kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mindre än-tecken

Mindre än-tecknet är namnet på tecknet <. Tecknet används ibland istället för vänster vinkelparentes, då det senare inte finns tillgängligt.

Användningsområden

Matematik – mindre än

Inom matematiken används tecknet < som jämförelse- eller olikhetstecken. Talet, variabeln eller storheten som föregår tecknet på vänster sida är då mindre (mer negativt) än det tal, variabel eller storhet som står efter tecknet, d.v.s. på dess högra sida
 0,05 < 0,06
 y2 < x
 tmin < 2,3 s

Tecknet utläses som är mindre än:
 (a + 2b) < (c + 34) (läs "a plus två b är mindre än c plus 34")

Tecknet kan också upprepas efter varandra som << (≪ (U+226A – Much less-than)) och <<< (⋘ (U+22D8 – Very much less-than)), och betonar då att storleksskillnaden är ännu större (betydelsen för respektive tecken är mycket mindre än och mycket, mycket mindre än). Dessa tecken brukas främst då approximationer görs.

Tecknet finns även negerat, som inte mindre än-tecken (≮), samt i kombination med andra matematiska tecken.

Pilspetsen, den smalaste sidan, pekar på det mindre talet, medan öppningen, den breda sidan, vänds mot det större talet.

< som pilhuvud
Ibland används < för att beteckna pilhuvud tillsammans med—och == (eventuellt även tillsammans med >) som substitut för pilarna ←, ↔, ⇐, ⇔ etc.

Internet
I nedanstående sammanhang kallas < ibland för vänster vinkelparentes eller vänster tagg.

HTML och andra märkspråk
I SGML, och därigenom i HTML, används < och > för att beteckna början respektive slutet av ett element och kan då kallas vänster- respektive högertagg:
<B>...</B> gör texten som omsluts fet

Webbadresser och e-postadresser
De båda tecknen < och > används ibland för att avgränsa webbadresser och e-postadresser i löpande text:
Vidarebefordrar det e-postmeddelande jag mottog från Bengt Bengtsson <bengt.bengtsson@example.com>.

Denna användning ingår också i e-postprotokollet:
 From: Bengt Bengtsson <bengt.bengtsson@example.com>
 To: Kasper Svensson <ksvens@example.org>

Vänster vinkelparentes
Ibland kallas tecknet < för vänster vinkelparentes (som i sammanhangen ovan) då det fungerar som substitut till tecknet (som normalt benämns vänster vinkelparentes) 〈 eller 〈, som annars främst används i (äldre) ordböcker och ordlistor.

Att generera tecknet

Unicode
Unicode-koden för < är U+003C (Less-than sign).

HTML
HTML-koden för < är &lt;.

LaTeX
LaTeX-koden för  är < eller \lt.

Liknande tecken

Vänster vinkelparentes (〈 eller 〈) 
Tecknet < bör inte ersätta vänster vinkelparentes (〈 eller 〈), där sådant finns att tillgå.

Gåsögon («...») och enkla gåsögon (‹...›)
I vissa språk används « (och ») istället för citattecken, samt ‹ (och ›) vid inre citat. Dessa tecken bör inte ersättas med kombinationer av <.

Tecken för crescendo
Ett liknande tecken som < används i notskrift för att beteckna crescendo, d.v.s. tilltagande ljudstyrka. Tecknet kan även "töjas ut" för att innefatta en längre passage.
130px|Tecknet för crescendo d.v.s. tilltagande i ljudstyrkan

Se även
större än-tecken (>)
vinkelparentes

Typografi
Matematisk typografi
Matematisk notation
Kopparnickel

Kopparnickel, äldre paktong, är en legering bestående av koppar med tillsats av 25 % nickel och 0,05 till 0,4 % mangan, som används för tillverkning av silverfärgade mynt.

Legeringen kan ge nickelallergi för personer som handskas mycket med mynt, till exempel kassapersonal. Den som redan är allergisk mot nickel, kan tvingas använda handskar vid kassaarbete.

Externa länkar
 Copper-Nickel Alloys

Legeringar
Pedalens Pågar

Pedalens Pågar är ett svenskt rockband från Skåne. Bandet hette tidigare Pågarna och var kompband till Kal P. Dal. Efter hans död har de dock fortsatt spela under namnet Pedalens Pågar. Gruppen har haft en del medlemsbyten genom åren. Basisten Janne Knuda startade på 70-talet i Lund tillsammans med Hugh Cornwell Johnny Sox, som sedermera blev The Stranglers. Efter ett år i England blev hemlängtan för stor och han återvände till Lund där han på nytt mötte Kal P. Dal och de började planera att starta ett band; gruppen fick 1975 sitt namn.

Medlemmar
 Janne Knuda (basgitarr)
 Jan Morge (gitarr)
 Nicklas Andersson (trummor)
 Lasse Lindskoug (sång) ersätter tidigare sångare Lars Björk
Även Stefan Söderberg var sångare både i egna bandet Nameless och Pedalens Pågar under många år.

Originaluppsättningen (som kompband till Kal P. Dal)
 Janne Knuda (kompgitarr)
 Jo-Jo Kamp (bas)
 Mårten Micro (gitarr)
 Bronco Nyman (trummor)
 Jan Morge (gitarr) från 1979

Externa länkar

En hemsida om bandet
Biografi om Karl P. Dal av Stefan Björnberg

Svenska pop- och rockgrupper
Game Designers' Workshop

Game Designers' Workshop (GDW) var ett amerikanskt företag som utvecklade och publicerade flera populära konflikt- och rollspel. GDW grundades 22 juni 1973 och upplöstes 29 februari 1996 på grund av långtgående ekonomiska förluster. Flera av deras spel ges fortfarande ut av andra förlag.

Grundarna till företaget var Frank Chadwick, Rich Banner, Marc Miller och Loren Wiseman. Från början satsade de på konfliktspelsserien Europa där Drang Nach Osten! var deras första spel. Flera spel till serien följde fram till 1987. Grovt räknat gav GDW ut en ny produkt var 22:e dag i 22 års tid. Grundarna förklarade att företaget upphörde både på grund av utbrändhet samt ekonomiska svårigheter.

Produkter

Rollspel
Cadillacs and Dinosaurs
Dangerous Journeys
En Garde! (1975)
Traveller (1977)
Twilight: 2000 (1984)
MegaTraveller (1986)
2300 AD (1987)
Space: 1889 (1988)
Dark Conspiracy (1991)
Traveller: The New Era (1992)

Brädspel
1815: The Waterloo Campaign
Drang Nach Osten! (Europa-serien) (1973)
Kasserine Pass (1973?)
Overlord (1973?)
Triplanetary (1973)
Coral Sea (1974)
Narvik (Europa-serien) (1974)
Battle for Midway (1976)
Their Finest Hour (Europa-serien) (1976)
Bar-Lev (1977)
Case White (Europa-serien) (1977)
Imperium (1977)
1942 (Series 120) (1978)
The Battle of Guilford Courthouse (Series 120) (1978)
The Battle of Lobositz (Series 120) (1978)
The Battle of the Alma (Series 120) (1978)
Indian Ocean Adventure (1978)
Mayday (1978)
Operation Crusader (1978)
Marita-Merkur (Europa-serien) (1979)
Snapshot (1979)
1941 (Series 120) (1980)
Asteroid (1980)
Azhanti High Lightning (1980)
Eylau: Napoleon's Winter Battle, 1807 (1980)
1941 (Series 120) (1981)
A House Divided (1981)
The Fall of France (Europa-serien) (1981)
Fifth Frontier War (1981)
Invasion: Earth (1981)
Suez '73: Battle for Chinese Farm (1981)
Trenchfoot: Bullets & Bayonets in the Great War (1981)
Soldier King (1982)
Western Desert (Europa-serien) (1982)
Assault: Tactical Combat in Europe: 1985 (Assault-serien) (1983)
Blue Max (1983)
Campaign Trail (1983)
Dark Nebula: Battles for the Stars (1983)
Normandy Campaign: From Beachhead to Breakout (Double Blind-serien) (1983)
Fire in the East (Europa-serien) (1984)
The Third World War: Battle for Germany (1984)
The Third World War: Southern Front (1984)
The Third World War: Arctic Front (1985)
Torch (Europa-serien) (1985)
The Third World War: Persian Gulf (1986)
Air Superiority (1987)
Sky Galleons of Mars (1988)
Team Yankee (1988)
The Sands of War (1991)
Minion Hunter (1992)

Figurspel
Fire & Steel (Napoleonkrigen)
Harpoon (modern sjöstrid), utvecklades senare till ett datorspel
Johnny Reb (amerikanska inbördeskriget)
Striker (science fiction, 1983)
Command Decision (krigföring under 1900-talet)
Tac Force (krigföring under 1900-talet)

Ej längre existerande amerikanska företag
Rollspelsföretag
Företag bildade 1973
Företag upplösta 1996
Gårdakvarnar och skit

Gårdakvarnar och skit är en låt av den svenska popartisten Håkan Hellström, släppt som den tredje och sista singeln från albumet Ett kolikbarns bekännelser den 24 augusti 2005. Låten, som är skriven och producerad av Hellström tillsammans med producenten Björn Olsson, nådde som högst plats 42 på den svenska singellistan. Omslaget till singeln pryds av teckningar av Hellström som fansen skickat in till honom. Dessa kom även att användas i layouten på den officiella hemsidan. Det har också gjorts en video till låten, som regisserades av Daniel Eskils 2005.

"Gårdakvarnar och skit" samplades i den svenska hiphop-artisten Petters singel "Storstadsidyll" (2006).

Kopplingen till Gais
"Gårdakvarnar" i låttiteln syftar på Hellströms favoritfotbollslag Gais och dess supportrar. Sedan 2009 spelas "Gårdakvarnar och skit" under Gais hemmamatcher på Gamla Ullevi. Inför en match mot Kalmar FF våren 2009 sjöng Hellström framför klacken. Hellström sjöng även med i låten från läktaren innan derbymatchen mot IFK Göteborg i maj 2010 då han fick en mikrofon av Gais speaker. Sedan 2011 spelas "Gårdakvarnar och skit" även som inmarschlåt vid Gais-matcherna.

Likhet med en annan låt
Det kan diskuteras om delar av texten är hämtade från The Beach Boys låt "God Only Knows", som innehåller textraden "I may not always love you, but long as there are stars above you." I "Gårdakvarnar och skit" lyder en rad "Det kommer kanske inte alltid vara vi två, bara så länge det finns stjärnor över oss."

Låtlista 
"Gårdakvarnar och skit" text och musik av Håkan Hellström och Björn Olsson, "Magasinsgatan" musik av Håkan Hellström

 "Gårdakvarnar och skit" – 5:05
 "Gårdakvarnar och skit" (Instrumental Björn Olsson version) – 4:18
 "Magasinsgatan" (Instrumental version) – 6:05

Listplaceringar

Källor
Info om singeln på Discogs

Fotnoter

Externa länkar 
 Officiell musikvideo på Youtube

Låtar framförda av Håkan Hellström
Låtar skrivna av Håkan Hellström
Musiksinglar 2005
Fotbollslåtar
Svenskspråkiga sånger
Kama (legering)

Kama är en nickellegering med följande tillsatsämnen:

krom 19 – 27 %
aluminium 2,6 – 3,5 %
tellur 1,5 – 3,0 %
mangan 0,9 – 1,5 %

I trådform används materialet för tillverkning av elektriska motstånd (resistorer).

Resistiviteten är 1,33 µΩm.

Legeringar
Lilla Frö

Lilla Frö är en ort i Mörbylånga kommun i Kalmar län, belägen i Resmo socken på västra Öland cirka fem kilometer norr om centralorten Mörbylånga.

Lilla Frö är en av de bäst bevarade radbyarna på Öland med flera välbevarade gårdar. Flertalet manbyggnader är tvåvåningshus av parstugutyp, uppförda kring 1800-talets mitt. Även envåningsbyggnader förekommer, varav ett par under brutet tak. Ladulängorna av kalksten och trä är helt sammanbyggda mot bygatan. Söder om byn ligger några magasinsbyggnader, bland annat en som är flyttad från torget i Mörbylånga, samt en stubbkvarn.

Namnet antas gå tillbaka på asaguden Frej.

Se även 
 Stora Frö

Källor 

Orter i Mörbylånga kommun
Alumel

Alumel är en legering bestående av
nickel ca 95 %
aluminium 5 %
magnesium, spår
kisel, spår

Färgen är silvervit, smältpunkt 1 455 °C, kokpunkt 2 730 °C.

Användes för termoelement, främst tillsammans med chromel. Kombinationen alumel/chromel är användbar inom temperaturområdet –200 – 1 200 °C.

Elektromotorisk kraft är 41 µV/°C.

Legeringar
Chromel

Chromel är en legering med sammansättningen:

nickel ca 90 %
krom 10 %
järn, spår
kisel, spår

Färgen är silvervit.

Materialet är smidbart, töjbart och hårt. Används för termoelement, främst tillsammans med alumel. Användbart inom temperaturområdet –200 – 1 200 °C.

Elektromotorisk spänning för kombinationen chromel/alumel är 41 µV/°C.

Legeringar
Suicide Commando

Suicide Commando är en belgisk musikakt som huvudsakligen kombinerar inslag från EBM med electro. Suicide Commando skapades 1986 av Johan Van Roy, som också är enda medlem.

Diskografi

Studioalbum
 Critical Stage (1994)
 Stored Images (1995)
 Construct-Destruct (1998)
 Mindstrip (2000)
 Axis of Evil (2003)
 Bind, Torture, Kill (2006)
 Implements of Hell (2010)
 When Evil Speaks (2013)
 Forest of the Impaled (2017)

Samlingsalbum
 Contamination (1996)
 Re-construction (1998)
 Chromdioxyde (1999)
 Anthology (2002)
 X20 (2007)
 The Suicide Sessions (2011)
 Electro Convulsion Therapy (2015)
 X-30 COMPENDIUM (2016)

Singlar och EP
 Comatose Delusion (2000)
 Hellraiser (2000)
 Love Breeds Suicide (2001)
 Face of Death (2003)
 Cause of Death: Suicide (2004)
 Cause of Death: Suicide / One Nation Under God (2004)
 Godsend / Menschenfresser (2005)
 Until We Die / Severed Head (2009)
 Die Motherfucker Die (2009)
 God Is In the Rain (2010)
 Death Cures All Pain (2010)
 Attention Whore (2012)
 Unterwelt (2013)
 The Pain That You Like (2015)

Kassettband
 Suicide Commando (demo) (1988)
 This Is Hate (1989)
 Industrial Rape I (1990)
 Crap (1990)
 Go to Hell (album)|Go to Hell (1990)
 Into the Grave (1991)
 Industrial Rape II (1991)
 Black Flowers (1992)
 Electro Convulsion Therapy'' (1993)

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Belgiska elektroniska musikgrupper
Musikgrupper bildade 1986
Korpnäbbsutskott

Korpnäbbsutskott (latin: processus coracoideus) är i människans skelett ett tjockt och krökt benutskott (spina) som är dorsalt placerat vid skulderbladets laterala vinkel (angulus lateralis scapulae). Tillsammans med akromion (acromion) stabiliserar korpnäbbsutskottet axelleden (articulatio humeri).

Från sin breda bas är korpnäbbsutskottet först vridet uppåt (kraniellt) och inåt (medialt) för att sedan smalna av och vända sig framåt (ventralt) och utåt (lateralt). På det uppåtriktade avsnittet finns en konkav, slät yta där m. subscapularis passerar. 

Det horisontella partiets översida är konvext och oregelbundet och utgör fäste för m. pectoralis minor liksom gör utskottets grova laterala kant. Vid den grova mediala kanten fäster lig. coracoacromiale. Undersidan är slät. M. coracobrachialis och m. biceps brachis korta huvud (caput brevis) har sitt ursprung här. 

Flera av de ligament som förstärker nyckelbenets led vid skulderbladet sträcker sig från korpnäbbsutskottet till nyckelbenet (lig. coracoclaviculare) och till akromion (lig. coracoacromiale).

Se även 
 Arm
 Skulderbladets muskler

Skulderblad
Axeln

de:Coracoid
eo:Korakoido
fr:Coracoïde
ja:烏口骨
FreeBASIC

FreeBASIC är en 32-bits BASIC-kompilator utgiven med öppen källkod (GPL). Den har konstruerats för att vara syntaxkompatibel med QuickBASIC, och samtidigt utöka språket och dess funktioner.

Trots att kompilatorn fortfarande är på beta-stadiet kan FreeBASIC redan användas i riktiga tillämpningar. Kompilatorn, som består av nästan 62 000 rader kod, kan kompilera sig själv. Den första versionen av FreeBASIC skrevs av denna anledning i Visual Basic.

Se även
QBasic
QuickBASIC
Visual Basic

Externa länkar
Officiell webbplats
Officiellt forum
FreeBASIC wiki
FreeBASIC-spel

BASIC
Fri programvara och öppen källkod
Akromion

Akromion, skulderhöjden (latin: acromion), ett i stora drag triangulärt och avlångt utskott (spina) vid skulderbladets laterala vinkel (angulus lateralis scapulae) som avslutar skulderkammen (spina scapulae) och bildar axelns yttersta spets. Tillsammans med korpnäbbsutskottet (processus coracoideus) stabiliserar akromion axelleden (articulatio humeri).

Akromion sträcker sig först lateralt ut från skulderbladets baksida för att därefter svänga av in över överarmsbenets (humerus) ledskål (cavitas glenoidalis). 

Dess grova, konvexa översida är riktad uppåt, bakåt och utåt. Den är subkutan utom där några av m. deltoideus fibrer har sitt ursprung. Akromions undersida är slät och konvex och vilar mot en bursa (bursa subacromialis) som motverkar friktion mot ledkapseln.

På dess tjocka, ojämna, laterala kant finns tre eller fyra tuberkler som är ursprung för några av m. deltoideus senfästen. 

Dess konkava, mediala kant är kortare än den laterala och tjänar som fäste för en del av m. trapezius. 

Mitt på den mediala kanten finns en liten, oval yta där nyckelbenets (clavicula) laterala ändparti ledar mot skulderbladet (acromioclavicularleden).

Angulus acromii är en vinkelböjd kant mot spina scapulae, lateralt på acromion.

Övre extremitetens anatomi
Skulderblad
Skulderkam

Skulderkam, skulderbladskam, (latin: spina scapulae), ett benutskott (spina) som diagonalt korsar övre delen av skulderbladets dorsala sida (facies dorsalis scapulae) och avslutas lateralt i akromion (acromion) som hänger ut över axelleden (articulatio humeri).

Skulderkammen avskiljer dess övre fossa (fossa supraspinata) från dess nedre (fossa infraspinata). Kammens konkava översida utgör en del av fossa supraspinata och tjänar som fäste för m. supraspinatus,På liknande vis utgör undersidan en del av fossa infraspinata och kammens mediala del tjänar som m. infraspinatus övre fästen

Spinan börjar medialt vid skulderbladets vertikala kant med en slät triangulär yta över vilken kappmuskelns (m. trapezius) lägsta laterala fästen glider, lateralt förenas den med nyckelbenet, klavikula, och bildar akromioklavikularleden. Spinans breda, yttre kant består av två "läppar". Kappmuskeln fäster längs med den övre läppen och deltamuskeln (m. deltoideus) längs med den undre.

På den laterala delen av spina scapulae finns en passage, spinoglenoid notch, där a.suprascapularis och n.suprascapularis passerar.

Källor 

Skulderblad
Richard Borcherds

Richard Ewen Borcherds, född 29 november 1959 i Kapstaden, är en brittisk matematiker. Han arbetar huvudsakligen med gruppteori och talteori. 

Borcherds studerade under John H. Conway i Cambridge och är idag professor vid University of California at Berkeley. 

Han är känd för att ha introducerat begreppet vertexalgebra, vilket han senare använde för att bevisa Conway-Nortons förmodan, som relaterar den så kallade monstergruppen med vissa modulära funktioner. Vertexalgebra användes också av Igor Frenkel, James Lepowsky och Arne Meurman för att konstruera en oändligtdimensionell graderad algebra som monstergruppen verkar på. 

Borcherds erhöll 1998 års Fieldsmedalj för bland annat dessa arbeten.

Källor

Noter

Externa länkar 
 James Lepowsky, "The Work of Richard Borcherds", Notices of the American Mathematical Society, Vol 46, Nummer 1 (Januari 1999)
 Richard Borcherds' hemsida

Brittiska professorer i matematik
Alumner från Trinity College, Cambridge
Alumner från Universitetet i Cambridge
Personer verksamma vid University of California
Fieldsmedaljörer
Matematiker under 1900-talet
Matematiker under 2000-talet
Brittiska forskare under 1900-talet
Brittiska forskare under 2000-talet
Personer från Kapstaden
Födda 1959
Levande personer
Män
Ledamöter av Royal Society
Arne Meurman

Arne Meurman, född 1956 i Säffle, är en professor i matematik vid Lunds universitet som forskar inom gruppteori och vertexalgebra. Meurman är främst känd för att tillsammans med James Lepowsky och Igor Frenkel ha konstruerat monstervertexalgebran.

Referenser 
 Igor Frenkel, James Lepowsky, Arne Meurman, "Vertex operator algebras and the Monster". Pure and Applied Mathematics, 134.  Academic Press, Inc., Boston, MA, 1988. liv+508 pp. .

Personer verksamma vid Lunds universitet
Svenska professorer i matematik
Födda 1956
Män
Levande personer
Fossa subscapularis

Fossa subscapularis (latin: "fossan under skulderbladet") är en fossa på skulderbladets framsida (facies costalis scapulae), den inre, ventrala sidan som är vänt mot bröstkorgen (thorax). 

I fossans mediala två tredjedelar finns flera åsar som sträcker sig diagonalt uppåt från skulderbladets mediala kant (margo medialis scapulae). Dessa åsar fungerar som senfästen och dalarna mellan dem som muskelfästen åt m. subscapularis som täcker hela skulderbladets insida och sträcker sig under korpnäbbsutskottet (processus coracoideus) till sitt fäste i överarmsbenets (humerus) kulled (caput humeri).

Fossan åtskiljs medialt från ryggraden av två släta, triangulära ytor i det nedre och inre hörnen. Mellan dessa ytor sträcker sig en smal kam som ofta saknas. Vid dessa ytor och den mellanliggande kammen har m. serratus anterior sitt ursprung för att sträcka sig lateralt under skulderbladet till sina fästen i de nio övre revbenen på bröstkorgens sidor. Denna muskel kan föra skulderbladet framåt och utåt och bidrar även vid rotation av skulderbladet.

Lateralt övergår fossan i en tjock läpp som går längs skulderbladets laterala kant (margo lateralis scapulae) från överarmsbenets (humerus) ledpanna (cavitas glenoidalis) ned till skulderbladets nedre vinkel (angulus inferior scapulae).

I fossans övre del finns en tvärgående fördjupning som sträcker sig i rät vinkel genom överarmsbenets ledpanna (cavitas glenoidalis) och som genom sin krökta form förstärker skulderbladet. Dess övre del stödjer ryggraden och akromion.

Se även 
 Fossa infraspinata
 Fossa supraspinata

Skulderblad
Fossa infraspinata

Fossa infraspinata (latin: "fossan under skulderkammen") är en fossa på skulderbladets baksida (facies dorsalis scapulae) under skulderkamen (spina scapulae). 

Upptill, innanför dess mediala kant, finns en grund fördjupning. I dess centrum ligger en framträdande förhöjning och längs dess laterala kant löper en djup fåra. I de mediala två tredjedelarna av fossan har m. infraspinatus sitt ursprung och den laterala tredjedelen täcks av samma muskel.

Längs med fossans laterala kant löper en ås som sträcker sig från cavitas glenoidalis ned runt skulderbladets nedre vinkel (angulus inferior scapulae) för att sluta omkring 2,5 centimeter upp på skulderbladets mediala kant (margo medialis scapulae). I åsen fäster ett fibröst septum som avskiljer m. infraspinatus från m. teres major och m. teres minor. Mellan åsen och skulderbladets laterala kant finns en smal yta som vidgar sig nedåt. I ytans övre två treddjedelar fäster m. teres minor och vid dess nedre tredjedel fäster m. teres major liksom några av m. latissimus dorsis fibrer. Mellan dessa muskler finns en urgröpning som ger utrymme för skulderbladets cirkumflexa kärl (arteria circumflexa scapulae). Även de båda teres-musklerna avskiljs av ett septum som korsar ytan.

Skulderblad

Övre extremitetens anatomi
Bukettanemon

Bukettanemon (Anemone coronaria) är en växt i familjen ranunkelväxter som ursprungligen kommer från Medelhavsområdet. Den odlas som utplanteringsväxt i Sverige, men betecknas inte som härdig. 

Blomman är blå, rödaktig eller vit.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Ranunkelväxter
Bu Växtindex
Höstanemon

Höstanemon (Anemone hupehensis) är en art i familjen ranunkelväxter och förekommer naturligt i centrala Kina. 

Höstanemon är en tålig, anspråkslös, högrest trädgårdsväxt som kan bli mycket gammal om den lämnas att växa i fred. Den behöver inte delas.

Synonymer 

Anemone hupehensis f. alba W. T. Wang
Anemone hupehensis var. japonica (Thunberg) Bowles & Stearn
Anemone hupehensis var. simplicifolia W. T. Wang
Anemone japonica (Thunberg) Siebold & Zuccarini nom. illeg.
Anemone japonica var. hupehensis Lemoine
Anemone scabiosa H.Léveillé & Vaniot
Atragene japonica Thunberg

Externa länkar 

Ranunkelväxter
Hö Växtindex
Färgkulla

Färgkulla (Anthemis tinctoria) är en flerårig ört i familjen korgblommiga växter.

Beskrivning
20 - 30 cm hög, blommorna 2,5 - 4,5 cm diameter. 4 ståndare och 2 vid basen sammanväxta pistiller. Blomningstid juni - september.

Namnet, både det svenska och det vetenskapliga, kommer av växtens användning vid växtfärgning. Betat med alunvatten färgas ylle och silke gult.

Habitat
Europa norr om Pyrenéerna, i Asien mellan Svarta havet och Kaspiska havet samt från Östeuropa ett stycke in i Ryssland med en spets fram till Uralbergen.

Södra och mellersta Sverige. Södra Norge och södra Finland.

Utbredningskartor
 Norden 
 Norra halvklotet 
 Ej ursprunglig i Nordamerika

Biotop
Torr ängsmark, grusmark, steniga slänter, järnvägsbankar.

Synonymer
subsp. tinctoria
Anthemis debilis Fed. 
Cota tinctoria (L.) J.Gay ex Guss. 
Chamaemelum tinctorium (L.) All.
Matricaria tinctoria (L.) Baill. 

var. australis R.Fern.
Anthemis tinctoria var. australis (R.Fern.) Govaerts

Bygdemål

Ett annat namn på växten är oxöga.

Referenser

Externa länkar
Den virtuella floran

Färgkulla Vilda blommor i Sverige

Korgblommiga växter
Fä Växtindex
Fossa supraspinata

Fossa supraspinata (latin: "fossan ovanför skulderkammen") är en konkav och slät fossa på skulderbladets baksida (facies dorsalis scapulae) ovanför skulderkammen (spina scapulae).

Fossa supraspinata avsmalnar lateralt och utmynnar där i skulderbladets två distala benutskott, akromion (acromion) och korpnäbbsutskottet (processus coracoideus), samt axelleden (articulatio humeri). 

Vid fossans mediala två tredjedelar har m. supraspinatus sitt ursprung. Denna muskel sträcker sig över fossans laterala tredjedel och fäster i överarmsbenets (humerus) översta punkt.

Se även 
 Fossa infraspinata

Skulderblad
Övre extremitetens anatomi