kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Parapatrisk utbredning

Parapatrisk utbredning, eller parapatri, är inom biologi och systematik när taxa som har angränsande utbredningsområden, med bara ringa överlappning, skulle hybridisera med varandra om de inte avgränsades av någon form av isoleringsmekanism. Denna form av populationsuppdelning är ovanlig i tempererade områden men vanligare i tropikerna. Olika former av barriärer mellan arter eller populationer kan vara en flod, höjdskillnader eller en biotopgräns som exempelvis en tät skog mellan två områden med savann.

Se även
Sympatrisk utbredning
Allopatrisk utbredning
Zoologi
Botanik
Populationsgenetik
Holmalunds IF

Holmalunds IF är en fotbollsklubb från Alingsås, bildad 1933. Herrlaget spelar 2023 i division 4. 

Damlaget spelade i Damallsvenskan 2001. År 2017 bröt sig laget, som då spelade i Elitettan, ur Holmalund och bildade Alingsås FC. Under år 2023 har Holmalund ingen kvinnlig verksamhet och satsar på herrsidan. 

Klubbens färger är röd och vit. Holmalunds två anläggningar heter Holmalyckan (Östlyckevallen) och Brogårdsvallen (hemmaarena för Holmalunds herr- och damlag). Holmalunds IF kallas ibland för "Holmen". Holmlunds IF är f.d. landslagsspelaren Johan Elmanders moderklubb.

Spelare
Holmalunds IF är moderklubb för 
 Rune Jingård (GAIS 1948-59)
 Magnus "Lill-Tidan" Johansson (IFK Göteborg och Frölunda IF, Brann & Haugesund 1985-90)
 Yngve "Mini-Tidan" Johansson (Frölunda IF, 1988-94)
 Patrick Heed (GAIS, Frölunda IF 1989-1990)
 Kjell Johansson (Kalmar FF, Frölunda IF och Norrby, 1988-94)
 Mikael Nymoen (GAIS 1994-96)
 Stefan Öhman (V Frölunda IF och BK Häcken, 1990-talet)
 Klas Rubendahl (Frölunda IF, Husqvarna FF, GAIS och Norrby 1999-2010)
 Johan Elmander
 Patrik Elmander
 Peter Elmander
 Andreas "Dessa" Nilsson (V Frölunda IF, IFK Göteborg, IF Elfsborg och Jönköping Södra, 2000-)
 Bilgin Aliosman (FC Trollhättan, 2008-).
 Victor Sköld (IF Elfsborg, FC Trollhättan, Falkenbergs FF, Åtvidabergs FF 2014-2016, IFK Göteborg 2016-)
 André Nilsson (Örgryte IS, 2013-2015)

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
Klubbens webbplats

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1933
Sportklubbar i Alingsås kommun
Vessigebro BK

Vessigebro Bollklubb är en idrottsklubb i Vessigebro med i huvudsak fotboll på programmet. Klubben bildades . Klubben spelar på idrottsplatsen Brovallen (105 x 63 m), som invigdes 24 juni .

Klubben spelade under åren  och  i division III, vilket för närvarande är dess bästa resultat, vanligen spelar klubben i division V. Fyra allsvenska fotbollsspelare har börjat sin bana i Vessigebro BK: Uno Andersson och Lennart Alexandersson samt Lennarts söner Niclas Alexandersson och Daniel Alexandersson. 

Förutom fotboll har klubben också haft ungdomslag i handboll (1969-1984), bandy (1960-1964) och bordtennis (1989-1995). Innebandy spelas det numera sedan 1996. Klubben spelar hemmamatcherna i Katrinebergshallen.

Källor

Externa länkar
Vessigebro BK

Upplösta bandyklubbar i Sverige
Upplösta bordtennisklubbar i Sverige
Fotbollsklubbar i Sverige
Upplösta handbollsklubbar i Sverige
Innebandyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Falkenbergs kommun
Sportklubbar bildade 1927
På syndfull jord har Jesus vandrat

På syndfull jord har Jesus vandrat är en sång som första gången publicerades i Stridsropet nr 10, 1885. Textförfattaren är okänd men sången sjungs på en melodi komponerad av H Wright.

Publicerad i 
Stridsropet nr 10, 1885.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 344  under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1945.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 418 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 590 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Brittiska psalmer
Ventrilo

Ventrilo är ett gratis VoIP-program (Voice over IP) som gör det enkelt att prata med folk över internet eller lokala nätverk. 
Det enda man behöver är en mikrofon och nätverksanslutning, sedan kan man ansluta sig till olika servrar. Ventrilo finns för Windows, Mac OS samt Linux och andra Unixvarianter. Det finns också Ventrilode för Apples Iphone och Ipod Touch.

Användning
Ventrilo används ofta av onlinespelare för att kommunicera med andra spelare. Spelare väljer ofta Ventrilo framför andra kommunikationsverktyg, eftersom programmet belastar CPU:n minimalt och därmed ger spelet mer resurser.

Ventrilo används också för podsändning med mera.

Se även 
Mumble
Skype
Teamspeak
Discord

Externa länkar 
Officiell webbplats

Datorprogram
Lek (skulptur)

Lek är ett konstverk av konstnären Bror Hjorth. 

Står sedan 1935 på Nytorget i stadsdelen Södermalm i Stockholm.

Skulpturer på Södermalm
Skulpturer av Bror Hjorth
Skulpturer 1935
Gunnar Persson (tränare)

Gunnar Persson, född 24 augusti 1958 i Gävle, är en svensk före detta ishockeyspelare som tidigare har spelat för Brynäs IF. Från säsongen 1990/1991 har Persson arbetat som tränare, och varit huvudtränare för bland annat Brynäs IF, Linköping HC. Från säsongen 2013/2014 är Persson assisterande tränare i Rögle BK.

Biografi
Den 2 maj 2010 blev det klart att Persson blev ny assisterande tränare i AIK Ishockey i Elitserien. Tillsammans med Roger Melin (som är huvudtränare i AIK Ishockey) blev de två samma par som i Elitserien 1998/1999, då paret coachade Brynäs IF till SM-guld.

Tränaruppdrag 
AIK Ishockey (2010/2011–2011/2012) (assisterande tränare)
Borås HC (2007/2008)
Linköpings HC (2006/2007)
Rögle BK (2004/2005–2005/2006, 2008/2009–2009/2010, 2013/2014–)
Brynäs IF (1997/1998-2002/2003, assisterande tränare) (2003/2004)

Referenser 
Noter

Webbkällor

Svenska ishockeytränare
Män
Levande personer
Tränare i Linköping HC
Födda 1958
Idrottare från Gävle
Slussen (olika betydelser)

Slussen kan syfta på:

 Slussen – en vattenbassäng med varierbart vattenstånd, se sluss
 Slussen (TV-program) – ett TV-program på TV3

Geografiska områden och anläggningar

Stockholm
 Slussen – en trafikplats, en båtsluss och knutpunkt för kollektivtrafik 
 Slussens historia – historiken för Slussenområdet mellan Gamla stan och Södermalm
 Slussen (1935) – den funktionalistiska trafikplatsen uppförd 1935 och riven (huvudsakligen) 2016
 Projekt Slussen – ett byggprojekt påbörjat 2016 för att riva och förnya trafikplatsen och båtslussen i Slussenområdet

Slussar
 Karl Johansslussen – den fjärde slussen i ordningen som anlades på nuvarande Slussenområdet 1935
 Nils Ericsons sluss – den tredje slussen i ordningen som anlades på det nuvarande Slussenområdet 1850
 Christopher Polhems sluss – den andra slussen på det nuvarande Slussenområdet 1755
 Drottning Kristinas sluss – den första slussen på det nuvarande Slussenområdet 1642

Kollektivtrafik
 Slussen (Saltsjöbanan) – Saltsjöbanans ändstation vid Slussen 1936–, stängd 2016 under byggandet av Nya Slussen
 Slussen (tunnelbanestation) – en station på Stockholms tunnelbanas gröna och röda linje vid Slussenområdet 1933/1950–
 Slussen (bussterminal) –  en bussterminal inom trafikplatsen Slussen 1971–

Övriga Sverige
 Slussen, Malmö – ett delområde i stadsdelen Malmö Centrum
 Slussen, Falun – ett område i Falun
 Slussen, Orust – en småort på Orust i Bohuslän
 Södertälje sluss –  en sluss mellan Östersjön och Mälaren

Se även
:Kategori:Slussar
Stora Mellby församling

Stora Mellby församling var en församling i Skara stift och i Alingsås kommun. Församlingen uppgick 2006 i Bjärke församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Mellby församling. 18 juli 1867 införlivades Genneveds församling.

Församlingen var till 2006  moderförsamling i pastoratet Stora Mellby, Magra, Erska och Lagmansered som före 1867 även omfattade Genneveds församling och från 1962 Långareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Bjärke församling.

Organister

Kyrkor 

 Stora Mellby kyrka

Se även
Stora Mellby socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Alingsås kommun
Magra församling

Magra församling var en församling i Skara stift och i Alingsås kommun. Församlingen uppgick 2006 i Bjärke församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2006  annexförsamling i pastoratet Stora Mellby, Magra, Erska och Lagmansered som före 1867 även omfattade Genneveds församling och från 1962 Långareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Bjärke församling.

Kyrkor 

 Magra kyrka

Se även
Magra socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Alingsås kommun
Elitserien i orientering

Elitserien i orientering var en sammansättning av individuella orienteringtävlingar i Sverige, som numera utgått och ersatts av Silva League. Även deltagare från andra stater än Sverige fick vara med. Tävlingsformen startade år 2000. Resultaten räknades samman, och den som fick mest poäng vanb. Elitserien i orientering startades med målet att höja kvaliteten på både deltagare och arrangemang, samt höja intresset för elitorientering.

Slutsegrare

Källor
 Svenska Orienteringsförbundet - Topp fem från premiären 2000

Fotnoter

Orienteringstävlingar
Sportevenemang i Sverige
Återkommande sportevenemang med premiär 2000
Råda

Råda kan syfta på

Västergötland
 Råda socken, Askims härad – i Härryda kommun
 Råda landskommun, Göteborgs och Bohus län – en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län 1863–1971
 Råda församling, Göteborgs stift – i Göteborgs stift
 Råda distrikt, Härryda kommun – ett distrikt i Härryda kommun och Västra Götalands län
 Råda säteri – i Härryda kommun
 Råda socken, Kållands härad – i Lidköpings kommun
 Råda landskommun, Skaraborgs län – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1863–1951
 Kållands-Råda församling – i Skara stift
 Råda församling, Skara stift – en f.d. församling i Skara stift –2006
 Råda distrikt, Lidköpings kommun – ett distrikt i Lidköpings kommun och Västra Götalands län 2016–
 Råda, Lidköpings kommun – ett bostadsområde i tätorten Lidköping, tidigare tätort

Värmland
 Södra Råda socken – i Gullspångs kommun, innan 1885 Råda socken
 Södra Råda landskommun –  en tidigare kommun i Värmlands län 1863–1951, innan 1885 Råda landskommun
 Södra Råda församling – en tidigare församling i Karlstads, sedermera Skara stift –2006, innan 1885 Råda församling
 Norra Råda socken – i Hagfors kommun, innan 1885 Råda socken
 Norra Råda landskommun – en tidigare kommun i Värmlands län 1863–1971(1974), innan 1885 Råda landskommun 
 Norra Råda församling – en tidigare församling i Karlstads stift –2010, innan 1885 Råda församling
 Norra Råda-Sunnemo församling – i Karlstads stift 2010–
 Råda, Hagfors kommun – en tätort i Hagfors kommun

Se även
 Råda naturreservat – ett naturreservat i Norrtälje kommun
Råda kyrka

Råda kyrka kan avse:
Råda kyrka, Härryda kommun,
Råda kyrka, Lidköpings kommun,

Se även
Norra Råda kyrka
Södra Råda gamla kyrka
Södra Råda nya kyrka
Livbrigaden

Livbrigaden (IB 3) var en infanteribrigad inom svenska armén som verkade i olika former åren 1949–1992. Förbandsledningen var förlagd i Örebro garnison i Örebro.

Historik
Genom försvarsbeslutet 1948 beslutades att arméns fältregementen skulle omorganiseras och anta en brigadorganisation. Livbrigaden sattes upp åren 1949–1951 vid Livregementets grenadjärer (I 3) genom att fältregementet Livregementets grenadjärer (IR 3) omorganiserades till brigad. Genom försvarsutredning 1988 kom Livbrigaden att upplösas och avvecklas tillsammans med sin systerbrigad, Närkebrigaden, den 30 juni 1992.

Verksamhet
Huvuddelen av brigaden grundutbildades vid Livregementets grenadjärer (I 3). Brigaden genomgick förbandstyperna IB 49, IB 59, IB 66, IB 66R och IB 66M. Genom försvarsbeslutet 1972 kom brigaden att bli Livregementets grenadjärers sekundära brigad, detta då den inte upptogs till brigadorganisationen IB 77.

Organisation
Brigadens hade nedan organisation, Infanteribrigad 66, där infanteribataljonerna utbildades vid Livregementets grenadjärer.

1x Brigadledning
1x Infanterispaningskompani
3x infanteriskyttebataljoner
4x skyttekompanier
1x tungt granatkastarkompani
1x trosskompani
1x Infanteripansarvärnskompani
1x Stormkanonkompani
1x infanteriluftvärnskompani
1x infanterihaubitsbataljon
1x infanteriingenjörsbataljon
1x infanteriunderhållsbataljon

Förbandschefer
1949–195?: Överstelöjtnant Herbert Ling-Vannerus 
1956–1958: Överstelöjtnant Olof Rudqvist
1958–1982: ???
1983–1992: Einar Lyth

Namn, beteckning och förläggningsort

Se även
Livregementets grenadjärer
Närkebrigaden
Lista över svenska infanteribrigader

Referenser

Anmärkningar

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
 Livbrigaden

Svenska brigader
Örebros garnison
Svenska militära enheter bildade 1949
Svenska militära enheter upplösta 1992
Infanteribrigad 49

Infanteribrigad 49, förkortat IB 49, var ett typförband i svenska armén.

Införandet av Infanteribrigad m/49 innebar att Armén lämnade den tidigare strukturen med fältregementen och istället organiserades i brigadform där olika truppslag utbildade brigadens olika delar. Brigadorganisation 49 innebar, trots förbättringar, att infanteribrigaden alltjämt hade låg rörlighet och svag eldkraft mot både pansar och flyg. Den svarade inte mot efterkrigstidens hotbild.

Under intryck av världshändelserna, främst Koreakriget, fattade riksdagen beslut 1953 om en långsiktig materielplan och man påbörjade arbetet med att avhjälpa bristerna i brigadorganisation 49. Försök med nya förbandstyper och ny materiel ledde fram till en förbättrad organisation, som fick namnet 49 R (reviderad). Det innebar bland annat att antalet hästar starkt minskade och att antalet lastbilar och traktorer ökade. Hästarna fanns nu endast inom bataljonernas ram. De viktigaste förstärkningarna var ett stormkanonkompani med sex vagnar och ett tungt granatkastarkompani med nio pjäser, samtidigt som specialkompaniets tunga granatkastare kvarstod. Brigaden disponerade då 15 tunga granatkastare.

Infanteribrigadens organisation
Brigadledning
Jägarpluton
Tre skyttebataljoner med vardera
Tre skyttekompanier med kulspruta m/42, raketgevär m/49 och en 8 cm granatkastare. Senare tillfördes granatgevär m/48
Understödskompani med tre 8 cm grk, fyra ksp m/36 och pansarvärnskanon m/38
Trosskompani.
Pansarskyddskompani med pansarvärnskanon m/38 eller m/43 (vid vissa brigader stormartillerivagnar SAV)
Specialkompani med sex 12 cm grk m/41 och fyra infanterikanoner m/45
Luftvärnskompani med 40 mm luftvärnsautomatkanon m/36
Ingenjörskompani
En underhållsgrupp (reducerad bataljon)
Brigadens personalstyrka var cirka 4 500 man. Den personliga beväpningen utgjordes främst av automatgevär m/42, gevär och kulsprutepistol. En av bataljonerna i brigaden var utrustad med cyklar, medan de övriga var hänvisade till fotmarsch. Med införandet av cykeltolkning ökade förbandens marschhastighet från 4 km/tim till 15 km/tim. Med egna och tillförda cyklar kunde en brigad bli helt cykelburen. Cyklarna delades ut från lastbilsflak och släp och de viktigaste hästarna och kärrorna lastades upp på tömda cykeltransportbilar. Trossenheterna på kompani- och bataljonsnivå var dock fortfarande hästanspända och antalet lastbilar var litet. Skyttebataljonerna var alltjämt beroende av cirka 100 hästar och kärror.

Se även 
Lista över svenska infanteribrigader
Infanteribrigad 59
Infanteribrigad 66
Infanteribrigad 77
Infanteribrigad 2000

Referenser 

Sveriges militärhistoria
Själsfränder

Själsfränder är en skulptur av Kerstin Ahlgren.

Står sedan 2003 vid kajpromenaden i Årstadalshamnen i stadsdelen Liljeholmen i Stockholm.

Skulpturer i Liljeholmen
Skulpturer 2003
Skulpturer av svenska skulptörer
Kinnekulle (olika betydelser)

Kinnekulle kan syfta på:

Kinnekulle – ett berg i Götene kommun
Kinnekulle församling – en församling i Kålland-Kinne kontrakt i Skara stift 2002–
Kinnekulle landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1952-1967

Se även 
Kinnekulle kantäpple
Kinnekulle Ring
Kinnekullebanan
Lena församling

Lena församling kan syfta på:

Lena församling, Uppsala stift – en församling i Uppsala stift
Lena församling, Skara stift – en församling i Skara stift
Bälinge församling

Bälinge församling kan syfta på följande:

 Bälinge församling, Uppsala stift
 Bälinge församling, Skara stift
 Bälinge församling, Strängnäs stift
Landa församling, Göteborgs stift

Landa församling är en församling i Kungsbacka kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ingår i Löftadalens pastorat och ligger i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Ölmevalla och Landa. Från 1962 till 1992 annexförsamling i pastoratet Frillesås, Gällinge, Idala, Ölmevalla och Landa. Från 1992 till 2014 åter annexförsamling i pastoratet Ölmevalla och Landa. Församlingen ingår från 2014 i Löftadalens pastorat.

Kyrkor 
 Landa kyrka

Se även
Landa socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats för Löftadalens pastorat

Församlingar i Kungsbacka kommun
Indelningar i Kungsbacka kommun
Landa församling, Skara stift

Landa församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2002  i Algutstorps församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Algutstorp, (Kullings-)Skövde, (Södra) Härene och Landa som till 1962 även omfattade Bråttensby församling och till 1989 Tumbergs församling. Församlingen uppgick 2002 i Algutstorps församling.

Kyrkor 
 Landa kyrka

Se även 
 Landa socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vårgårda kommun
Solbacka

Solbacka har flera betydelser:

 Solbacka, Karlskoga – en tidigare byggnad i Karlskoga
Solbacka, Norrtälje – en stadsdel i Norrtälje
Solbacka, Nässjö kommun – en bebyggelse söder om Nässjö
Solbacka, Vimmerby kommun – en by i Vimmerby kommun
Solbacka läroverk – en nedlagd internatskola i Södermanlands län, som numera används som konferensanläggning
Solbacka, Norrtälje

Solbacka är ett bostadsområde i Norrtälje, Stockholms län. Bostadsområdet är beläget i nordöstra delen av staden och omgivet av stora grönområden med natur och motionsspår samt gång och cykelvägar. I området, som är lugnt och barnvänligt, bor många barnfamiljer i egna radhus, större kedjehus och villor. Många bor även i en bostadsrättsförening, Brf Vinkremlan, byggd 1985, med 79 bostadsrätter. I Solbacka/Västra Solbacka finns ett stall (Räfsja), ett äldreboende samt en förskola med flera avdelningar, och en relativt nybyggd förskola med 4 avdelningar i Solbacka Gård. I det nyetablerade Solbacka Strand (påbörjat 2013-14) ligger ytterligare en mindre förskola och även ett större äldreboende för ca 108 personer. I närområdet ligger också en större skola, Grindskolan årskurs F - 9 (i stadsdelen Grind).

Bebyggelse
Bland bebyggelsen från 1970-talet finns de faluröda radhus som uppfördes 1974-75 efter ritningar av arkitekterna Bertil Engstrand och Hans Speek. Radhusen belönades med  Kasper Salin-priset 1979 .

Gatunamn
I Västra Solbacka har de flesta gatorna namn som har med rymden att göra. Gator som Månvägen, Marsvägen, Venusvägen, Galaxvägen och Planetvägen är exempel på detta.
I Solbacka Gård har däremot de flesta gatorna namn som har med frukter att göra. Gator som Körsbärsvägen, Äppelvägen, Päronvägen och Plommonvägen är exempel på detta.

Källor 

Norrtälje
Kasper Salin-priset
Evert Kumm

Evert Gustaf Kumm, skrev sig tidigare Kuhm, född 27 juli 1912 i Uppsala, död 24 november 1988 i Örebro, var en svensk journalist och författare. 

Kumm var redaktör på olika socialdemokratiska morgontidningar och ordförande för Svensk-koreanska föreningen 1973-1975. Han var far till Björn Kumm och bror till Elfred Kumm.

Bibliografi
 Verka ty natten kommer : roman om folkhemmets stämningar och tendenser (1955)
 Zigenare och vanliga svenskar : fakta om en s.k. raskonflikt (1965), digitaliserad vid Arkivcentrum Örebro län
Brännpunkt Korea. Antologi. Informationsgruppen för Korea (1976).
 40 år : fyrtio år : med FN för fred och utveckling (1985)

Källor

Noter

Svenska författare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1912
Avlidna 1988
Män
Journalister från Uppsala
Författare från Uppsala
Björn Kumm

Björn Kumm, född 15 augusti 1938 i Stockholm, är en svensk journalist och författare. Han är son till Evert Kumm. 1966.  Då Björn Kumm arbetade på Aftonbladet, avslöjade han hemlig åsiktsregistrering som bedrivits av Säkerhetspolisen (SÄPO). Läckan var 22-åriga Ingrid Karlsson (numera Windahl) som nyss anställts på SÄPO.  

Som ung journalist gjorde Kumm sitt livs scoop 1967, då var han en av få civila som bevittnade den döda kroppen av Che Guevara efter avrättningen av den fångade revolutionären. Kumm beskrev scenen den 11 november 1967, exklusivt för The New Republic. [1]

Bibliografi (urval)

Cuba sí! (1963)
Goldwaters USA'' (1964)Black power - svart makt: den svarta nationalismen i USA (antologi red, 1967)Gerillans ansikte: Latinamerika i hunger och revolt (1968)Brasilien - mellan två världar (1976)Ever heard of Sweden?: a brief presentation (1977)Afrika - söder om Sahara (1980)Jordens urbefolkningar i kamp för sina rättigheter (1993)Terrorismens historia (1997, rev 2002)Kalla kriget (1999, omarbetad utgåva 2006)OS-landet Grekland (2004)Che (2007)Nya konflikter hotar på Afrikas horn (2007)Tito: folkets diktator Biografi av Josip Broz Tito (2009)
  Haiti - i ständig kris (2011)
  Fidel Castro (2011)
  Uppdrag världen - Memoarer (aug. 2012)Motstånd. De maktlösas kamp'' (2014) Historiska media  .

Referenser

Svenska författare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1938
Män
Levande personer
Författare från Stockholm
Journalister från Stockholm
Rymdfärjeprogrammet

Rymdfärjeprogrammet var ett program inom USA:s rymdstyrelse (NASA) för att sända upp rymdfärjor i låg jordbana på olika uppdrag. 

Fem kretsare (rymdfärjor) användes för de olika uppdragen: Columbia, Challenger, Discovery, Atlantis och Endeavour.

Uppbyggnad
Rymdfärjesystemet bestod av fyra huvuddelar:
 kretsaren som i vardagligt tal kallas för rymdfärjan.
 den yttre bränsletanken som användes vid starten och sedan brinner upp i atmosfären.
 två raketer med fastbränsle som användes vid starten och sedan faller tillbaka till marken med fallskärmar för att återanvändas.

Historia

Programmet initierades 5 januari 1972 och var då tänkt att tas i drift 1977. De första planerna inkluderade 5 rymdfärjor i operativ drift. Första färden genomfördes försenat 12 april 1981 med Columbia.

När den internationella rymdstationen ISS var färdigbyggd år 2011, avslutades rymdfärjeprogrammet och de återstående kretsarna ställdes ut på olika museum.

Katastrofer
Rymdfärjeprogrammet drabbades av två totalhaverier, varvid kretsaren totalförstördes och de ombordvarande astronauterna dog. Det första haveriet var med STS-51-L/Challenger den 28 januari 1986 och den andra var med STS-107/Columbia den 1 februari 2003.

Numreringar
De första nio färderna var numrerade efter den ordning starten planerats för respektive färd. 1984 lades numreringarna om för att passa ett system med uppskjutningar från både John F. Kennedy Space Center i Florida och Vandenberg Air Force Base i Kalifornien. Numret börjar då med siffran för årtalet för Nasas budgetår, vilket löper från 1 oktober till 30 september, den andra siffran avser uppskjutningsplats där 1 står för Kennedy Space Center och 2 står för Vandenberg. Bokstaven efter numreringen betecknar den rymdflygning som planerats. En uppskjuten rymdflygning anses inställd.

När Challenger havererade så fanns det två planerade flygningar under budgetåret 1986 från Vandenberg, vara den först STS-62-A, skulle ha startat 1 juli 1986. Man närmade sig även den dag då två rymdfärjor skulle ha varit uppe samtidigt med uppskjutningar från två olika platser, vilket det fanns planer på att genomföra 1987. I efterdyningarna till Challengerhaveriet beslöt Pentagon att man skulle upphöra med militära färder med rymdfärjan. Då lades uppskjutningsplatsen i Vandenberg för rymdfärjan ner och har därmed aldrig använts. Uppskjutningsplatsen i Vandenberg var ursprungligen avsett för bemannade uppskjutningar i MOL-programmet vilket lades ner 1969.

Från 1988 är numreringen åter ändrad till att beskriva vilken uppskjutning i ordningen det gäller, räknat efter planerat uppskjutningsdatum.

Rymdfärdsuppdragen

Inställda uppdrag

Referenser

Noter

Externa länkar

 
NASA-program