Husockupation

Husockupation innebär att personer utan formell besittningsrätt för en byggnad bosätter sig i den eller använder den varaktigt. I juridiken kallas detta ibland för "besittningsrubbning" eller "olaga intrång". I Latinamerika, Asien och Afrika bor en växande del av befolkningen i självbyggen på ockuperade landområden, så kallade favelor. I vissa länder, exempelvis Nederländerna, har husockupationer legaliserats.

Bakgrund 

Den nutida, europeiska husockupantörelsens ursprung är förlagd till efterkrigstiden, men främst till 1970-talets början. I stadsdelen Kreuzberg i Västberlin bodde uppemot 20 000 människor i ett alternativt kollektivsamhälle med bostäder, butiker, daghem och verkstäder. Lokalerna var ofta ockuperade rivningshus. Myndigheterna svarade med vräkning och avhysning. Detta utgjorde bakgrunden till BZ-rörelsen (efter tyskans "besetzt" som ungefär betyder "besätta" eller ockupera), som spred sig över Europa; i Holland under beteckningen krakers och i England squatters. Ockupantrörelsens symbol, ett "N" med en pil, inskrivet i en cirkel, blev också vanligt förekommande. Tyskland och England har haft en särskilt livlig rörelse som på sina håll mer eller mindre permanent har ockuperat hela kvarter eller landområden. Den 24-25 april 1999 avhölls ett Ockupations-VM i Leipzig, där ett hundratal hus under en kortare tid hölls av uppemot 1000 aktivister.

Christiania 
Ockupationen av det tidigare kasernområdet Christiania i Köpenhamn är den utan jämförelse längsta. Våren 1971 intog de 20 första ockupanterna 170 byggnader och i dag har området en bofast befolkning på uppemot 800 personer. Myndigheterna har vid ett flertal tillfällen försökt avhysa ockupanterna, men hittills utan framgång.

Jagtvej 69 

Ungdomshuset på Jagtvej 69 i Köpenhamn var en byggnad som använts som samlingspunkt för vänsterungdomar och för Köpenhamns punk- och undergroundscen sedan 1982. Ursprungligen hade man ett nyttjandekontrakt från kommunen. Under 1990-talet kritiserades Ungdomshuset för att man störde grannar och inte betalade hyran i tid, och 1997 ansågs användaravtalet brutet. Hyresvillkoren omförhandlades till tre månaders uppsägning och 1999 beslutade Köpenhamns kommun att sälja huset. Ungdomshusets brukare vägrade dock att ge den nya ägaren tillträde. 1 mars 2007 stormades huset av dansk polis, vilket ledde till Kravaller i Köpenhamn. Den 5 mars 2007 påbörjades rivningen. 650 personer hade då anhållits. Den 6 mars var rivningen i stort sett färdig, efter en natts arbete. Under tiden fortsatte protester i form av bland annat blockader och ockupationer mot danska konsulat runt om i världen. Den 1 april 2008 enades politikerna om att ett nytt Ungdomshus skulle etableras på Dorotheavej 61 så fort som möjligt.

Nederländerna 
I Nederländerna legaliserades husockupationerna i början av 1970-talet. Lagtexten anger bland annat följande skäl till att husockupation får förekomma:

 ingen har bott i fastigheten under det senaste året
 fastigheten har inte bytt ägare under det senaste året
 fastigheten har inte något annat användningsområde, till exempel som lagerbyggnad.

Allaktivitetshuset 

I slutet av 1960-talet och början av 1970-talet fanns en livaktig rörelse i Europa som verkade för ökad gemenskap och mot social isolering mellan grupper i samhället. En tanke som föddes ur detta var idén om "allaktivitetshus". Exempel på sådana var Palle Nielsens utställning Modellen på Moderna Museet 1968, Avenyn 18 i Göteborg (1968), konstnärskollektivet i Gasklockan i Sabbatsbergsområdet i Stockholm, Gamla Bro i Stockholm (1969-1972), Hagahuset, Göteborg (1970-1974), Paradisio och Fantasio i Amsterdam, Toneby Hall i London och Sprängkullen (1974-1986). Efter 45 års kamp invigdes Lunds Allaktivitetshus den 24 januari 2015 i lokalen Vilda Väster på Stenmästarevägen 7C.

Sverige 
Huvudartikel: Husockupationer i Sverige
I Sverige har det varit tre större vågor av husockupationer: en på sent 1960-tal och tidigt 1970-tal, en under mitten av 1980-talet och en under mitten av 2000-talet. Även på 1990-talet ockuperades hus av olika orsaker. En synonym för husockupanter har varit "husnallar".

Samhällets motreaktioner 

Det europeiska säkerhetspolitiska samarbetsorganet Trevi gjorde upp en plan enligt vilken alla husockupationer i Europa skulle vara upphävda före 1992. 1990-1992 gjordes också en polisiär offensiv. Sedan dess har ockupationerna varit mer sporadiska.

Referenser

Litteratur 
 Johan Pries & Karin Zackari. ”'Här slutar Sverige.'Ockupationen på Ringgatan i Malmö 1990”. i Andrés Brink Pinto & Martin Ericsson. Politik underifrån: Kollektiva konfrontationer under Sveriges 1900-tal. Lund: Arkiv 2016.
 Martin Ericsson. ”Ockuperat område. Striden om brandstationen i Jönköping 1982”. i Andrés Brink Pinto & Martin Ericsson. Politik underifrån: Kollektiva konfrontationer under Sveriges 1900-tal. Lund: Arkiv 2016.
 Nelhans, Bertil: Allaktivitet – ja men hur? Prisma 1971.
 Christiania – ett samhälle i storstaden. Nationalmuseet, Kbh 1975.
 Lappalainen/Berg: I Mullvaden levde vi. Boklaget 1979.
 Carle/Hermansson (red): Ungdom i rörelse. Daidalos 1991.
 Cassé, Roy: Mot en gränslös gemenskap. Striden om Allaktivitetshusen 1969-70. Etnologiska Institutionen, Lunds Universitet 1994.
 Lila Svarta - handling organisering motstånd. Brand, Sthlm 1992.
 Baily, Ron: The Squatters. Penguin 1972. (Om husockupantrörelsens  ursprung i England.)
 Squatter's Handbook. Advisory Service for Squatters. UK 2004.
 Sandén, Salka: Deltagänget. Vertigo 2007.

Se även 
 Bostadspolitik
 Bostadskollektiv
 Husockupationer i Sverige

Externa länkar 
 Kulturmejeriet
 BZ Danmark
 www.christiania.org
 Ungdomshuset Kbh

Bostadspolitik
Protesttaktiker