kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Konstadínos Gatsioúdis

Konstadínos  "Kostas" Gatsioúdis (), född den 17 december 1973, är en grekisk före detta friidrottare som tävlade i spjutkastning.

Gatsioúdis genombrott kom 1990 när han noterade ett nytt juniorvärldsrekord i spjutkastning med ett kast på 69,90. Två år senare vid VM för juniorer 1992 slutade han på tredje plats. Hans första världsmästerskap som senior var VM 1993 i Stuttgart då han blev utslagen i kvalet. 

Gatsioúdis deltog vid Olympiska sommarspelen 1996 i Atlanta där han slutade tia med ett kast på 81,46. Hans första medalj vid ett VM kom 1997 då han slutade på tredje plats, efter Marius Corbett och Steve Backley med ett kast på 86,64. Vid VM 1999 förbättrade han sitt resultat då han slutade tvåa, efter Aki Parviainen, med ett kast på 89,18.

Under 2000 kastade han 91,69 ett kast som placerar honom femma genom alla tider. Kastet gjorde honom till en av favoriterna inför Olympiska sommarspelen 2000 i Sydney. Emellertid räckte de 86,53 som han kastade i finalen bara till en sjätte plats. 

Hans sista mästerskap var VM 2001 där han trots ett kast på 89,95 slutade trea, slagen av Jan Železný och Aki Parviainen.

Källor 
 Fakta på IAAF:s webbplats

Födda 1973
Män
Grekiska spjutkastare
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Grekland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Grekland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Myckelmyrberget

Myckelmyrberget är Medelpads högsta berg. Berget mäter 577,7 meter över havet och ligger cirka 20 kilometer väster om tätorten Alby i Ånge kommun.

Från bergets topp kan man, vid bra väder, se Medelpads största sjö Holmsjön, samt sjön Havern där Haverö kyrka ligger på en halvö. På bergets topp fanns tidigare ett brandbevakningstorn som förbättrade utsikten.

Referenser 

Berg i Ånge kommun
Berg i Medelpad
Sveriges landskaps högsta punkter
Brittiska F3-mästerskapet 2002

Brittiska F3-mästerskapet 2002 var ett race som vanns av Robbie Kerr från England, följd av James Courtney och Heikki Kovalainen. Mästerskapet inleddes den 31 mars och slutade den 22 september.

Slutställning

Referenser 

2002 i Storbritannien
Brittiska F3-säsonger
Motorsportevenemang 2002
Brittiska F3-mästerskapet 2001

Brittiska F3-mästerskapet 2001 var ett race som vanns av japanen Takuma Sato, som tack vare det fick en styrning i formel 1, med Jordan.

Slutställning

2001 i Storbritannien
Brittiska F3-säsonger
Motorsportevenemang 2001
Madeleine de Scudéry

Madeleine de Scudéry, född 15 november 1607 i Le Havre, död 2 juni 1701 i Paris, var en fransk romanförfattare som ingick i preciositeten.

Biografi 
Madeleine de Scudéry, vars adliga far kom från Provence, levde tillsammans med sin bror Georges de Scudéry till 1655, och delade hans litterära mödor. Hon var djupt intagen av tidens preciösa riktning, och redan innan hon 1644 följde brodern till Marseille, besökte hon Hotel de Rambouillet, liksom hon efter fronden tillhörde stamgästerna i Hotel de Nevers och de Créqui.

Efter fronden höll hon själv en berömd litterär salong, Societe du samedi, en av de sista där den preciösa andan omhuldades. Sällskapet har kallats de första blåstrumporna. Denna romaneska och galanta uppfattning präglar också de fem jättestora heroiskt historiska romaner, som hon författade, fastän de utgavs under broderns namn: Ibrahim, ou l'illustre Bassa (4 band, 1641), som bringade turkiska ämnen och orientalism på modet, Artamène ou le Grand Cyrus (10 band, 1649–53), Clélie, histoire romaine (10 band, 1654–60). Romanerna emottogs med stormande bifall och tillhör tidens största litterära framgångar.

Mindre uppseende väckte hennes båda sista romaner: Almahide, ou l'esclave reine (8 band, 1660) och Mathilde d’Aguilar, histoire espagnole (1667). Alla dessa berättelser är nyckelromaner, som under historisk förklädnad skildrar liv och seder vid franska hovet och där man under de främmande namnen återfinner flera av samtidens mest kända personligheter porträtterade, såsom Condé (Cyrus), hertiginnan av Longueville (Mandane), drottning Kristina av Sverige (Cleobuline) och författarinnan själv (Sapho).

1671 prisbelöntes hon av Franska akademien för Discours sur la gloire. Hennes sista arbeten utgjordes huvudsakligen av en serie moraliska Conversations (10 band, 1680–92), mindre kända, men inte de minst värdefulla av hennes skrifter. Hon skrev också vers.

Madeleine de Scudérys romaner kännetecknas innehållsmässigt av de allegoriska framställningarna om kärleken, historiska och klassicistiska motiv, och i preciös anda ett avståndstagande från allt hon uppfattade som lågt och vulgärt. Hon brukar föras till barocken, men samtidigt var hennes alster en viktig brygga mellan medeltidens höviska litteratur och romantiken. Hennes Artamène ou le grand Cyrus i tio band och med 2,1 miljoner ord, är en av världshistoriens längsta romaner.

Källor 
 
 Litteraturens historia i världen, Olsson och Algulin, Stockholm 1992, sidan 213

Noter

Franska salongsvärdar
Franska författare
Franskspråkiga författare
Fransk adel
Födda 1607
Avlidna 1701
Kvinnor
Ugglan
Personer från Le Havre
Bladhakor

Bladhakor (Mormoopidae) är en familj i ordningen fladdermöss med åtta arter fördelade på två släkten som lever i Amerika.

Kännetecken 
Arternas läppar är förstorade och underläppen vrängd. Ytterligare bladliknande utskott av hud finns vid hakan. Näshålorna är inneslutna i överläppen. Kring den trattformiga munnen finns många styva hår.

Hos några arter är vingarna inte fästa vid sidan som hos de flesta fladdermöss utan vid ryggraden. Svansen är jämförelsevis lång och spetsen är synlig utanför flyghuden. Bladhakor har en kort päls och färgen varierar mellan arterna. De kan antingen vara orange, ljus- till mörkbruna eller gråaktiga. Vuxna exemplar når en kroppslängd mellan 40 och 80 millimeter och därtill kommer en 15 till 30 millimeter lång svans. Vikten ligger mellan 8 och 20 gram.

Utbredning och levnadssätt 
Dessa fladdermöss förekommer i tropiska regioner från södra USA (Arizona och Texas) till mellersta Brasilien (Mato Grosso) samt även på öar i Västindien. Deras habitat är inte bara tropiska regnskogar utan även torra områden. Som de flesta fladdermöss är de aktiva på natten. På dagen vilar de i grottor, nedlagda gruvor, tunnlar, och, ibland, i byggnader. Där föredrar bladhakor mörka delar som ofta ligger längre bort från ingången. När de sover bildas grupper med ofta mer än hundratusen individer, men de håller minst 15 centimeter avstånd till sina artfränder.

När bladhakor letar efter föda är de ute mellan fem och sju timmar, och börjar således senare än andra fladdermöss. Arterna av släktet Mormoops är mest aktiva mellan klockan 23 och midnatt. Alla arter livnär sig uteslutande av insekter. De föredrar fjärilar och skalbaggar som de hittar genom ekolokalisering.

Honan föder vanligen bara ett ungdjur per år och parning. Parningens och födelsens tidpunkt beror på de klimatiska förhållandena. I södra USA föds flest ungdjur mellan maj och juni.

Systematik

Yttre systematik 
Tidigare räknades bladhakor som underfamilj till familjen bladnäsor (Phyllostomatidae). På grund av skillnader i konstruktionen av de främre extremiteterna och av ansiktet betraktas de numera av de flesta zoologer som en självständig familj. Enligt fylogenetiska kriterier är bladhakor bladnäsors systergrupp. Det finns bara ett fåtal fossil för familjen som inte är äldre än pleistocen.

Släkten och arter 
 Släktet Pteronotus består av 6 arter som förekommer från södra Mexiko till Brasilien. Hos två arter är flyghuden fäst vid ryggraden och de räknas därför till undersläktet Pteronotus. Alla andra arter räknas till undersläktet Chilonycteris.
 Två arter räknas till släktet Mormoops. De lever mellan södra USA och norra Peru. De kännetecknas av runda öron och små ögon.

Källor 

 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999

Noter

Externa länkar 
 Bild på huvudet av Pteronotus davyi
 Bild på huvudet av Mormoops megalophyla

Fladdermöss
Soulless

Soulless är det svenska death metal-bandet Graves tredje fullängdsalbum, och utgavs 1994 av Century Media Records. Det spelades in i Sunlight Studio och producerades av Thomas Skogsberg med assistans av Fred Estby (Dismember). Albumet mastrades av Peter In de Betou. En video spelades in till titellåten, "Soulless". Detta är sista albumet av Grave med Jörgen Sandström på sång. Han lämnade sedan bandet för att spela bas i Entombed.

Albumet återutgavs 2003 av Century Media som en dubbel-cd tillsammans med Hating Life. En ny utgåva, som enkel-cd, också innehållande videon till "Soulless", kom 2006.

Låtlista
  "Turning Black"   – 4:31  
  "Soulless"   – 3:08  
  "I Need You"   – 4:18  
  "Bullets Are Mine"   – 3:43  
  "Bloodshed"   – 4:12  
  "Judas"   – 3:01  
  "Unknown"   – 3:37  
  "And Here I Die"   – 3:41  
  "Genocide"   – 3:47  
  "Rain"   – 4:08  
  "Scars"   – 5:33

Banduppsättning
 Jörgen Sandström - gitarr, sång, bas
 Ola Lindgren - gitarr, bakgrundssång
 Jens "Jensa" Paulsson - trummor

Källor
Delar av artikeln har följande källor:
 
 
 "Soulless" på Encyclopaedia Metallum

Album av Grave
Musikalbum 1994
Album utgivna på Century Media Records
Nebulosus

Nebulosus är en molnart som förkortas neb. Moln av arten nebulosus har en diffus slöja som inte visar några klart urskiljbara detaljer. Arten förekommer hos huvudmolnslagen cirrostratus och stratus.

Cirrostratus nebulosus 
Förkortning Cs neb. Cirrostratus nebulosus ger halo-fenomen.

Stratus nebulosus 

Förkortning St neb. Stratus nebulosus är den vanligaste arten av stratus.

Referenser

Noter

Webbkällor
 American Meteorological Society: Glossary of Meteorology: Nebulosus

Tryckta källor
 
 

Molnarter
Abu Dhabi Investment Authority

Abu Dhabi Investment Authority, förkortat ADIA, är en statlig investeringsfond (sovereign wealth fund) som ägs av emiratet Abu Dhabis regering. Huvudkontoret är beläget i Abu Dhabi, Förenade Arabemiratens huvudstad. Mätt efter tillgångar är det den största investeringsfonden i världen, och i början av 2008 beräknades tillgångarna uppgå till 875 miljarder US-dollar. Som jämförelse beräknades den näst största statliga investeringsfonden i världen, norska statens Pensionsfond, vid samma tid ha tillgångar på 380 miljarder US-dollar och motsvarande fond i Saudiarabien 300 miljarder dollar (uppgifterna angående Saudiarabien varierar dock).

ADIA grundades 1976 för att förvalta överskottet från Förenade Arabemiratens enorma inkomster från oljeexport, för framtida generationer. Pengarna investeras genom olika specialistavdelningar i de flesta tillgångsslag över hela världen (Quoted Equities, Private Equity, Fixed Income, Real Estate, Alternative Assets, Infrastructure, etc). ADIA investerar internt själva, men även i externa fonder. De investerar passivt såväl som aktivt. ADIA har nära 2000 anställda med specialister från hela världen (emiratier och expats) med hög och erfaren professionell standard. Avkastningen har sedan ADIA grundades varit cirka 10 procent per år. Med samma tillväxttakt kommer fonden vara värd cirka 2,75 biljoner (2 750 miljarder) dollar år 2020. I Sverige äger ADIA Sturegallerian i Stockholm.

Källor

Noter

Andra nätkällor
The Economist
Bussinessweek

Investmentbolag
Emiratiska företag
Företag bildade 1976
Statliga investeringsfonder
Organisationer i Abu Dhabi
617 Patroclus

617 Patroclus eller 1906 VY är en dubbelasteroid sammansatt av två objekt med jämförbar storlek som roterar runt en gemensam punkt. Den är klassificerad som en Trojansk asteroid som delar omloppsbana med Jupiter. Den upptäcktes 17 oktober 1906 av August Kopff i Heidelberg. Att asteroiden var dubbel upptäcktes 2001 och namnet Patroclus syftar numer på den större av objekten, medan den mindre har fått namnet Menoetius med den officiella beteckningen (617) Patroclus I Menoetius. Namnet Patroclus anspelar på följeslagaren till hjälten Akilles, i den grekiska mytologin, Patroklos. 

Nyligen gjorda observationer visar att objekten mer liknar isiga kometer än steniga asteroider.

Dubbelasteroid har föreslagits som ett delmål för NASAs planerade rymdsond Lucy.

Omloppsbana 
Patroclus omloppsbana följer Jupiters lagrangepunkt L5, som kallas det 'trojanska lägret' efter en av sidorna i det legendariska trojanska kriget. Patroclus är det enda objektet i det trojanska lägret som har fått namn efter en grek, då man först efter namngivningen gjorde överenskommelsen att benämna trojanerna efter vilken lagrangepunkt de befinner sig i. På samma sätt kom Hektor att råka befinna sig som ensam trojan i det grekiska lägret.

Dubbelasteroid 
Under 2001 upptäcktes att Patroclus är en dubbelasteroid, sammansatt av två objekt av likvärdig storlek. En grupp stronomer ledda av Franck Marchis mätte noggrant upp omloppsbanan för systemet med hjälp av Keck-observatoriet i februari 2006. De beräknade att de två objekten kretsar kring sitt masscentrum på 4,283±0,004 dygn på ett avstånd av 680±20 km, och beskriver en närmast cirkulär bana. I kombination med observationer gjorda i november 2000, har gruppen beräknat storleken på objekten. Det något större objektet mättes upp till 122 km i diameter och behåller namnet Patroclus, medan det mindre objektet som mäter 112 km i diameter har fått namnet Menoetius, efter hjälten Patroklos far, som tros vara en av argonauterna. Dess tillfälliga beteckning var S/2001 (617) 1.

Fysisk sammansättning 
Med tanke på att objektens densiteten (0,8 g/cm³) är mindre än vatten och är en tredjedel av stens densitet, har gruppen av forskare under ledning av F. Marchis föreslagit att Patroclus-systemet som man tidigare trodde var ett par steniga asteroider, istället är mer lika kometer till sin sammansättning. Det misstänks att många av de trojanska asteroiderna fångades upp av Jupiter-Solen-systemets lagrangepunkter under gasjättarnas vandring för 3,9 miljarder år sedan. Detta scenario föreslogs av A. Morbidelli med kollegor i en serie artiklar publicerade i majnumret 2005 av tidskriften Nature.

Externa länkar 
 Keck Observatoriets pressmeddelande: Trojan Asteroid Patroclus: Comet in Disguise?
 Patroclus och Menoetius hemsida

Se även 
 Dubbelasteroid

Referenser

Källor 

Jupiters trojaner, trojanska lägret
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av A Kopff
Astronomiska upptäckter 1906
De fyra stora

De fyra stora är en populär benämning på Sveriges fyra största rovdjursarter: lo (Lynx lynx), varg (Canis lupus), brunbjörn (Ursus arctos) och järv (Gulo gulo).

När man istället pratar om de fem stora rovdjuren inkluderas även kungsörn.

Se även 
 Viltvård
 Big five game

Referenser 

Rovdjur
Fyrtal
Tyska F3-mästerskapet 1990

Tyska F3-mästerskapet 1990 kördes över elva omgångar. Michael Schumacher tog titeln, vilket var hans sista titel i en juniorklass.

Delsegrare

Slutställning

Tyska F3-säsonger
Motorsportevenemang 1990
1990 i Tyskland
Speedway Grand Prix 2005

Speedway Grand Prix 2005 vanns suveränt av Tony Rickardsson, vilket var svenskens sjätte och sista titel.

Delsegrare

Slutställning 

Speedway Grand Prix-säsonger
Motorsportevenemang 2005
Zagrebački električni tramvaj

Zagrebački električni tramvaj, förkortat ZET (svenska: Zagrebs elektriska spårvägar), ansvarar för kollektivtrafiken i Kroatiens huvudstad Zagreb. ZET tillhandahåller över 120 busslinjer, 19 spårvagnslinjer (15 dagtid och 4 nattetid), en kabinbana och en bergbana. Tidigare tillverkade ZET sina egna spårvagnar men idag är produktionen nerlagd och de senaste vagntyperna tillverkas av ett kroatiskt konsortium vid namn Crotram.

Spårvagnstrafik
För Zagrebs spårvagnstrafik se Zagrebs spårvägar.

Externa länkar
 ZET:s officiella hemsida

Transport i Zagreb
Artur Partyka

Artur Jerzy Partyka, född den 25 juli 1969 i Stalowa Wola, är en polsk före detta friidrottare som tävlade i höjdhopp under 1990-talet.

Partykas första internationella mästerskap som senior var inomhus-VM 1991 där han blev silvermedaljör med ett hopp på 2,37. Samma år deltog han vid VM utomhus i Tokyo där han slutade på tolfte plats. Partyka deltog vid Olympiska sommarspelen 1992 i Barcelona där han klarade 2,34, vilket räckte till ett delat brons tillsammans med Hollis Conway och Tim Forsyth.

Partyka deltog vid VM 1993 där han klarade 2,37 och blev silvermedaljör efter Javier Sotomayor som klarade 2,40. Vid EM 1994 blev Partyka silvermedaljör efter att ha klarat 2,33, två centimeter mindre än vad Steinar Hoen klarade. 

Vid VM 1995 i Göteborg blev Partyka återigen medaljör - denna gång bronsmedaljör efter att ha klarat 2,35, två centimeter ifrån vad Troy Kemp och Sotomayor klarade. Partyka deltog även vid Olympiska sommarspelen 1996 i Atlanta där han blev silvermedaljör efter att ha klarat 2,37. Partykas 2,37 hopp i finalen anses enligt många experter vara det högsta hoppet som någonsin gjorts. I Japan analyserade man fram att partyka hade klarat 2,57 om ribban hade legat på samma ställe som Partyka hade sin högstahöjd. Segrare i denna final blev amerikanen Charles Austin som klarade 2,39, vilket var 1 centimeter ifrån hans eget amerikanska utomhusrekord från 1991. Samma år noterade Partyka sitt personliga rekord, när han hoppade 2,38 vid tävlingar i tyska Eberstadt. Vid VM 1997 i Aten blev det ytterligare en silvermedalj, återigen slagen av Sotomayor.

Hans sista mästerskap var EM 1998 där han för första gången blev guldmedaljör vid ett internationellt utomhusmästerskap. Segerresultatet var 2,34.

Källor 
 Fakta på IAAF:s webbplats
 Artur Partyka 

Födda 1969
Män
Polska höjdhoppare
Europamästare i höjdhopp
Olympiska silvermedaljörer 1996
Olympiska bronsmedaljörer 1992
Levande personer
Polska olympiska bronsmedaljörer
Polska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Polen
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Polen
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Polen
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Lunda kyrka, Södermanland

Lunda kyrka är en kyrkobyggnad strax öster om Jönåker i Lunda socken i Södermanland. Den är församlingskyrka i Kiladalens församling i Strängnäs stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes i början av 1770-talet på grundmurarna från en medeltida kyrka och fick sin nuvarande utformning 1897. Ett fynd gjort under renoveringen 2009–2010, ett mynt präglat under Valdemar Birgerssons regeringstid, antyder att den gamla kyrkan minst stammar från 1200-talet. Vid en yttre restaurering 1897 fick tornet i trä lämna plats för ett stentorn.

Renoveringen 2009–2010
Kyrkan hade länge dragits med fuktproblem och 2009 inleddes renovering.. Då golvet lyftes blottlades rester från den medeltida, romanska kyrkan, som utgjorts av en salskyrka med ett från långhuset indraget smalare kor samt en absid vid den östra väggen. I Södermanland finns få kyrkor med sådan utformning, varav två ligger förhållandevis nära Lunda, i Nykyrka och Halla. Då renoveringen är klar har bland annat ett tegelgolv lagts in och golvvärme installerats.

Inventarier
Altartavlan som återger Jesu förklaring målade Pehr Hörberg 1796
Predikstolen från 1798

Orgel
1787 bygger Jonas Ekengren, Stockholm en orgel till kyrkan.
1853 bygger Johan Lund, Stockholm en orgel med 10 stämmor.
Den nuvarande orgeln är byggd 1946 av A Mårtenssons Orgelfabri AB, Lund och är en pneumatisk orgel. Orgelfasaden är från 1853.

Referenser
Riksantikvarieämbetet

Noter

Externa länkar
Församlingens hemsida

Kyrkobyggnader i Strängnäs stift
Kyrkobyggnader i Nyköpings kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1700-talet
Zagrebs spårväg

Zagrebs spårväg drivs av Zagrebački električni tramvaj (ZET), som ansvarar för kollektivtrafiken i Zagreb. Spårvägen utgör stommen i Zagrebs kollektivtrafik.

Historik 
Spårvägen öppnades för trafik år 1891 och trafikerades av hästspårvagnar fram till 1910, då de ersattes av eldrivna spårvagnar.

Linjenätet 
Spårvägen upptar en sträcka på 116 kilometer och körs på en spårvidd av 1000 millimeter. Linjer som körs dagtid är linje 1 till 17 (med undantag för nummer 10 och 16, som är tagna ur bruk) samt linje 31 till 34 som körs nattetid. Det totala antalet linjer är till antalet nitton. Under dagtid ankommer spårvagnarna med mellan fem och tio minuters mellanrum. Även dagstrafiken kör på tidtabell, men rusningstrafiken orsaker leder till förseningar både under och efter rusningstrafiken.

Linjer dagtid 

 1 Zapadni kolodvor - Trg bana Jelačića - Borongaj
 2 Črnomerec - Jukićeva - Glavni kolodvor - Autobusni kolodvor - Savišće
 3 Ljubljanica - Ulica grada Vukovara - Savišće (kör ej under lördagar, söndagar och helgdagar)
 4 Savski most - Glavni kolodvor - Draškovićeva - Dubec
 5 Prečko - Ulica grada Vukovara - Autobusni kolodvor - Trg Kvaternika - Maksimir
 6 Črnomerec - Trg bana Jelačića - Glavni kolodvor - Autobusni kolodvor - Sopot
 7 Savski most - Velesajam - Autobusni kolodvor - Dubrava
 8 Mihaljevac - Draškovićeva - Autobusni kolodvor - Zapruđe
 9 Ljubljanica - Glavni kolodvor - Borongaj
 11 Črnomerec - Trg bana Jelačića - Dubec
 12 Ljubljanica - Trg bana Jelačića - Dubrava
 13 Žitnjak - Ulica grada Vukovara - Trg bana Jelačića - Glavni kolodvor - Trg žrtava fašizma - Trg Kvaternika
 14 Mihaljevac - Trg bana Jelačića - Savska ulica - Velesajam - Zapruđe
 15 Mihaljevac - Dolje
 17 Prečko - Trg Jelačića - Borongaj

Linjerna med nummer 10 och 16 finns ej. Linje 16 trafikerade tidigare sträckan Črnomerec och Zapruđe, men lades ner. En oanvänd spårväxlar vid korsningen Jukićeva - Savska finns än. Linje 10 förband Borongaj med Savski Most med lades ner i mitten av 1980-talet. Nyligen väcktes ett förslag om att återintroducera linje 10 och 16 samtidigt som man bygger ut spårvägsnätet.

Linjer nattetid 

 31 Črnomerec - Trg bana Jelačića - Glavni kolodvor - Autobusni kolodvor - Velesajam - Savski most
 32 Prečko - Trg bana Jelačića - Trg hrvatskih velikana - Borongaj
 33 Dolje - Draškovićeva - Glavni kolodvor - Savska cesta - Ulica grada Vukovara - Savišće
 34 Ljubljanica - Trg bana Jelačića - Glavni kolodvor - Draškovićeva - Dubec

Nattrafiken ersätts ibland med bussar på grund av underhåll av spårvägarna.

Vagntyper 

År 2005 fanns det åtta olika vagntyper och sammanlagt cirka 120 vagnar i trafik. Den senaste vagntypen är den kroatientillverkade modellen Crotram TMK 2200.

Se även 
 Zagrebački električni tramvaj
 Spårvagnsolyckan i Zagreb 1954

Spårvägar i Kroatien
Transport i Zagreb
Zagreb
Motvikt

En motvikt är en anordning i ett mekaniskt system, som genom sin tyngd håller systemet i jämvikt. Motvikter används bland annat i hissar, lyftkranar eller i vissa typer av klaffbroar.

Maskinteknik