kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svartmyra

Svartmyra (Lasius niger), även kallad svart tuvmyra eller trädgårdsmyra, är en myrart som först beskrevs av Carl von Linné 1758.  Trädgårdsmyra ingår i släktet Lasius, och familjen myror. Arten är reproducerande i Sverige.

Svartmyran är vanlig i Sverige. Den är helsvart och 2–4 millimeter lång och därmed mindre än den röda skogsmyran. Svartmyrorna bygger sina bon i marken, ofta under stenar eller i grästuvor. Svartmyror brukar ibland bli ett problem, då de bosätter sig i bostäder och förökar sig intensivt. I vissa fall brukar man locka bort dem med socker eller liknande för att leda bort dem. Man kan även använda sig av olika huskurer eller bekämpningsmedel för att bland annat avskräcka dem.

Underarter 
Arten delas in i följande underarter:
 L. n. niger
 L. n. pinetorum

Myrsamhället 
Svartmyrorna är monogyna, vilket betyder att deras samhälle endast har en drottning. Vid sidan om henne finns sterila arbetarhonor som sköter kolonins sysslor. Könsmogna myror (bevingade hanar och honor) utvecklas vid speciella tider och finns således inte normalt i myrsamhället. Dessa bevingade könsdjur flyger på utvalda dagar ut från kolonin och parar sig med andra ur samma art. Hos svartmyror sker detta oftast kring varma och fuktiga dagar i slutet på juli.

Myrans kön bestäms redan före äggläggningen. Hanarna kläcks ur obefruktade ägg, honorna ur ägg som är befruktade på vanligt sätt. En rad faktorer under larvtiden avgör om en larv ska utvecklas till bevingad hona eller steril arbetare, bland annat vilken näring som tillförs och omgivningens temperatur under den tid när larven utvecklas.

Hanens enda funktion är att para sig. Parningen sker i luften och man säger då att myrorna svärmar. Efter parningen dör hanen. Honan knipsar av sina vingar och uppsöker en lämplig plats för att starta ett nytt myrsamhälle.

Svartmyrorna övervintrar på frostfritt djup och ligger hela vintern i dvala.

Föda 
Svartmyran lever av honungsdagg – som den mjölkar från bladlöss – växtsafter, pollen, insekter och spindeldjur.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 
Antkeepers har en artikel om Lasius niger

Myror
Omsättningstillgång

Omsättningstillgång är inom ekonomi en tillgång avsedd att omsättas i verksamheten, antingen genom försäljning eller förbrukning. Motsatsen är anläggningstillgångar. 

Omsättningstillgångar är oftast avsedda att innehas kortare än tre år. I balansräkningen indelas omsättningstillgångar i bland annat lagertillgångar, kortfristiga placeringar, kortfristiga fordringar, samt likvida medel. Lagret är en mindre likvid tillgång än de tre sistnämnda; det kan bestå av råvaror, produkter i arbete och färdiga varor, eller av handelsvaror i ett handelsföretag. Likvida medel kan vara kontanter, checkräkning eller tillgångar på giron.

På passivsidan motsvaras omsättningstillgångar av kortfristiga skulder.

Källor

Fotnoter

Litteratur
 Skärvad, Per-Hugo & Olsson, Jan (2007). Företagsekonomi - en introduktion, 1. uppl. Stockholm: Liber

Företagsekonomi
Hemlig handling

En hemlig handling är i Sverige en allmän handling som är skyddad av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen eller, enligt en alternativ tolkning, en handling av betydelse för rikets säkerhet som är skyddad av särskilda regler i säkerhetsskyddsförordningen. Termen "hemlig handling" kan alltså ha en snäv och en vidare betydelse: antingen omfattar den alla uppgifter som av någon anledning skyddas av sekretess, eller så omfattar den endast uppgifter som rör rikets säkerhet (försvars- och utrikessekretess). För den senare kategorin gäller t.ex. särskilda regler enligt säkerhetsskyddsförordningen. Säkerhetsskyddsförordningen omfattar handlingar som finns hos såväl myndigheter som hos vissa privatägda företag, främst sådana som verkar inom försvarsindustrin eller liknande, medan offentlighets- och sekretesslagen i princip endast omfattar handlingar som finns hos myndigheter och vissa offentligt ägda bolag.

Termen "hemlig handling" används inte i offentlighets- och sekretesslagen men förekommer däremot i juridisk litteratur och i lagkommentarer kopplade till lagen. I offentlighets- och sekretesslagens mening torde termerna "sekretessbelagd" och "hemlig" kunna ses som utbytbara, även om den senare alltså inte förekommer i själva lagtexten. Den kan därför ses som talspråklig i viss mån. Däremot används termen "hemlig handling" i säkerhetsskyddsförordningen där det i definitionen (4 §) anges att "hemlig handling" avser "uppgift som omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och som rör rikets säkerhet". På detta sätt finns en koppling mellan offentlighets- och sekretesslagen och säkerhetsskyddsförordningen. 

I tryckfrihetsförordningen anges att en allmän handling enbart får hemlighållas med hänsyn till:
 rikets säkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation,
 rikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller valutapolitik,
 myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn,
 intresset att förebygga eller beivra brott,
 det allmännas ekonomiska intresse eller
 skyddet för enskilds förhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur.
En allmän handling som inte bedöms som hemlig är en offentlig handling och ska lämnas ut till den medborgare som så önskar, enligt offentlighetsprincipen.

När någon begär att få ta del av en sekretessbelagd handling ska frågan om utlämnande prövas skyndsamt i varje enskilt fall.

Om en handling är delvis hemlig, är man skyldig att täcka över de hemliga delarna och visa upp den del som är offentlig. Det är myndigheten/förvaltningen som förvarar handlingen eller som arkiverat den som avgör vad som är hemligt eller inte. En avsändare kan inte avgöra det. Påteckningar som ”förtroligt”, ”behandlas konfidentiellt” eller liknande saknar betydelse vid bedömningen om handling är hemlig eller ej.

Se även
 Allmän handling
 Hemlighet
 Hemlig uppgift
 Informationsläcka
 Informationssäkerhet
 Offentlighets- och sekretesslagen
 Sekretess
 Skaderekvisit
 Säkerhetsskydd

Referenser 

Offentlig rätt
Säkerhetsskydd
Abigail

Abigail är ursprungligen ett hebreiskt kvinnonamn med betydelsen faderns glädje. Vanliga kortformer av namnet är Abby och Abbie. Flera personer med namnet Abigail förekommer i Gamla testamentet, bland annat en av Kung Davids fruar.

Abigail är även namnet på en krater på Venus.

Den 31 december 2017 fanns det 519 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Abigail, varav 306 bar det som tilltalsnamn. Det fanns även 27 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Abby (tilltalsnamn: 17 kvinnor) och 20 kvinnor men namnet Abbie (tilltalsnamn: 16 kvinnor).

Namnsdag i Sverige: saknas
Namnsdag i Finland (finlandssvenska namnlängden): saknas

Personer med namnet Abigail 
 Abigail (biblisk person), israelisk kvinna i Gamla testamentet
Abigail Adams, amerikansk presidentfru, hustru till John Adams
Abigail Breslin, amerikansk skådespelare
Abigail "Abby" Elliott, amerikansk skådespelare och komiker
Abigail Folger, amerikansk medborgarrättsaktivist
Abigail Johnson, amerikansk affärskvinna
Abigail Masham, engelsk hovdam
Abigail Powers Fillmore, amerikansk presidentfru, hustru till Millard Fillmore
Abigail Spencer, amerikansk skådespelare
Abigail "Abby" Wambach, amerikanskt fotbollsproffs

Fiktiva personer med namnet Abigail
Dr. Abigail "Abby" Lockhart, karaktär i den amerikanska TV-serien Cityakuten
 En kvinna i Ruben Östlunds film Triangle of Sadness.

Källor

Kvinnonamn
Namn från Bibeln
Hebreiska förnamn
Adamson (krater)

Adamson är en nedslagskrater med en diameter på 27 kilometer, på planeten Venus. Adamson har fått sitt namn efter författaren och konstnären Joy Adamson.

Se även 
Lista över kratrar på Venus

Källor 
 

Kratrar på Venus
Addams

Addams är ett engelskspråkigt efternamn, och kan syfta på något av följande:

Personer 
Charles Addams (1912–1988), amerikansk illustratör, skapare av Familjen Addams
Dawn Addams (1930–1985), brittisk skådespelare
Jane Addams (1860–1935), amerikansk filantrop och feminist
William Addams (1777–1858), amerikansk politiker
Agrippina (krater)

Agrippina är en nedslagskrater med en diameter på ungefär 38 kilometer, på planeten Venus. Agrippina har fått sitt namn efter Agrippina den äldre.

Se även 
 Lista över kratrar på Venus
 645 Agrippina

Källor 
 

Kratrar på Venus
Aimee

Aimee eller Aimée är ett franskspråkigt kvinnonamn, som bärs av bland andra:

Som förnamn 
Aimee Allen (f. 1979), amerikansk musiker
Aimée Delblanc (f. 1944), svensk översättare
Aimee Mann (f. 1960), amerikansk musiker
Aimee Mayo (f. 1971), amerikansk låtskrivare
Aimee Mullins (f. 1976), amerikansk friidrottare och modell
Aimee Osbourne (f. 1983), amerikansk modell, dotter till Ozzy och Sharon Osbourne
Aimee Semple McPherson (1890–1944), amerikansk evangelist
Aimée Sommerfelt (1892–1975), norsk författare
Aimee Teegarden (f. 1989), amerikansk skådespelerska

Som efternamn 
Anouk Aimée (f. 1932), fransk skådespelerska
Marie Aimee (1852–1887), fransk operasångerska
Aita

Aita kan avse:

 Aita (krater) – en krater på Venus, se Lista över kratrar på Venus
 Aita (gudinna) – etruskisk gudinna

Personer
 Aita Gasparin (1994–), en schweizisk skidskytt
Akiko

Akiko är ett japanskt kvinnonamn, och kan syfta på något av följande:

Personer 
Akiko Morigami (f. 1980), japansk tennisspelare
Akiko Suwanai (f. 1972), japansk violinist
Akiko Wakabayashi (f. 1941), japansk skådespelerska
Akiko Yosano (1878-1942), japansk poet

Övrigt 
Akiko, amerikansk film från 1961
En krater på Venus, uppkallad efter Akiko Yosano
Al-Taymuriyya

Al-Taymuriyya är en nedslagskrater med en diameter på 19 kilometer, på planeten Venus. Al-Taymuriyya har fått sitt namn efter den egyptiska författarinnan 'A'isha at-Taymuriya.

Se även 
 Lista över kratrar på Venus

Källor 
 

Kratrar på Venus
Alcott

Alcott kan syfta på

Abigail May Alcott Nieriker, amerikansk konstnär, syster till Louisa May Alcott.
Amos Bronson Alcott, amerikansk poet.
Amy Alcott, amerikansk golfspelare.
Chemmy Alcott, brittisk utförsåkare.
Louisa May Alcott, amerikansk författare, syster till Abigail May Alcott Nieriker.
William A. Alcott, amerikansk författare.
Alima

Alima är en flod i Kongo-Brazzaville, biflod från höger till Kongofloden. Den rinner upp på Akukujaplatån nära Ogooués källor, strömmar förbi orterna Okoyo, Boundji och Oyo, och mynnar ut i Kongofloden. Floden blev känd för européer 1878 genom Pierre Savorgnan de Brazza och kartlades 1883.

Källor

Vattendrag i Kongo-Brazzaville
Kongoflodens avrinningsområde
Alison

Alison, Allison och Alyson kan syfta på:
Alison (namn) – ett kvinnonamn.
Alison (djur) – ett släkte av insekter.
 Allison Engine Company – en amerikansk flygplansmotortillverkare.

Musik
Alison (musikgrupp) – en grupp från Göteborg.
Alison (låt) – en låt av Elvis Costello från musikalbumet My Aim Is True (1977).
Allison (Pixies) – en låt från 1990 av Pixies från Bossanova.
Alison (Slowdive) – en låt från 1993 av Slowdive från Souvlaki.

Personer
Alison Goldfrapp (född 1966), engelsk sångare i duon Goldfrapp.
Alison Krauss (född 1971), amerikansk flerfaldigt Grammy Award-belönad bluegrassmusiker. 
Alison Lohman (född 1979), amerikansk skådespelare som slog igenom i filmen Vit oleander (2002).
Alison Moyet (född 1961), engelsk singer-songwriter.
Alison Steadman (född 1946), brittisk skådespelare.
Alison Sweeney (född 1976), amerikansk såpopera-skådespelare mest känd som Sami Brady i Våra bästa år.
Allison Janney (född 1959), amerikansk skådespelare, mest känd för sin roll som Claudia Jean "C. J." Cregg i tv-serien Vita huset.
Alyson Hannigan (född 1974), amerikansk skådespelare.
Alyson Michalka (född 1989), amerikansk skådespelare och sångare i duon Aly & AJ.
Alyson Stoner (född 1993), amerikansk skådespelare, dansare och röstskådespelare.

Geografi

Antarktis 

 Allison (berg),

Australien 

 Alison, New South Wales

USA 

 Allison, Pennsylvania, Pennsylvania, Fayette County, 
 Allison, Iowa, countyhuvudort, Butler County, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Almeida

Almeida, kan syfta på

Almedis – krater på Venus, se Lista över kratrar på Venus
17040 Almeida – asteroid. 
Belägringen av Almeida (1762)
Belägringen av Almeida (1810)
Belägringen av Almeida (1811)

Personer

Efternamn
Aílton Almeida, brasiliansk fotbollsspelare
Antonio de Pádua Almeida, auktor.
António José de Almeida, portugisisk president.
Francisca C. Almeida, brasiliansk biolog.
Francisco de Almeida, portugisisk militär och upptäcktsresande.
Germano Almeida, kapverdiansk författare. 
Gilberto de Almeida Rêgo, brasiliansk fotbollsdomare.
Hugo Almeida, portugisisk fotbollsspelare.
Jo Almeida, brittisk gitarrist.
Joaquim de Almeida, brasiliansk skådespelare.
Joaquim de Almeida (auktor), auktor.
Juliana de Almeida e Oyenhausen, rysk hovdam.
Laurindo de Almeida, brasiliansk gitarrist.
Leonor de Almeida Portugal, portugisisk poet, målare och salongsvärd.
José Luis Martínez-Almeida, spansk politiker, alcalde
Leopoldo Neves de Almeida, portugisisk skulptör.
Luís Carlos Almeida da Cunha, portugisisk fotbollsspelare, mer känd som "Nani".
Luís de Almeida Cabral, Guinea-Bissaus förste president.
Ndalu de Almeida, angolansk författare.
 Nicolau Tolentino de Almeida (1740–1811), portugisisk lyriker och satiriker
Rogério T. Almeida, botanist
Samuel Soares de Almeida, biolog.

Förnamn
Almeida Faria, portugisisk författare.
Almeida Garrett, portugisisk skald.

Platser

Colombia
 Almeida (kommun i Colombia, Boyacá, lat 4,92, long -73,41) – en kommun
Almeida (ort i Colombia, Boyacá, lat 4,97, long -73,38) – en ort

Spanien
Almeida (ort i Spanien) – en ort i provinsen Provincia de Zamora

Portugal
Almeida, Portugal – en freguesias
Amaya (krater)

Amaya är en nedslagskrater med en diameter på ungefär 34 kilometer, på planeten Venus. Amaya har fått sitt namn efter dansaren Carmen Amaya.

Se även 
Lista över kratrar på Venus

Källor 
 

Kratrar på Venus
Anaxandra

Anaxandra, levde på 220-talet f.kr, var en grekisk konstnär. Hon upptogs i Stromateis av Klemens av Alexandria som exempel på att även kvinnor var kapabla att uppnå perfektion. Anaxandra har fått en krater på Venus uppkallad efter sig.

Källor 

Födda 200-talet f.Kr.
Avlidna okänt år
Kvinnor
Antikens grekiska konstnärer
Kvinnor från antikens Grekland
Aurelia

Aurelia är ett latinskt kvinnonamn som har bildats av ordet 'aureus' (gyllene). Namnet har funnits i Sverige sedan mitten av 1800-talet. Den franska varianten av namnet är Aurélie.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 307 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Aurelia, varav 125 bar det som tilltalsnamn. Motsvarande siffror för Aurélie var 56 respektive 41.

Namnsdag: saknas (1986-1992: 3 juli)

Personer med namnet Aurelia eller Aurélie
Aurélie Claudel, fransk fotomodell
Aurelia Cotta, mor till Julius Caesar
Aurelia Dobre, rumänsk gymnast

Källor

Kvinnonamn
Maná

Maná, mexikansk pop-/rockgrupp, bildad i mitten av 1980-talet. Maná är en av de största latinamerikanska pop-/rockgrupperna och är mycket populära i Latinamerika samt i USA. Vid Latin Grammy Awards 2000 vann de utmärkelsen "Best Pop Performance for a Duo or Group with Vocal" för låten "Se Me Olvido Otra Vez".

Diskografi 

 Urkelpapá (1990)
 Falta Amor (1992)
 Donde Jugaran los Niños? (1994), (6 miljoner ex.)
 Cuando los Angeles Lloran (1995)
 En Vivo (live) (1995)
 Sueños Liquidos (1997), (6 miljoner ex.)
 MTV Unplugged (live) (1999)
 Revolución de Amor (2002)
 100% Maná (2002)
 Amar es combatir (2006)
 Arde el cielo (2008)
 Drama y luz (2011)
 Cama incendiada (2015)

Mexikanska musikgrupper
Mexikanska rockgrupper
spanskspråkig musik
Ann-Sofi Colling

Ann-Sofi Colling-Saltin, född Elin Ann-Sofi Pettersson 1 januari 1932 i Adolf Fredriks församling, Stockholm är en före detta svensk gymnast tävlande för Stockholms Studenters IF.

Hon var bland annat delaktig i guldmedaljen i lagtävling med handredskap vid olympiska sommarspelen 1952 i  Helsingfors och tog individuellt OS-brons i hopp i olympiska sommarspelen 1956 i Melbourne. Hon tog även flera VM-medaljer.

Källor 
 SOK:s webbplats om Ann-Sofi Colling.

Olympiska guldmedaljörer 1952
Olympiska silvermedaljörer 1956
Olympiska bronsmedaljörer 1956
Svenska olympiska guldmedaljörer
Svenska olympiska silvermedaljörer
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Sverige
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1956
Svenska gymnaster
Födda 1932
Kvinnor
Levande personer
Idrottare från Stockholm
Kristina Abelli Elander

Ellen Kristina Abelli Elander, född 25 juni 1952 i Stockholm, är en svensk konstnär.

Biografi
Kristina Abelli Elander utbildade sig på Birkagårdens konstskola 1972–1973 och solodebuterade på Galleri Händer i Stockholm 1978. Hon arbetade tidigt med serieartade målningar i akryl på masonit eller duk, som kritiserade rådande könsförhållanden. Har även publicerat serier/teckningar under 80-tal och 2000-tal i bland annat Galago och Hjälp!. Senare har hon bland annat arbetat med stora rumsliga installationer med väggmåleri/teckning och figurer i keramik och textil som visats på galleri Schaper & Sundberg i Stockholm.

Under tidigt 1980-tal drev hon ett alternativt galleri/klubb BarBar på Jakobsgatan i Stockholm tillsammans med Kim Klein och Kjell Furberg med flera. Hon arbetade under 70-, 80- och 90-talet även som kostymör. Hon gjorde kostym till Marie-Louise Ekmans filmer Barnförbjudet, Mamma pappa barn och Sagan om den lilla flickan och den. Har även arbetat med Alexandersson  & De Geer på TV-serien Privatdetektiven Kant, kortfilmen Tvätten, Spårvagn till havet och Med kameran som tröst, del 2. Hon har under 90- och 2000-tal undervisat på Konstfack och varit gästprofessor på Kungliga Konsthögskolan åren 2007-2011 i Stockholm. Har gett ut den autobiografiska grafiska romanen Staden, Flickorna, Tiden ...tiden... på Bokförlaget Mormor 2011 

Kristina Abelli Elander finns representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum, Moderna museet och Norrköpings Konstmuseum.

Bibliografi
Kristina Abelli Elander och Gittan Jönsson:Prinsessor utan Panik, Stockholm 2007, 
Johan Werkmäster (återberättande text av Aristofanes drama) och Kristina Abelli Elander (illustrationer i serieform): Sexstrejk nu! sa Lysistrate, LL-förlaget 2009, 
Kristina Abelli-Elander Staden, Flickorna, Tiden...tiden, Bokförlaget Mormor, Stockholm 2011 
 Kristina Abelli Elander "The Street Series and Other Works" Bullfinch Publishing 2011  tryck Balto Print, Litauen och Olssons Grafiska Stockholm

Källor

Externa länkar
 Kristina Abelli Elanders webbplats
 Eleonore Ranstam: Which Way I Love och Vulkan i Varje Land eller Bomben åt Var och En - Analys av två verk av Kristina Abelli Elander och Erla Thorarinsdottir, kandidatuppsats vid avdelningen för konsthistoria och visuella studier vid Lunds universitet höstterminen 2007
 

Svenska feminister
Födda 1952
Kvinnor
Levande personer
Svenska illustratörer under 2000-talet
Svenska serieskapare
Konstnärer från Stockholm

Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Lysergsyra

Lysergsyran, i form av d-lysergsyra är en prekursor till drogen LSD och återfinns i mjöldrygesvampen samt i fröna av Turbina corymbosa (Ormplanta), Argyreia nervosa (Elefantvinda), och Ipomoea tricolor (Blomman för dagen). Summaformeln för lysergsyran är C16H16N2O2.

Amider av lysergsyra, lysergamider, används i stor utsträckning som läkemedel och som psykedeliska droger (LSD). Lysergsyra är listad som en tabell I-prekursor under FN:s konvention mot olaglig handel med narkotiska droger och psykotropa ämnen. 

Lysergsyra fick sitt namn eftersom den är en produkt av nedbrytningen av olika ergotalkaloider.

Framställning
Lysergsyra produceras i allmänhet genom hydrolys av naturliga lysergamider, men kan också syntetiseras i laboratoriet genom en komplex totalsyntes, till exempel av Robert Burns Woodwards lag 1956. En enantioselektiv totalsyntes baserad på en palladiumkatalyserad dominocykliseringsreaktion har beskrivits 2011 av Fujii och Ohno. Lysergsyramonohydrat kristalliseras i mycket tunna sexkantiga blad när de omkristalliseras från vatten. Lysergsyramonohydrat bildar när det torkas (140 °C vid 2 mmHg eller 270 Pa) vattenfri lysergisyra.

Den biosyntetiska vägen är baserad på alkylering av aminosyran tryptofan med dimetylallyldifosfat (isopren härrörande från 3 R-mevalonsyra) vilket ger 4-dimetylallyl-L-tryptofan som är N-metylerat med S-adenosyl-L-metionin. Oxidativ ringförslutning följer av dekarboxylering, reduktion, cyklisering, oxidation och allylisk isomerisering ger D-(+)-lysergsyra.

Isomerer
Lyserginsyra är en kiral förening med två stereocentra. Isomeren med inverterad konfiguration vid kolatom 8 nära karboxylgruppen kallas isolysergsyra. Inversion vid kol 5 nära kväveatomen leder till L-lysergsyra respektive L-isolysergsyra

Se även
 LSA

Referenser

Noter

Externa länkar

Ergoliner
Karboxylsyror
Tryptaminer
Elsa Agélii

Elsa Maria Agélii, född Västvik 15 oktober 1938 i Lundby, är en svensk textilkonstnär. 

Elsa Agélii studerade 1956–1961 vid Slöjdföreningens skola i Göteborg och var 1971–1976 lärare där i fri textil. Hon var aktiv i Konsthantverkshuset från starten 1973. Hon har arbetat med en form av dagboksbroderier med politisk udd. År 1993 startade hon Täcklebo broderiakademi för att höja broderiets status som konstnärligt uttrycksmedel och som 2011 instiftades Världsbroderidagen som firas varje år den 30 juli. Hon var 1996–1999 professor vid HDK i Göteborg.

Hennes verk har visats vid samlingsutställningen Verkligheten sätter spår 1975–1976 vid Röhsska museet i Göteborg, Kulturhuset i Stockholm, konsthantverksgruppen Ung Form Göteborg 1964 och vid olika museer, samt vid separatutställningar i Göteborg 1983 och Stockholm 1986. Hon har gjort offentliga utsmyckningar åt Statens konstråd, landstingen i Uppsala och Kopparberg, Karolinska sjukhuset, Sahlgrenska sjukhuset, Götaverken, Dicksons hus samt för FN-huset i New York. Agélii finns representerad vid Nationalmuseum i Stockholm.

År 2017 mottog hon Västra Götalandsregionens kulturpris.

Hon är dotter till frikyrkopastorn Erik Västvik och Rosa Alm samt var 1961–1969 gift med Lars Agélii.

Källor 
Konstfeminism - strategier och effekter i Sverige från 1970-talet till idag (2005),

Noter

Externa länkar 
 Täcklebo broderiakademi Läst 14 november 2020.

Representerade vid Nationalmuseum
Svenska textilkonstnärer under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1938
Levande personer
Konstnärer från Göteborg
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Lotta Antonsson

Lotta Antonsson, född 1963 i Varberg, är en svensk konstnär, främst verksam inom fotografi, men arbetar även med video, teckning, collage och installation. Hon utbildade sig vid Konstfack i Stockholm 1989–1992 och vid Konsthögskolan i Stockholm 1995–1996. Antonsson arbetar inom ett politiskt och feministiskt fält och undersöker ofta teman som kön, representation och objektifiering. 2016 tilldelades hon Sten A Olssons kulturstipendium.

Antonsson är representerad vid bland annat på Moderna Museet, Magasin III, Norrköpings konstmuseum Hallands konstmuseum, Göteborgs konstmuseum, Konstmuseet i Skövde och Länsmuseet Gävleborg.

Ett av hennes kända verk är A very young woman under the influence, en digital fotodiptyk som var en installation på Liljevalchs konsthall i Stockholm år 2000. Den består av två identiska bilder på en blond, ensam och bortvänd flicka som står ute på det torra gräset vid en ung tall, varav det ena fotografiet spegelvänts.

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Konstfeminism - strategier och effekter i Sverige från 1970-talet till idag, Atlas, 2005,

Externa länkar
Lotta Antonssons webbplats

Födda 1963
Svenska fotografer under 1900-talet
Kvinnor
Levande personer
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska videokonstnärer
Svenska konstnärer under 1900-talet
Personer från Varberg
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Norrköpings konstmuseum