånd fram till den 1 januari 1974, då den lades samman med Borgholms kommun.

Kommunkoden var 0836

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen de fyra församlingarna Böda, Högby, Källa och Persnäs.

Befolkningsutveckling

Geografi
Ölands-Åkerbo landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 252,93 km², varav 250,25 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 15,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1970

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Borgholms kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1947

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1947 var det 14:e världsmästerskapet i ishockey för herrar, arrangerat av IIHF, och det första världsmästerskapet efter andra världskriget. För de europeiska lagen gällde turneringen samtidigt som det 25:e Europamästerskapet i ishockey för herrar. Turneringen spelades 15–23 februari 1947 i Prag, Tjeckoslovakien.

För första gången avgjordes världsmästerskapet i ren serieform, där alla mötte alla i en grupp.

De 11-faldiga världsmästarna från Kanada deltog inte, och i deras frånvaro lyckades värdlandet Tjeckoslovakien att vinna sitt första världsmästerskap – och därmed också europamästerskapet som bästa europeiska nation. Silvermedaljörer blev Sverige och Österrike erövrade bronsmedaljerna. Sverige vann med 2–1 mot Tjeckoslovakien i näst sista omgången, och många trodde då att Sverige skulle vinna turneringen. Men då Sverige fick stryk med 1–2 av Österrike i sista omgången, medan Tjeckoslovakien slog USA med 6–1, lyckades Tjeckoslovakien ändå vinna turneringen. I Sverige beskylldes den "givna guldmedaljen" för att ha "dränkts i det goda tjeckiska ölet".

Resultat

Slutställning

Målligan

Laguppställningar

Tjeckoslovakien 
Målvakter: Bohuslav Jarkovsky, Zdeněk Jarkovský
Backar: Frantisek Pácalt, Miroslav Sláma, Josef Trousílek, Milan Pokorný, Vilibald Šťovík
Forwards: Ladislav Troják, Vladimír Zábrodský, Stanislav Konopásek, Václav Roziňák, Vladimír Bouzek, Karel Stibor, Josef Kus, Jaroslav Drobný
Coach: Matej Buckna

Sverige 
Målvakter: Arne "Brand Johan" Johansson, Charles Larsson
Backar: Rune Johansson, Gunnar Landelius, Åke Andersson, Åke Olsson
Anfallare: Åke "Plutten" Andersson, Sigge Boström, Rolf Eriksson-Hemlin, Hans Hjelm, Erik "Epa" Johansson, Lars Ljungman, Birger Nilsson, Holger Nurmela, Bror Pettersson, Rolf "Mackan" Pettersson

Österrike 
Målvakter: Josef Wurm, Alfred Huber
Backar: Franz Csöngei, Egon Engel, Reinhold Egger, Helfried Winger
Forwards: Willibald Stanek, Adolf Hafner, Fritz Demmer, Oskar Nowak, Walter Feistritzer, Rudolf Wurmbrand, Friedrich Walter, Hans Zehetmayer, Gerd Springer, Hans Schneider

Källor

SFRP'S Hockey Archive

Referenser

Externa länkar

a to z encyclopaedia of ice hockey

1947 i Tjeckoslovakien
Internationella ishockeytävlingar i Tjeckoslovakien
Ishockeysäsongen 1946/1947
Sportevenemang i Prag
1947
Prag under 1900-talet
Liv Mildrid Gjernes

Liv Mildrid Gjernes (född 1954 i Lunde, Telemark) i Norge är en norsk konstnär.  Hon är bosatt och har ateljé och verkstad i Eidsfoss i Vestfold sedan 1991. 

Mellan 1986 och 1991 var hon bosatt på Fossekleiva i Svelvik i Norge.

Hon är utbildad, bland annat, vid ”Statens Høgskole for Kunsthandverk og design”, i Bergen, och ”Instituttet for møbel og rom”.

På uppdrag av den norska regeringen designade och tillverkade hon en gåva till Prinsessa Märtha Louise och Ari Behns bröllop 24 maj 2002. Gåvan, betitlad "Ikoner for hjertene", bestod av två skåp speciellt designade för bröllopsparet. Vardera skåp innehöll exklusiva arbeten från sju norska regioner, också de tillverkade av framstående norska konsthantverkare.

Externa länkar 
Konstnärens norska hemsida
"Ikoner for hjertene"   omtalade av norska statsministerns kontor

Norska konstnärer under 1900-talet
Norska konstnärer under 2000-talet
Personer från Nome kommun
Födda 1954
Levande personer
Kvinnor
Mjukpornografi

Mjukpornografi, mjukporr (från engelskans softcore pornography) är en benämning på pornografi som återger sexuellt beteende mindre explicit i förhållande till motsatsen som är hårdpornografi.

Beskrivning
Det eggande inslaget består främst av nakna kvinnobröst, indicier på nakenhet och simulerade samlag samt, i rörlig bild, med suggestiv musik och belysning.

Denna typ av pornografi visar inte erigerade penisar, vulvor, ejakulation eller penetration. Även om samlags- och oralsexscener ibland visas, är de filmade i en sådan vinkel att den tänkta penisen eller vulvan är dold. När onani skildras är man noga med att inga könsdelar får synas; det är dessutom vanligt att personen i fråga är lätt påklädd (till exempel i en morgonrock) eller ligger under ett täcke.

Mjukporr förekommer i många herrtidningar såsom Playboy, men är även relativ vanligt i bilder och i spelfilmer som är avsedda för en vuxen publik.

Se även
Ecchi
Samlagsställning
Vaniljsex

Referenser

Noter

Externa länkar

Pornografiska genrer
Just Job

Just Job, modern svensk musikal med engelsk text, första gången framförd i Katarina kyrka hösten 2004. Text: Elias Nyberg Musik: Jonah Nilsson och Arvid Svenungsson. Den stilbildande uppsättningen anses vara den på Orionteatern våren 2005 med regi av Jens Karlsson. 

Musikalen återberättar Jobs bok ur Gamla Testamentet i en stil inspirerad av bland annat musikalen Jesus Christ Superstar och med en humor hämtad från Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat. Särpräglande är den fritänkande men melodiösa musiken och ett perspektiv där inte bara Job utan även hans familj och folk ges gestalt.

Roll-lista från Orionteatern 2005 
Job - Leonard Malm
Kocken - David Fukamachi Regnfors
Gud - Leandro Saucedo
Satan - Danny Saucedo
Jobs Fru - Johanna Cervin
Flickan - Emelie Irewald
Receptionisten - Julia Hallengren

Externa länkar 
Orionteatern

2004 i Sverige
Musikåret 2004
Teateråret 2004
Kultur i Stockholm
Svenska musikaler
Bibeln i fiktion
När jag ser i Guds bok

När jag ser i Guds bok är en sång med text skriven före 1856 av Jemima Luke och som översattes 1856 av Betty Ehrenborg-Posse. Sången sjungs till en grekisk melodi.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 407 under rubriken "Barn och ungdom".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 566 under rubriken " Speciella sånger - Barnen".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 92 under rubriken "Frälsningen i Kristus".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 691 under rubriken "Barn och ungdom".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 468 under rubriken "Ordet och bönen".

Brittiska psalmer
Grekiska psalmer
Tjänstemannaskydd

Tjänstemannaskydd innebär att den som hotar eller misshandlar vissa yrkesutövare i Sverige i deras tjänst, eller som hämnd för handling i tjänsten, gör sig skyldig till våld eller hot mot tjänsteman.

Några yrken som åtnjuter tjänstemannaskydd är poliser, tulltjänstemän, skyddsvakter, ordningsvakter, väktare, taxichaufförer, trafiktjänstemän (exempelvis lokförare, tågvärdar, biljettkontrollanter och busschaufförer) och socialarbetare.

Se även
 Tjänsteman

Noter 

I det lagstadgade (BrB) begreppet tjänsteman avses yrkesgrupper som enligt praxis anses utföra myndighetsutövning samt anställda som i sitt yrke utför myndighetsutövning. Uppenbara sådana tjänstemän är statligt/kommunalt anställda som fattar/utför myndighetsbeslut; till exempel domare, åklagare, polis, kronofogde, byråchefer/anställda och så vidare. Dessutom omfattas till exempel anställd med befogenhet att ge sådana anvisningar, såsom sjuksköterska, passkontrollant, kriminalvårdare samt tjänstemän med stöd i verksamhetsregler eller sådana angivna arbetsuppgifter, till exempel skorstensfejare, tågvakter, ordningsvakter med förordnande.

Straffrätt