kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vitpannad amazon

Vitpannad amazon (Amazona albifrons) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Vitpannad amazon är en rätt liten (25–29 cm) papegoja med huvudsakligen grön fjäderdräkt. Karakteristiskt är vit panna, blå hjässa, rött ansikte och gulaktig näbb. I flykten syns blå vingspeglar och hos hanen röd framkant på vingen. Den saknar den mörka kindfläcken hos gulkindad amazon. Bland lätena hörs olika skriande ljud, men också ett hårt och raspigt tjatter.

Utbredning och systematik 
Vitpannad amazon förekommer i Centralamerika, dels ett isolerat område i nordvästra Mexiko, dels från södra Mexiko till Costa Rica. Den delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Amazona albifrons saltuensis: förekommer i arida nordvästra Mexiko (södra Sonora och västra Durango till Sinaloa).
 Amazona albifrons albifrons: förekommer från torra västra Mexiko (Nayarit) till sydvästra Guatemala.
 Amazona albifrons nana: förekommer från sydöstra Mexiko (sydostligaste Veracruz) till nordvästra Costa Rica.

Levnadssätt 
Vitpannad amazon hittas i tropiska låglänta områden upp till 800 meters höjd. Den föredrar torrare skogslandskap eller öppnare områden med höga träd och kaktusar. Födan består av frön, blommor, bär och frukter, framför allt fikusar och kaktusfrukter. Den kan också ta majs, mango och andra jordbruksprodukter. Fågeln häckar januari–maj i Mexiko och Guatemala. Den häckar i naturliga håligheter i träd och hål uthackade av hackspettar. Däri lägger den tre till fem ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Trots viss lokal handel för burfågelindustrin är fågeln fortfarande rätt vanlig och kan till och med ha gynnats av jordbrukets expandering.

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödhalsad amazon

Rödhalsad amazon (Amazona arausiaca) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Rödhalsad amazon är en 40 cm lång grön papegoja med blått på pannan och ansiktet och vitt naket område kring ögat. På strupen ses vanligen röd fläck. Den har vidare svartspetsade handpennor och vingspeglar i rött och gult. Kejsaramazonen som också förekommer på Dominica är större och mörkare, med mestadels lilafärgad kropp. Lätet består av hårda skrin och gläfsande "scre-ah", ljusare än hos kejsaramazonen. Lätena skiljer sig mellan norra och södra delen av ön.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer enbart i bergsskogar på ön Dominica (Små Antillerna). IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Gulnackad amazon

Gulnackad amazon (Amazona auropalliata) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Gulnackad amazon är en 36 cm lång typiskt kraftig och huvudsakligen grön amazonpapegoja. Den har en bjärt gul fläck på nacken och rött på de fyra yttersta armpennorna som formar en vingspegel. Bortre halvan av stjärten är ibland gulgrön. Näbben är blek till mörkgrå, liksom ett naket område kring ögat. Arten är ljudlig med olika sorter skrin och visslingar.

Utbredning och status 
Gulnackad amazon förekommer från tropiska östra Mexiko (Oaxaca) till nordvästra Costa Rica. IUCN kategoriserar arten som akut hotad.

Taxonomi och namn 
Gulnackad amazon beskrevs taxonomiskt som art av René Primevère Lesson 1842. Det vetenskapliga artnamnet auropalliata betyder "gulmantlad". 

Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. 

Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Gulkindad amazon

Gulkindad amazon (Amazona autumnalis) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Gulkindad amazon delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Amazona autumnalis autumnalis – östra Mexiko till norra Nicaragua 
 Amazona autumnalis salvini – norra Nicaragua till sydvästra Colombia och nordvästra Venezuela
 Amazona autumnalis lilacina – västra Ecuador 

Sedan 2014 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN lilacina som den egna arten "ecuadoramazon". Diademamazon behandlas ofta som underart till gulkindad amazon.

Status 
IUCN bedömer hotstatus för lilacina respektive autumnalis (inklusive salvini) var för sig, den förra som akut hotad, den senare som livskraftig.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödstjärtad amazon

Rödstjärtad amazon (Amazona brasiliensis) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Den är endemisk för sydöstra Brasilien. IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Utseende och läte 
Rödstjärtad amazon är en 37 cm lång grön papegoja med färgglatt huvud. Fjäderdräkten är överlag djupt grön med gulaktiga fjäderkanter. På huvudet syns rött på framhjässan och tygeln, längre bak på hjässan övergående i lila. Ansiktet och ett område kring örontäckarna är blåaktigt, ljusare på kinder och strupe. Vingarna är sotfärgade med rött inslag på skuldrorna. På stjärten syns blått längst in, ett brett rött band och gula fjäderspetsar, förutom på de gröna centrala stjärtpennorna. Bland lätena hörs ljusa och musikaliskt morrande "klit-cráu, klit-cráú", men även fylligt tjatter.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i sydöstra Brasilien (sydöstra São Paulo och Paraná). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Trots hårt jakttryck i början av 1990-talet tros artens utbredningsområde vara i stort sett intakt. Uppskattningar visar också att den i sen tid ökat i antal. Med tanke på att beståndet fortsatt är litet (6 000–6 6000 vuxna individer) och dess utveckling fortsatt är beroende av bevarandeåtgärder listar IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Taxonomi och namn 
Rödstjärtad amazon beskrevs taxonomiskt som art av Carl von Linné 1758. Det vetenskapliga artnamnet brasiliensis betyder "från Brasilien". 

Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. 

Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Brasilien
Gulnäbbad amazon

Gulnäbbad amazon (Amazona collaria) är en hotad fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Den förekommer enbart på Jamaica. IUCN kategoriserar den som sårbar.

Utseende och läte 
Gulnäbbad amazon är en 28 cm lång knubbig papegoja. Fjäderdräkten är grln med vitt på tygeln och i pannan, blått på hjässan och rosa på strupen och övre delen av bröstet. Vingpennorna är blåaktiga och näbben gul. Svartnäbbad amazon som också förekommer på Jamaica är mindre och mer fämpad i färgerna med svart istället för gul näbb. Bland lätena hörs ljusa "tah-tah-eeeeep" och trumpetande "tuk-tuk-tuk-taaah".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i regnskog på Jamaica. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Gulnäbbad amazon hittas i fuktig karstskog upp till 1200 meter över havet. Den kan dock flyga långa avstånd till födoplatser, ända ner till plantage på havsnivån. Häckning sker från mars till augusti i trädhål och ibland klippskrevor.

Status och hot 
Gulnäbbad amazon har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 6 000–15 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust och fångst för burfågelindustrin. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU).

Taxonomi och namn 
Gulnäbbad amazon beskrevs taxonomiskt som art av Linné 1758. Det vetenskapliga artnamnet collaria betyder "försedd med halsband". Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter på Jamaica
Blåkindad amazon

Blåkindad amazon (Amazona dufresniana) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning 
Den förekommer från sydöstra Venezuela (Gran Sabana) till Guyanaregionen. Möjligen förekommer arten även i näraliggande Brasilien men säkra uppgifter saknas.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Louis Dufresne (1752-1832), fransk taxidermist, malakolog och samlare av specimen.

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödryggig amazon

Rödryggig amazon (Amazona festiva) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Rödryggig amazon delas in i två underarter:
 A. f. bodini – förekommer från östra Colombia österut genom Venezuela till Guyana.
 A. f. festiva – förekommer från sydöstra Colombia till östra Ecuador, östra Peru och västra Amazonområdet i Brasilien

Sedan 2014 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN bodini som den egna arten "nordlig rödryggig amazon".

Status 
IUCN hotkategoriserar underarterna (eller arterna) var för sig, båda som livskraftig.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Violettkronad amazon

Violettkronad amazon (Amazona finschi) är en starkt utrotningshotad papegojfågel som är endemisk för Mexiko.

Utseende och läten
Violettkronad amazon är en 30,5–34,5 cm lång papegoja med lysande grön fjäderdräkt, rött på pannan och violett på hjässa och halssidor. Handpennorna är spetsade i blåviolett och på de yttre armpennorna syns en röd fläck. Näbben är ljust hornfärgad och benen ljusgrå. Bland de olika hesa lätena hörs gälla "krih-krih", rullande "krreeeih", ett mörkare "kyah'ha" och ett nästan korplikt "krra krra".

Utbredning och status 
Fågeln förekommer enbart i västra Mexiko, från södra Sonora, Chihuahua och Durango till Oaxaca). IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den tyske zoologen Otto Finsch (1839-1917). Det vetenskapliga artnamnet collaria betyder "försedd med halsband". Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Noter

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Mexiko
Saintvincentamazon

Saintvincentamazon (Amazona guildingii) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Saintvincentamazonen är en stor (40 cm) och knubbig papegoja som förekommer i två färgmorfer. Den vanligare gulbruna morfen har vitt huvud övergående i gult på bakre delen av hjässan. Bakom ögat syns en blåaktig fläck. Fjäderdräkten i övrigt har ett fjälligt mönster, på nacken gråfärgad, bronsfärgad på ovansida och bröst, mot buken mer grönaktig. Vingtäckarna är orange- och rödfärgade. Handpennorna är svarta med gult längst ner, medan armpennorna istället är mörkblå med orange längst ner. Stjärten är mörkblå, med orange längst in och ett gult ändband. 

Den gröna morfen är mer dämpad i färgerna och saknar orange inslag. Ovansidan är grönaktig och runt ansiktet syns blått. Fågeln är ljudlig med olika sorters gläfsande, tutande, bubblande och skriande läten.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart i bergsskogar på Saint Vincent i Små Antillerna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Lansdown Guilding (1797-1831), engelsk naturforskare och samlare av specimen tillika konstnär och  kaplan på Saint Vincent. 

Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Bilder

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Luis Falero

Luis (Ricardo) Falero, 1851-1896, spansk målare. Specialiserad på nakna kvinnor, myter, häxor och fantasier. Alla hans målningar innehöll oftast en naken kvinna. Arbetade med olja på duk.

Galleri

Externa länkar

Spanska målare
Män
Födda 1851
Avlidna 1896
Kawallamazon

Kawallamazon (Amazona kawalli) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende 
Kawallamazonen är en medelstor (35–36 cm) grön papegoja. Fjäderdräkten är mestadels grön, med en smal vitt strimma vid näbbroten, en smal vit ögonring och lite blått och rött på de yttre vingpennorna.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Amazonområdet i Brasilien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns svenska och vetenskapliga artnamn hedrar Nelson Machado Kawall (1928-2006), brasiliansk avikulturalist. Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Kubaamazon

Kubaamazon (Amazona leucocephala) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Kubaamazon delas in i fyra underarter:
 Amazona leucocephala leucocephala – förekommer på Kuba och Isle of Pines
 Amazona leucocephala bahamensis – förekommer i Bahamas (Inagua, Abaco och Acklins)
 caymanensis/hesterna-gruppen
 Amazona leucocephala caymanensis – förekommer på Grand Cayman
 Amazona leucocephala hesterna – förekommer på Cayman Brac och (tidigare) Little Cayman

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

I kulturen 
Kubaamazon av underarten caymanensis är nationalfågel för Caymanöarna.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Soldatamazon

Soldatamazon (Amazona mercenarius) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Soldatamazonen är en rätt stor papegoja med kort stjärt. Fjäderdräkten är nästan helt grön med små röda vingfläckar synliga i flykten, liksom små röda fläckar i stjärten. Lätena består av olika skrin och skall.

Utbredning och systematik 
Soldatamazon delas in i två underarter med följande utbredning:
 Amazona mercenarius mercenarius – förekommer i Anderna från norra Peru till norra Bolivia, med en rapport från Argentina
 Amazona mercenarius canipalliata – förekommer i Anderna i Colombia, nordvästra Venezuela och Ecuador

Levnadssätt 
Soldatamazonen hittas i bergstrakter på mellan 1100 och 3400 meters höjd, den enda amazonen så högt upp i Anderna. Den hittas i par eller småflockar, vanligen flygande över intakta bergsskogar. I Colombia häckar den mellan mars och maj. Vare sig bo eller ägg finns beskrivna, men ruvningstid har uppskattats till 25–26 dagar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Gulhuvad amazon

Gulhuvad amazon (Amazona oratrix) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läten 
Gulhuvad amazon är en 35–38 cm lång papegoja. Nominatformen är grön med gult på huvud och "lår". Runt ögat syns en vit orbitalring. På vingen syns gult och rött på skuldrorna, röd vingspegel samt mörkblå spetsar på vingpennorna. Stjjärten är gulspetsad med röda teckningar på de yttre stjärtpennornas bas. Fåglar på Islas Marías, av vissa urskilda som egen art, har gult ner på bröstet och blågrön anstrykning på undersidan. Underarterna belizensis och guatemalensis liknar ungfåglar av nominatformen (som har gult begränsat till hjässa, tygel, örontäckare och strupe), men har gråaktig orbitalring och saknar gult på strupen. Lätena består av skrovliga, rullande skrin.

Utbredning och systematik 
Gulhuvad amazon delas in i sex underarter:
 Amazona oratrix tresmariae – förekommer i ögruppen Islas Marías (utanför västra Mexiko) 
 oratrix-gruppen
 Amazona oratrix belizensis – förekommer i Belize
 Amazona oratrix hondurensis – förekommer i norra Honduras (Sula Valley)
 Amazona oratrix oratrix – förekommer i tropiska Stillahavssluttningen i södra och nordöstra Mexiko och vid Mexikanska golfens låglandsområden.

Vissa har en annan fördelning av underarterna, där hondurensis å ena sidan inkluderas i belizensis, samtidigt som underarten magna urskiljs för fåglar som förekommer i östra Mexiko från Tamaulipas till Tabasco.

Status 
IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen