kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rapa Nui (film)

Rapa Nui är ett amerikanskt romantiskt-action-äventyr från 1994 i regi av Kevin Reynolds med Jason Scott Lee och Sandrine Holt i två av huvudrollerna. Filmen släpptes direkt på video i augusti 1995.

Handling
På påskdagen år 1722 landstiger den holländske sjöfararen Jacob Roggeveen på en liten okänd ö långt ute i Stilla havet som infödingarna kallar för Rapa Nui. Där möts han av två stammar; Långa öron som är den härskande stammen på ön och arbetarstammen Korta öron. De två stammarna är på väg mot ett oundvikligt inbördeskrig.

De unga männen från "långöronen" tävlar i den årliga tävlingen "Birdman", där de ska simma ut till en mindre ö och hämta ett fågelägg och föra det tillbaka uppför de höga klipporna utan att krossa det. Vinnaren i tävlingen får styra ön i ett år. 

Ariki-mau har varit "Birdman" i 20 år, och har en övertygelse om att gudarna en dag skall komma i en stor vit kanot och ta honom till himlen. Hans rådgivare säger åt honom att han ska bygga fler och större moai-statyer för att uppmuntra gudarna att komma tidigare. Ariki-mau går med på detta, men anser att de senaste statyerna, som är över 20 meter höga, är alldeles för små. Så han bestämmer att "kortöronen" ska tvingas att bygga ännu större statyer på väldigt kort tid för att uppfylla hans önskemål.

Samtidigt har "långöronens" Noro förälskat sig i "kortöron"-flickan Ramana, vilket är totalt förbjuden kärlek på Rapa Nui, så de gör allt för att försöka hålla sitt förhållande hemligt så ingen av stammarna kommer på dem.

Om filmen
Filmen är inspelad på Påskön.

Rollista (urval)
 Jason Scott Lee - Noro
 Esai Morales - Make
 Cliff Curtis - Short Ears
 Sandrine Holt - Ramana
 Eru Potaka-Dewes - Ariki-mau
 Gordon Hatfield - Riro
 Frenxa Reuben - Heke
 Hori Ahipene - Overseer
 Ruihana Rewa - Äldre dam
 George Henare - Tupa
 Rawiri Paratene - Präst
 Pete Smith - Präst

Externa länkar
 
 

Filmer 1994
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska historiefilmer
Oceanien på film
1700-talet på film
Direkt till video-filmer
Engelskspråkiga filmer
Kannibalism i fiktion
Brevskolan

Brevskolan är ett svenskt utbildningsföretag med ursprunglig inriktning på korrespondensundervisning. 

Brevskolan grundades 1919 som Kooperativa förbundets korrespondensinstitut och bytte 1933 namn till Brevskolan. År 1949 överläts Brevskolan av Kooperativa Förbundet till en särskild ekonomisk förening – Bilda Förlag & Idé –  vars medlemmar var KF, LO, HSB, ABF samt senare även IOGT. 2016 separerades förlagsdelen och lever vidare under namnet Bilda förlag, som ägs av Regnbågsförlaget AB.

Brevskolans kursbestånd var till stor del inriktat på delägarorganisationernas behov. Ofta specialproducerades kurser för en bestämd målgrupp.  Utöver detta hade skolan ett brett allmänt kursbestånd. Inom KF-sektorn bedrevs en omfattande personalutbildning. Inom de övriga organisationerna bedrevs utbildning av fackligt och politiskt förtroendevalda. På studiecirkelsidan, där en viss del av verksamheten bedrevs i form av studiecirklar med svarsgranskning, fanns också svenska, främmande språk och konsthantverksämnen.

Brevskolan hade i början av 1970-talet omkring 35 000 enskilda nyanmälningar per år.

Företaget drev under 1970- och 80-talen skivbolaget a disc. Till socialdemokraternas 90-årsjubileum 1979 producerade man valfilmsrapsodin Kampen går vidare!.

Källor

Noter

Svenska utbildningsföretag
Företag bildade 1919
Kooperativa Förbundet
Svenska bokförlag
Mularps socken

Mularps socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Mularps distrikt.

Socknens areal är 11,61 kvadratkilometer varav 11,59 land. År 2000 fanns här 56 invånare.  Kyrkbyn Mularp med sockenkyrkan Mularps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mularps församling och för de borgerliga frågorna bildades Mularps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åslebygdens församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mularp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Mularps socken ligger öster om Falköping med Gerumsberget i öster. Socknen är en odlingsbygd på Falbygden och skogsbygd i öster med höjder som på Gerumsberget når 325 meter över havet.

Fornlämningar
Från järnåldern finns spridda gravar och stensättningar. En runsten finns i kyrkan.

Namnet
Namnet skrevs 1225 Mulathorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden kan innehålla mansnamnet Mule alternativt mule, 'kreatursmule' syftande på en terrängformation.

Se även
 Mularps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun
Socknar i Vartofta härad
Nicolas de Flécelles de Brégy

Nicolas de Flécelles, greve de Brégy, född omkring 1615 och död 1689, var en fransk greve och diplomat.

de Brégy började sin baran som parlamentsråd men blev senare krigare och diplomat. Han förmedlade som sändebud i Polen Marie Louise av Mantovas giftermål med kung Vladislav IV av Polen, vilket var av stor vikt för Frankrikes inflytande i Polen. Han sändes därefter till Sverige, där han kom i hög gunst hos drottning Kristina. Återkommen till Frankrike ägnade han sig åter åt militärbanan.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Franska politiker under 1600-talet
Franska diplomater
Franska militärer under 1600-talet
Födda 1615
Avlidna 1689
Män
Drottning Kristinas hov
Tiarps socken

Tiarps socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Tiarps distrikt.

Socknens areal är 20,56 kvadratkilometer varav 20,42 land. År 2000 fanns här 119 invånare.  Kyrkbyn Tiarp med sockenkyrkan Tiarps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Socknen införlivade under 1700-talet Flittorps socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tiarps församling och för de borgerliga frågorna bildades Tiarps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åslebygdens församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tiarp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Gudhems kompani.

Geografi
Tiarps socken ligger öster om Falköping med  Varvsberget i öster Plantaberget i nordost. Socknen en odlingsbygd på Falbygden och skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Boplatser, tre gånggrifter och fem hällkistor från stenåldern är funna. Från brons- och järnåldern finns finns spridda gravar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Tidhethorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden innehåller mansnamnet Tidhe.

Se även
 Tiarps församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun
Socknar i Vartofta härad
Åsle socken

Åsle socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Åsle distrikt.

Socknens areal är 20,56 kvadratkilometer varav 20,42 land. År 2000 fanns här 263 invånare.  Kyrkbyn Åsle med sockenkyrkan Åsle kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsle församling och för de borgerliga frågorna bildades Åsle landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åslebygdens församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Åsle, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Gudhems kompani.

Geografi
Åsle socken ligger öster om Falköping med Åsle mosse i väster och Gerumsberget i öster. Socknen en odlingsbygd på Falbygden och skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Boplatser och fyra gånggrifter från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns skålgropsförekomster och två depåfynd från denna tid har påträffats. Från järnåldern finns spridda gravar och stensättningar. En offerkälla finns vid Stora Hallan.

Namnet
Namnet skrevs 1360 Asle och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller troligen asl, 'betsmark'.

Se även
 Åsle församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun
Socknar i Vartofta härad
Mularps landskommun

Mularps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Mularps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Tiarps landskommun

Tiarps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Tiarps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Åsle landskommun

Åsle landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Åsle socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Kungslena församling

Kungslena församling var en församling i Skara stift och i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kungslena-Hömbs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var tidigt moderförsamling i pastoratet Kungslena, Varv och Hömb för att därefter från 1540 till åtminstone 1992 vara annexförsamling i pastoratet Varv, Kungslena och Hömb som från 1962 även omfattade Dimbo församling och Ottravads församling. Församlingen ingick från 1998 till 2006 i Tidaholms pastorat. Församlingen uppgick 2006  i Kungslena-Hömbs församling.

Kyrkor 
 
 Kungslena kyrka

Se även
Kungslena socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Tidaholms kommun
Émile Bréhier

Émile Bréhier, född den 12 april 1876 i Bar-le-Duc, död den 3 februari 1952 i Paris, var en fransk filosof och historiker.

Bréhier var professor vid Sorbonne och skrev monografierna Chrysippe (1910) och Schelling (1912). År 1927 grundade han Revue d'historie de la philosophie.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Franska filosofer under 1900-talet
Franska professorer
Alumner från Paris universitet
Personer verksamma vid Paris universitet
Franska historiker under 1900-talet
Födda 1876
Avlidna 1952
Män
Svensk uppslagsbok
Personer från Bar-le-Duc
Hömbs socken

Hömbs socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Hömbs distrikt.

Socknens areal är 17,08 kvadratkilometer varav 17,00 land. År 2000 fanns här 51 invånare.  Kavlås slott samt kyrkbyn Hömb med sockenkyrkan Hömbs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hömbs församling och för de borgerliga frågorna bildades Hömbs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kungslena-Hömbs församling som 2010 uppgick i Varvs församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hömb, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Livkompaniet.

Geografi
Hömbs socken ligger norr om Tidaholm kring ån Ösan. Socknen har en central odlingsbygd som omges av skogsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1394 Hörn och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller hem, 'boplats; gård'. Förleden är hö.

Se även
 Hömbs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Friedrich August Ludwig von Burgsdorf

Friedrich August Ludwig von Burgsdorf, född 23 mars 1747 i Leipzig, död 18 juni 1802 i Berlin, var en tysk skogsvetare.

Burgsdorf utnämndes 1787 till professor i skogsvetenskap i Berlin samt blev senare även direktör för skogsakademien i Berlin och chef för skogsväsendet i Kurmark. Hans mest betydande verk är Handbuch der Forstwissenschaft I-III (1788-1800, I, tredje upplagan 1800, II, tredje upplagan 1805, III, andra upplagan samma år), som var epokgörande för sin tid. Burgsdorf, som ivrigt verkade för införande av främmande träslag, skrev bland annat även Anleitung zur sichern Erziehung der einheimischen und fremden Holzarten (tredje upplagan 1805).

Källor

Externa länkar

Tyska skogsvetare
Tyska professorer
Personer i Tyskland under 1700-talet
Personer från Leipzig
Födda 1747
Avlidna 1802
Män
Ugglan
Långfenad havsbraxen

Långfenad havsbraxen  (Taractichthys longipinnis) är en fisk från familjen havsbraxenfiskar som är Europas största art i familjen.

Utseende 
Den långfenade havsbraxen påminner om havsbraxen, det vill säga den har en hög kropp som är sammantryckt mot sidorna, tämligen mörk rygg och buk och sidor som är grå till silverfärgade, gärna med en kopparaktig lyster. Liksom havsbraxen har den en djupt inskuren stjärtfena. De främre delarna av rygg- och bukfenorna är emellertid utdragna i mycket höga spetsar. Som mest kan den väga 45 kg och bli 100 cm lång.

Vanor 
Arten är en vanligtvis solitär, pelagisk fisk, även om den kan forma mindre stim. Den lever på djup mellan 40 och 200 m, och företar långa vandringar. Arten lever framför allt på räkor och bläckfisk.

Utbredning 
Långfenad havsbraxen finns i de flesta av jordens hav: I västra Atlanten finns den från Nova Scotia i Kanada via Västindien till sydöstra Brasilien; i östra delen från Island och Norge till Namibia och möjligen vidare söderut till sydafrikanska vatten. Den undviker dock Medelhavet.

Kommersiell användning 
Arten anses som en god matfisk och är föremål för ett mindre, kommersiellt fiske.

Referenser 

Abborrartade fiskar
Varvs socken, Västergötland

Varvs socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Varvs distrikt.

Socknens areal är 11,72 km² varav 99,9 % är land. År 2000 fanns här 361 invånare.  En del av tätorten Ekedalen samt sockenkyrkan Varvs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Varvs församling och för de borgerliga frågorna bildades Varvs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Varv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Varvs socken ligger väster om Tidaholm med Varvsberget i väster. Socknen har en odlingsbygd nedanför berget som når 312 meter över havet och är täckt av skog.

Fornlämningar
En gånggrift och två hällkistor från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravfält, stensättningar och domarringar samt en fornborg.

Kyrkoherden Thore Odhelius utpekade i mitten av 1700-talet socken som platsen för slaget på Gestilren. 1910 restes en minnessten () över slaget. Inskriptionen på stenen lyder: ”Gud skydde Sveriges rike! Sjuhundra år efter slaget vid Gestilren reste Västgötar denna sten 1910.” Stenen ägs av Stiftelsen Västergötlands museum. Odhelius preciseringsförsök går troligen tillbaka till Johannes Messenius som i Scondia Illustrata på 1630-talet placerade slaget i närheten av Lena.

Namnet
Namnet skrevs 1341 Hwarf och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller hvarf, 'varv' som kan syfta på en bäckkrök i byn.

Se även
 Varvs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Dimbo församling

Dimbo församling var en församling i Skara stift och i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 1992 i Dimbo-Ottravads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Omkring 1550 införlivades Dvärstorps församling 

Församlingen var till 1 maj 1925 moderförsamling i pastoratet Dimbo och Ottravad som till omkring 1550 även omfattade den då upphörda Dvärstorps församling. Från 1 maj 1925 till 1962 moderförsamling i pastoratet Dimbo, Ottravad, Hångsdala, Skörstorp och Östra Gerum. Från 1962 till 1992 annexförsamling i pastoratet Varv, Kungslena, Hömb, Dimbo och Ottravad. Församlingen uppgick 1992 i Dimbo-Ottravads församling.

Organister

Kyrkor 
 
 Dimbo-Ottravads kyrka

Se även
Dimbo socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Tidaholms kommun
World Sight Day

World Sight Day är en årlig återkommande dag som syftar till att uppmärksamma ögonhälsa för att minska blindhet bland människor runt om i världen. World Sight Day organiseras bland andra av Världshälsoorganisationen, The International Agency for the Prevention of Blindness  samt en rad experter och andra aktörer inom optik och ögonhälsa. Satsningen är en del i det långsiktiga arbetet inför Vision 2020 .

2010 ägde World Sight Day rum den 14 oktober.

Referenser

Externa länkar
World Sight Day

Blindhet
Temadagar i oktober
Ottravads socken

Ottravads socken i Västergötland ingick i Vartofta härad och är sedan 1974 en del av Tidaholms kommun, från 2016 inom Dimbo-Ottravads distrikt.

Socknens areal är 11,27 kvadratkilometer varav 11,26 land.  År 1951 fanns här 169 invånare. Sockenkyrka är sedan 1817 Dimbo-Ottravads kyrka som ligger i Dimbo socken, som delar kyrkan med Ottravads socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ottravads församling och för de borgerliga frågorna bildades Ottravads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 1992 i Dimbo-Ottravads församling som 2010 uppgick i Varvs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Dimbo-Ottravad, med samma omfattning som Dimbo-Ottravads församling hade 1999/2000 och fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Ottravads socken ligger sydväst om Tidaholm kring Ösan. Socknen är en odlingsbygd i väster och skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar och ett gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Oterwadh och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ot(t)er, 'utter' och vad, 'vadställe'. Kyrrkbyn ligger vid Ösan.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Valstads socken

Valstads socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Valstads distrikt.

Socknens areal är 21,72 kvadratkilometer varav 21,58 land. År 2000 fanns här 247 invånare.  Kyrkbyn Folkabo/Valstad med sockenkyrkan Valstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Valstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Valstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen utökades 2002.

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Valstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Valstads socken ligger sydväst om Tidaholm kring ån Ösan. Socknen är en kuperad odlingsbygd på östra Falbygden¨i väster och skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Två gånggrifter från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns fem gravfält

Namnet
Namnet skrevs 1323 Hwalfstadhum och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller sta(d), 'boplats, ställe'. Förleden kan innehålla hvalf, 'valv' och syfta på en terrängformation.

Se även
 Valstads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Götarsviks herrgård

Götarsviks herrgård är en herrgård i Örebro kommun, Närke.

Götarsvik ligger i Lillkyrka socken, på en udde invid Hjälmarens norra strand. Huvudbyggnaden är i två våningar och byggd av sten. Den uppfördes på 1750-talet av ryttmästare Nils Svedenstjerna. Byggnaden restaurerades 1918-20. Huvudbyggnaden inramas av två flyglar. Herrgården är ett prov på herrgårdsanläggningar från mitten av 1700-talet som lanserades av Carl Hårleman, och som populariserades av Carl Wijnbladhs ritningar. Godset har en areal om knappt 300 ha samt tillhörande vatten.

Gårdsbryggeri
Götarsvik Gårdsbryggeri var ett svenskt mikrobryggeri. De producerade öl mellan 1998 och 2001. 

Götarsvik bedrev tidigare handel med närproducerade livsmedel, och 1998 köpte de upp Nordsjö Gårdsbryggeri vars öl de fortsatte att brygga. Den enda egna produkt man tillverkade var EnBärs från Närke, en lageröl kryddad med enbär.

Referenser
Svenska län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse, del II, s. 461-62. Bokförlaget Svenska Län, Göteborg 1948.

Herrgårdar i Närke
Byggnader och anläggningar i Örebro kommun