Internräntemetoden

Internräntemetoden är en metod för att bestämma den förväntade lönsamheten i en investering. Metoden går ut på att beräkna internräntan, den räntesats som investeringen avkastar. Genom att jämföra internräntan med kalkylräntan, det vill säga uppsatta avkastningskrav, kan investeringens lönsamhet avgöras.

Översikt 

Internräntemetoden ger ett resultat som går att jämföra direkt med kalkylräntan för lönsamhetsbedömningar. Resultatet är dessutom möjligt att jämföra för investeringar med olika lång ekonomisk livslängd. Nackdelarna är att den är ganska svår att beräkna, den lämpar sig inte alltför väl för jämförande analys, samt att det kan finnas flera internräntor till samma investering (se Problem med internräntemetoden nedan).

Beräkningar 
Beräkningarna av internräntan är nära kopplade till nuvärdesmetoden. Den är definierad som den räntesats där en beräkning av nettonuvärdet, det vill säga nuvärde minus grundinvestering, är noll. I följande ekvation är IR internräntan, G grundinvestering, C kassaflöde  och n antal år, se även nuvärdesmetoden och investeringskalkylering.

Tyvärr finns det ingen bra metod för att lösa ut IR direkt, inte ens vid konstanta betalningsöverskott. Vid ett eller två år går det att lösa med förstagradsekvationer och andragradsekvationer. Annars måste numeriska metoder användas. Det bästa sättet är att låta en dator eller miniräknare utföra jobbet. Kalkylprogram har dessutom ofta en inbyggd funktion för att hitta internräntan. Givetvis går det även att lösa det grafiskt, som på bilden till höger.

Beslutsgrunder 
 Om internräntan är högre än kalkylräntan är investeringen lönsam.
 Vid jämförelser är det alternativ som har högst internränta som regel mest ekonomiskt fördelaktig.

Problem med internräntemetoden

Skiljer inte på inlåning och utlåning 
Jämför följande två projekt:

{| border="1" cellspacing="0" cellpadding="4"
 !
 ! År 0 
 ! År 1 
 ! År 2 
 ! IR 
 ! NNV (p = 8%)
 |-
 ! A
 | align="right" | -100.000
 | align="right" | 60.000
 | align="right" | 60.000
 | align="right" | 13,07%
 | align="right" | 6.478
 |-
 ! B
 | align="right" | 100.000
 | align="right" | -60.000
 | align="right" | -60.000
 | align="right" | 13,07%
 | align="right" | -6.478
|}

Förlusten i projekt B avspeglas inte i internräntan. Även nuvärdet, eller någon annan metod, måste alltså beräknas. Den här typen av förluster kan vara betydligt svårare att upptäcka än i exemplet ovan.

Orimligt höga räntesatser 
Ett stort problem med internräntemetoden är att den utgår ifrån att alla inbetalningar kan återinvesteras till internräntan. Det är naturligtvis inte rimligt, vissa investeringar kan ge internräntor över 50%, vilket inte kommer att avspegla utfallet.

Jämförelser stirrar sig blinda på en punkt 
Det är tveksamt om internräntemetoden är bra för jämförelser mellan olika alternativ.

{| border="1" cellspacing="0"
 ! colspan="2" | Två alternativa investeringar jämförs
 |-
 ! Betalningsströmmar
 ! Nettonuvärden vid olika kalkylräntor
 |-
 | 
 | 
 |-
 | colspan="2" | Exempel 1: Alternativ med restvärde (blått) jämförs med alternativ utan restvärde (grönt).
|}

Om de två alternativen i exempel 1 jämförs, har det gröna alternativet högre internränta (12,75%) än det blå (10%). Ändå är det blå alternativet bättre om kalkylräntan är lägre än 5,35%.

Flera lösningar 
Ett annat problem är att det kan finnas flera lösningar för vissa investeringar.

{| border="1" cellspacing="0"
 ! colspan="2" | Två lösningar till samma investeringsalternativ
 |-
 ! Betalningsströmmar
 ! Nettonuvärden vid olika kalkylräntor
 |-
 | 
 | 
 |-
 | colspan="2" | Exempel 2: Nettonuvärdet är noll vid kalkylräntorna -26,03% och +19,73%. 
|}

Villkoret att NNV = 0 uppfylls vid både IR = -26,03% och IR = 19,73%.

Kan sakna lösningar 
Det maximala nettonuvärdet i exempel 2 infaller vid kalkylräntan -13%. Värdet är då 35,69. Detta innebär att om grundinvesteringen hade varit 50% större, hade kurvan aldrig korsat x-axeln, och internräntan hade saknat värden!

Jämförelser kan bli oerhört komplexa 
Sammantaget kan det ge komplexa jämförelser.

{| border="1" cellspacing="0"
 ! colspan="2" | Multipla lösningar på två alternativ
 |-
 ! Betalningsströmmar
 ! Nettonuvärden vid olika kalkylräntor
 |-
 | 
 | 
 |-
 | colspan="2" | Exempel 3: Jämförelse mellan investeringsalternativ med 4,70% och 14,90% resp. 6,75% internränta.
|}

Se även 
 Investeringskalkylering
 Nuvärdesmetoden
 Kalkylränta

Referenser

Tryckta källor

Webbreferenser 
 

Budgetering och kalkylering
Finansiell ekonomi