kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Koordinatmätmaskin

Koordinatmätmaskinen är ett mätinstrument som används huvudsakligen för att verifiera form och läge på detaljer tillverkade i metall, plast med mera.

Uppbyggnad 
Maskinens uppbyggnad är vanligast i portal eller pelarform, och den eftersträvar med sina tre axlar att efterlikna ett perfekt kartesiskt koordinatsystem. Mätmaskiner av portaltyp är nästan alltid luftlagrade, en sorts pneumatisk lagring som möjliggör en i princip friktionsfri rörelse av axlarna. Oftast är själva portalen rörlig i förhållande till bordet, mycket noggranna/exklusiva maskiner har stillastående portal och rörligt bord vilket eliminerar en hel del oönskade dynamiska effekter under själva mätningen. Pelarmätmaskiner är vanligare i kullagrad form, och har på grund av sin konstruktion sämre noggrannhet än en portalmätmaskin. Vid konstruktion av en koordinatmätmaskin eftersträvar man att få ett så form- och temperaturstabilt materiel som möjligt i axlarna, varför man ofta kan se diabas, granit och keramik användas.

Avkänningssystem 
Avkänningssystemet på maskinen kan vara av antingen taktil (kontaktmätning) eller optisk typ.

Taktil avkänning 
Taktila avkänningssystem består i sin enklaste form av en elektrisk brytare som bryts då mätspetsen kommer i kontakt med detaljen. I detta ögonblick registreras positionen på de tre axlarna x, y och z. Genom åren har avkänningssystemen förfinats till att nästan vara små mätmaskiner i sig själva, som klarar av kontinuerlig mätning genom att mätspetsen hela tiden är i kontakt med detaljen då maskinen rör sig. Denna typ av mätning kallas för scanning, och ger användaren möjlighet att samla mycket information om detaljen avsevärt snabbare än genom punktmätning.

Mätosäkerhet 
Mätosäkerheten / noggrannheten hos en koordinatmätmaskin kan under extremt gynnsamma omständigheter vara i närheten av en tusendels millimeter. Maskinstorlekar finns från 400x400x400mm och uppåt.

Tillverkare 
Kända tillverkare av koordinatmätmaskiner och tillbehör är bland annat Hexagon, Zeiss, Mitutoyo, Wenzel, Leitz, Brown & Sharpe, Renishaw, DEA, Tesa, OGP och IMS/Ferranti.

Se även 
 Indikatorklocka
 Laserskanning
 Skjutmått

Mätinstrument
Semmeringpasset

Semmeringpasset är ett 984 m högt bergspass i Österrike vid gränsen mellan delstaterna Steiermark och Niederösterreich. Den utnyttjas av både järnvägen (Semmeringbanan) och motorvägen (motortrafikled S6).

Semmeringpasset är beläget mellan Rax-Schneeberggruppen i norr och Wechselbergen i söder. Passet användes redan på 1100-talet, en väg byggdes kring 1735. En ny vägsträckning planerades i början på 1800-talet och byggdes mellan 1839 och 1841. Samtidigt byggdes Semmeringbanan. Mellan 1956 och 1958 moderniserades vägen med en delvis ny sträckning. Ändpunkterna är städerna Mürzzuschlag i Steiermark och  Gloggnitz i Niederösterreich.

Semmeringområdet är luftkurort och skidområde. Kring 1900 var turismen störst på Semmering då det var ett omtyckt utflyktsmål och rekreationsområde för Wiens borgarskap.

Steiermark
Niederösterreich
Bergspass i Österrike
Rax-Schneeberggruppen

Rax-Schneeberggruppen är ett bergsområde i norra Karpaterna vid gränsen mellan de österrikiska delstaterna Steiermark och Niederösterreich. Den består av de 2000 m höga platåbergen Rax och Schneeberg som är delade genom den 1000 m djupa Höllendalen. Högsta topp är Klosterwappen (2076 m ö.h.) på Schneeberg. Den är likaledes Niederösterreichs högsta bergstopp.

Området utgör upptagningsområde för vattenledningen till Wien (Wiener Hochquellenwasserleitung). 

Berg i Österrike
Tuolluvaara kyrka

Tuolluvaara kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Jukkasjärvi församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i Tuolluvaara samhälle cirka tre kilometer öster om centrala Kiruna.

Kyrkobyggnaden
Innan första kyrkan färdigställdes 1957 firades gudstjänster bland annat i Tuolluvaara Gruvaktiebolags dåvarande mäss. Tidvis nyttjades även en skollokal för gudstjänstverksamhet.

Första kyrkan invigdes 2 november 1957 av biskop Ivar Hylander. Den var en träkyrka med rektangulär grundplan och täckt med sadeltak. På grund av rasrisk uppfördes nuvarande kyrka en bit längre in i samhället. Den är ihopbyggd med Tuolluvaara skola och invigdes 19 september 1999 av biskop Rune Backlund.

Inventarier
 På kyrkans vägg hänger en ikon målad 1993 av Lars Gerdmar. Dess motiv är "Kristus konungen".

Orgel
1956 bygger Rudolf von Beckerath, Hamburg kyrkans första orgel. Den är mekanisk med delade register och har ett tonomfång på 54.

Externa länkar
 Jukkasjärvi församling

Källor

Kyrkobyggnader i Luleå stift
Kyrkobyggnader i Kiruna kommun
Kyrkobyggnader invigda 1957
1957 i Sverige
Schneeberg (Niederösterreich)

Schneeberg är ett platåberg i Rax-Schneeberggruppen i de österrikiska Alperna. Det är med sin topp Klosterwappen (2 076 m ö.h.) delstaten Niederösterreichs högsta berg och Alpernas ostligaste bergstopp över 2 000 meter. Platåberget har ytterligare toppar, bland andra Kaiserstein (2 061 m ö.h.).  

Schneebergbanan – en mer än hundra år gammal kuggstångsjärnväg – går från Puchberg am Schneeberg (585 m ö.h.) till fjällstationen Hochschneeberg på 1 796 meters höjd över havet. Därifrån kan man nå de båda topparna efter en–två timmars vandring. Olika vandrings- och klättringsleder går från Puchberg am Schneeberg, Losenheim och Höllental upp på berget. På platån finns flera fjällanläggningar.

Schneeberg är ett omtyckt utflyktsmål och rekreationsområde för Wienborna. 

Schneeberg sträcker sig  km i sydvästlig-nordostlig riktning.

Topografiskt ingår följande toppar i Schneeberg:

 Auf dem Hals
 Feiden
 Feuchter Berg
 Grosser Neukogel
 Hochalpel
 Hoher Hengst
 Kaiserstein
 Klosterwappen
 Krenken Kogel
 Kuhschneeberg
 Saurüssel
 Schober
 Schwarzenberg
 Waxriegel
 Öhler

Kommentarer

Källor 

Berg i Niederösterreich
Platåberg
Schneeberg (bergskedja)
Rax

Rax är ett platåberg i Rax-Schneeberggruppen i de österrikiska alperna. Bergets högsta topp är Heukuppe (2007 m ö.h.) 

Många vandrings- och klättringsleder i olika svårighetsgrader leder från olika håll upp till platån. Från Hirschwang går Österrikes äldsta linbana (byggd 1925) upp på berget. På platån finns flera fjällanläggningar.

Rax är ett omtyckt utflyktsmål och rekreationsområde för Wienborna.

Berg i Steiermark
Berg i Niederösterreich
Bergskedjor i Alperna
Platåberg
Wechselbergen

Wechselbergen är ett bergsområde i alperna vid gränsen mellan de österrikiska delstaterna Steiermark och Niederösterreich. Det är östalpernas ostligaste bergskedja.

Wechselbergens högsta topp är Hochwechsel (1704 m ö.h.). Nordväst om den ligger Umschußriegel (1720 m ö.h.) och Schöberlriegel (1704 m ö.h.), öster om den Niederwechsel (1669 m ö.h.).

Över Wechselbergen går en passväg, som var den viktigaste förbindelsen mellan Österrikes största städer Wien och Graz innan motorvägen A2 byggdes klart på 1980-talet. Den gamla riksvägen är idag en turist- och panoramaväg på grund av de storslagna utsiktsplatserna. Även en järnväg, Wechselbanan, går över Wechselbergen, men banan är endast av regional betydelse.

Wechselbergen är ett omtyckt vandringsområde för Wienborna. Det finns även flera mindre skidområden.

Bergskedjor i Österrike
Berg i Steiermark
Berg i Niederösterreich
Hôtel Garni

Hôtel Garni var då det öppnade den 3 oktober 1832 Stockholms första moderna hotell, och landets andra efter Hotell Continental du Sud i Ystad som öppnat tre år tidigare. Det franska namnet kan översättas med "rum för resande".

Hotellet var inrymt i det så kallade Hildebrandska huset på Drottninggatan 3. Tidigare hade resenärer inhysts i källare eller värdshus, medan framför allt högreståndspersoner tog in hos privatpersoner. Bättre övernattningsmöjligheter var alltså välkomna vid denna tid då resandet ökade. Hotellet vände sig framför allt till besuttna svenska och utländska gäster. Det drevs av hovkonditor Abraham Christopher Behrens, som även var innehavare av schweizeriet på Strömparterren. Möblerade rum i tre våningar samt stall och vagnsrum välkomnade de gästande.

Året efter att Behrens avlidit lades hotellet 1855 ned. Totalt skall 1 700 svenskar och 1 300 utländska gäster ha övernattat på hotellet.

Referenser

 , s.120-122

Vidare läsning
 

Garni
Ej längre existerande svenska företag
Ej längre existerande byggnader på Norrmalm
Företag bildade 1832
Företag upplösta 1855
Stockholm under 1800-talet
Manhartsberg

Manhartsberg är en låg, mjuk bergsrygg i den österrikiska delstaten Niederösterreich. Den sträcker sig från Wagram i söder ca 15 km norrut. Högsta höjd är 537 m ö.h.. Längs bergets västsida rinner floden Kamp. Sluttningarna ner mot floden ingår i naturparken Kamptal-Schönberg.

Manhartsberget bildar gränsen mellan de två regionerna Waldviertel i väst och Weinviertel öster om berget. 

Vid Maissau finns ametystfyndigheter.

Berg i Niederösterreich
Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet

Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet var en tidigare svensk myndighet som existerade 1907 till 1939.

Lantbruksakademien bedrev från 1814 försöksverksamhet vid sitt experimentalfält på Norra Djurgården. Centralanstalten bildades för att ta över denna verksamhet i annan form. Samtidigt införlivades Statens entomologiska anstalt i centralanstalten.

Vid sitt bildande hade centralanstalten fem avdelningar, för jordbruk, lantbrukskemi, husdjursskötsel samt mejerihantering, åkerbruksbotanik respektive lantbruksentomologi. Avdelningarna förestods av varsin professor. En sjätte avdelning, för bakteriologi, tillkom senare.

1932 överfördes den botaniska avdelningen till den då bildade Lantbrukshögskolan, och samma år överfördes växtskyddsverksamheten till en egen myndighet, Statens växtskyddsanstalt. 1937 överfördes mejeriverksamheten till Alnarps lantbruks-, mejeri- och trädgårdsinstitut. 1939 bildades Jordbruksförsöksanstalten och Husdjursförsöksanstalten ur respektive avdelning vid centralanstalten och 1948 fick dessa en paraplyorganisation i form av Statens lantbruksförsök.

Under åren 1962 till 1976 införlivades dessa separata institut med Lantbrukshögskolan som 1977 blev Sveriges lantbruksuniversitet.

Källor 

Ej längre existerande svenska forskningsinstitut
Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1907
Svenska statliga myndigheter upplösta 1939
Paprikaextrakt

Paprikaextrakt är ett oljelösligt extrakt ur frukterna av Capsicum annuum linn eller Capsicum frutescens och används huvudsakligen som ett färg- och/eller aromämne i livsmedel. Den består av capsaicin som den viktigaste aromämnetsföreningen vilket ger en skarp smak i högre koncentrationer, samt capsantin och capsorubin som de viktigaste färgämnensföreningarna (bland övriga karotenoider).

Extraktion utförs genom filtrering med olika lösningsmedel, främst hexan, som avlägsnas före användning.

Användning
Livsmedel som färgats med paprikaextrakt innefattar ost, apelsinjuice, kryddblandningar, såser, godis och emulgerade processade köttprodukter. I foder för fjäderfä används det för att öka färgen på äggulor.

I USA anges paprikaextrakt som en färgtillsats som är befriad från certifiering och klassas i allmänhet som en naturlig färg. I Europa anges paprikaextrakt och föreningarna capsantin och capsorubin med E160c.

Referenser

Livsmedelsfärgämnen
Bo Ribbing (1560–1640)

Bo Svensson Ribbing, född 21 oktober 1560 död 1640, var ett svenskt riksråd, lagman och ståthållare. Han var son till Sven Knutsson Ribbing och Anna Bengtsdotter Gylta.

Biografi 
Bo Ribbing trädde 1584 i hovtjänst hos Johan III. 1590 utsågs han till häradshövding i Vadsbo härad och kallades 1592 till hertig Karls furstliga råd. Han utsågs 1592 till lagman i Värmland och 1599 till ståthållare i det nyss erövrade Kalmar med dess län. I den av ständerna 1600 undertecknade domen Linköping deltog även Bo Ribbing. 1602 utnämndes han jämte fem andra till hovråd och blev även kansliråd. 1605 sändes han som kommissarie vid fredsverket med Ryssland, varjämte han samma år till riksråd. 1606 blev han ståthållare i Värmland och hövitsman på Örebro slott och innehade han denna befattning under en följd av år. Vid gränsmötet 1608 med danskarna i Wismar var han ett av de svenska sändebuden. Han tillsattes 1612 som ståthållare över Värmland och Dal, med Vadsbo och Valla härader i Västergötland, samt utnämndes 1624 till landshövding i Värmland. Bo Ribbing, namngav Ribbingsfors herrgård i Amnehärads socken efter honom, som ägde den under början av 1600-talet.

Källor 

Svenska riksråd under 1600-talet
Födda 1560
Avlidna 1640
Män
Lagmän i Värmland
Personer under äldre vasatiden
Personer under stormaktstiden
Bo
Statens entomologiska anstalt

Statens entomologiska anstalt var en tidigare svensk myndighet som existerade åren 1897–1906. Verksamheten gällde entomologi för jordbrukets behov, det vill säga med inriktning på växtskydd mot skadeinsekter. Anstalten var lokaliserad till Frescati hage och var granne med Experimentalfältet. Christopher Aurivillius var en av initiativtagarna till anstaltens bildande och Sven Lampa var dess föreståndare.

Det var 14 december 1889, vid Entomologiska föreningens tioårsfest, som frågan om inrättande av en entomologisk anstalt i Sverige fördes på tal, och år 1896 var frågan så mogen, att Sveriges riksdag anvisade medel till att inrätta och driva anstalten. År 1907 uppgick anstalten i den då bildade Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet, där den blev en avdelning. År 1932 bröts centralanstaltens växtskyddsverksamhet ut till en egen organisation, Statens växtskyddsanstalt.

Källor 

Ej längre existerande svenska forskningsinstitut
Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1897
Svenska statliga myndigheter upplösta 1906
Faradays lag

Faradays lag, också kallad Faradays induktionslag, är en grundläggande lag inom elektromagnetismen, upptäckt av och namngiven efter Michael Faraday och formulerad av James Clerk Maxwell. Lagen är grundläggande för hur bland annat transformatorer, elektriska motorer och elektriska generatorer kan konstrueras. 

Lagen innebär att i en sluten elektrisk ledare, som befinner sig i ett tidsvarierande magnetfält, induceras en elektromotorisk kraft, en elektrisk spänning, och att denna elektromotoriska kraft är lika med tidsderivatan av det magnetiska flödet. Förenklat kan man säga att ju snabbare magnetfältet ändras, desto högre spänning uppkommer i ledaren.

Härledning
Enligt Maxwells ekvationer gäller

Om vi definierar

som den inducerade emk'n i kretsen med konturen C (Volt)
och

som det magnetiska flödet genom ytan S (Weber)

så ger detta
 (Volt)

Se även
Elektromagnetisk induktion

Källor
Cheng David K, Field and Wave Electromagnetics, Second Edition, Fourth Printing, 1991, USA & Canada

Elektrodynamik

de:Elektromagnetische Induktion#Induktionsgesetz in Integralform
Katharine Isabelle

Katharine Isabelle, född 2 november 1981 i Vancouver, är en kanadensisk skådespelerska.

Filmografi

Filmer
1989 - Kallt uppdrag - Katie McKenzie
1989 - Cousins - Chloe Hardy
1989 - Immediate Family - Carrie
1991 - Visst finns tomten! - Virginia O'Hanlon
1992 - Sista draget - Erica Sanderson
1995 - Ödets vindar - Rachel som ung
1996 - Fången på Zenda AB - Fiona
1998 - Inte som andra - Lindsay Clark
1998 - Voyage of Terror - Aly Tauber
2000 - Ginger Snaps - Ginger
2001 - Josie and the Pussycats - skrattande flicka
2002 - Insomnia - Tanya Francke
2002 - Carrie - Tina Blake
2003 - Freddy vs. Jason - Gibb
2004 - Ginger Snaps 2: Unleashed - Ginger
2004 - Ginger Snaps Back: The Beginning - Ginger
2005 - Rapid Fire - Amber
2006 - Engaged to Kill - Maddy Lord
2008 - Another Cinderella Story - Bree

TV-serier
1989 - MacGyver - Violet, 1 avsnitt
1992 - I fantasins gränsland - Meg, 1 avsnitt
1998 - Arkiv X - Lisa Baiocchi, 1 avsnitt
1998-1999 - First Wave - Denise, 2 avsnitt
2002 - John Doe - Shayne Pickford, 1 avsnitt
2003 - Smallville - Sara Conroy, 1 avsnitt
2006 - Stargate SG-1 - Valencia, 1 avsnitt
2007 - Supernatural - Ava Wilson, 2 avsnitt
2008 - Psych - Sigrid, 1 avsnitt
2009 - The L Word - Marci Salvatore, 1 avsnitt
2019 - 2020 The Order - Vera Stone, 19 avsnitt

Utmärkelser
2008 - Gemini Award - Bästa framträdande av en skådespelerska i en spelad biroll i ett dramaprogram eller miniserie för The Englishman's Boy

Källor
Svensk Filmdatabas - Katharine Isabelle
IMDb - Katharine Isabelle 

Kanadensiska skådespelare
Födda 1981
Kvinnor
Levande personer
Brun HT

Brun HT, CI 20285, är ett brunt syntetiskt azofärgämne.

När det används som ett livsmedelsfärgämne har det E-nummer E155. Det används för att ersätta kakao eller sockerkulör som färgämne. Det används främst i chokladkakor, men också i mjölk och ost, yoghurt, sylt, fruktprodukter, fisk och andra produkter. 

Det kan framkalla allergiska reaktioner hos astmatiker, personer känsliga för acetylsalicylsyra (aspirin) och andra känsliga personer, och kan förorsaka hudöverkänslighet.

Referenser

Livsmedelsfärgämnen
Azofärgämnen
Natriumföreningar
Naftalensulfonater
Resorcinoler
Alkoholer
Statens växtskyddsanstalt

Statens växtskyddsanstalt var en tidigare svensk myndighet, som fanns under åren 1932–1976. 

Statens växtskyddsantalts verksamhet bestod av grundläggande och tillämpad forskning inom växtskydd. Det fanns också en zoologisk avdelning med forskning inom biodling. Myndigheten bildades genom att växtskyddsverksamheten bröts ut ur Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet, och dess entomologiska verksamhet hade en bakgrund i Statens entomologiska anstalt. 

Byggnaden i Bergshamra uppfördes 1930 efter ritningar av Sven Erik Lundqvist, ursprungligen för Institutet för husdjursförädling. Den övertogs 1936 av Statens växtskyddsanstalt, varvid det byggdes ut med en av Erik Fant ritad flygel väster om huvudbyggnaden. SIPRI flyttade in i fastigheten 1980.

År 1939 inrättades en filial till Statens växtskyddsanstalt i Alnarp och 1948 filialer i Linköping och Skara. År 1976 gick Statens växtskyddsanstalt upp i Lantbrukshögskolan, som året efter övergick i Sveriges lantbruksuniversitet.

Källor

Noter

Ej längre existerande svenska forskningsinstitut
Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Byggnader och anläggningar i Solna kommun
Bergshamra
Svenska statliga myndigheter bildade 1932
Svenska statliga myndigheter upplösta 1976
Agneta Ohm

Agneta Anna Marie Ohm, född 31 augusti 1958, är en svensk sportryttare som vid de första inofficiella europeiska mästerskapen i hoppning och dressyr för ponny i Nederländerna 1971 vann både hoppningen och dressyren.Agneta vann SM i fälttävlan ponny 3 ggr, SM i hoppning ponny samt Svenskt Ponnyderby dressyr. Ponnykarriären avslutades med vinst vid EM i ponnyfälttävlan i Fontainebleau, Frankrike. Agneta var medlem i svenska juniorlandslaget i hoppning och senare medlem i seniorlandslaget i fälttävlan.

Källor 

Kvinnor
Levande personer
Födda 1958
Svenska hoppryttare
Svenska dressyrryttare
Statens lantbruksförsök

Statens lantbruksförsök var en statlig svensk organisation för försöksverksamhet på jordbruksområdet som skapades 1948. Under organisationen sorterade Statens jordbruksförsök, Statens husdjursförsök, Statens mejeriförsök och Statens trädgårdsförsök. De två förstnämnda hade 1939 bildats ur Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet under namnen Jordbruksförsöksanstalten respektive Husdjursförsöksanstalten. 1962 uppgick försöksverksamheten i Lantbrukshögskolan.

Källor 

Organisationer bildade 1948
Ej längre existerande svenska forskningsinstitut
Organisationer upplösta 1962
Wikinomics

Wikinomics: How Mass Collaboration Changes Everything () är en bok av den kanadensiske affärsstrategen Don Tapscott och statsvetaren Anthony D. Williams. I boken beskriver författarna hur några företag i början av 2000-talet framgångsrikt har arbetat med massmedverkan och open-sourceteknologi, såsom wikier. Wikinomics baseras enligt Tapscott på fyra idéer: öppenhet, peering, delning och global aktion.

Referenser 

Facklitteratur 2006
Wiki
Engelskspråkig facklitteratur
Elek Fényes

Elek Fényes (även känd som Alexius Fényes), född 7 juli 1807 i Csokaj (i Bihar vármegye), död 23 juli 1876 i Újpest, Budapest, var en ungersk geograf och statistiker.

Fényes, som ursprungligen varit verksam som advokat, utgav efter flera års resor och forskning bland annat Magyarországnaks a hozzá kapcsolt tartományoknak mostani állapota etc. (sex band, 1836-40; Ungerns och dess biländers geografi och statistik), ett gediget arbete, prisbelönt av Ungerska akademien och Magyarország statisztikájá (tre band, 1842-43; Ungerns statistik). 

Fényes invaldes 1837 som ledamot av Ungerska akademien. År 1848 kallades han till chef för den statistiska avdelningen av ungerska inrikesministeriet och 1849 till ordförande i krigsdomstolen i Pest.

Källor

Ungerska geografer
Ungerska statistiker
Geografer under 1800-talet
Ungerska forskare under 1800-talet
Födda 1807
Avlidna 1876
Män
Ugglan
Tjenstemannabanken

Tjenstemannabanken är en byggnad i kvarteret Loen vid Drottninggatan 15 i Stockholm uppförd 1906 av AB Tjenstemannabanken. Byggnaden är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att den anses vara ”särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”.

Historik

Bankens byggnad uppfördes på den tomt där Lars Magnus Ericssons första verkstad varit inhyst på bakgården sedan 1873. Tjenstemannabanken startade sin verksamhet 1896 i Skandinaviska kreditaktiebolagets tidigare lokaler vid Storkyrkobrinken 13. Banken tillhörde den kategori banker som vid sidan av affärsbanker vid denna tiden startades av intresseorganisationer. Skillnaden går igen i den nya byggnad som Ernst Stenhammar ritade och som 1906–08 restes utmed Drottninggatan. 

Fasaden visar stora likheter med Stenhammars samtida byggnad för Wermlands Enskilda bank i Karlstad, men skalan är mindre och former och detaljer återhållsamma. Det mörka handslagna Helsingborgsteglet introducerades härmed i huvudstaden, där direktionsvåningens infällda rundbåde tvåtrappor upp för tankarna till en loggia. Bottenvåningens släta fasad med de stora öppna rundbågefönstren är utförd i rosa granit från Vätö. Den vid denna tiden nästan pliktskyldiga fasaddekorationen i form av ett merkuriushuvud är utbytt mot ett lodjurshuvud, vilket är en symbol för kvarteret med samma namn.

Bankhallen på gården var välvd upp mot ett plant glastak med spröjsverk i mahogny. Det mörka träslaget gick igen den övriga jugendinredning. Bankhallen är idag riven.

Tjenstemannabanken fusionerades 1918 med Kopparbergs enskilda bank, vilken i sin tur genom rekonstruktion 1922 övertogs av Göteborgs Bank. Banken blev kvar i lokalerna fram en bit in på 1950-talet. Byggnaden har sedan köpts in av staten och huserade en tid Riksgäldskontoret. 

Då Jakobsgatan breddades revs den södra grannfastigheten. Den brandgavel som i och med ingreppet blottades kläddes med Helsingborgstegel och fick nya fönsteröppningar i samband med en om- och nybyggnad 1979. Idag disponeras huset av Regeringskansliet och fastigheten förvaltas av Statens fastighetsverk.

Bilder

Referenser

Noter

Källor
Tjänstemannabanken, SFV

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Norrmalm
Grönmärkta byggnader i Stockholm
Byggnader ritade av Ernst Stenhammar
Ej längre existerande svenska affärsbanker
Nordea
Tidigare bankbyggnader i Sverige
Banker bildade 1896
Banker upplösta 1918
Si

SI, Si eller si kan syfta på:

 Si – kemiskt tecken för grundämnet kisel
 Si, Suzhou – ett härad i Anhui-provinsen, KIna
  och  – en sinusintegral
 .si – Sloveniens toppdomän
 SI – en internationell standard för måttenheter och prefix Internationella måttenhetssystemet, se Système International
 SI-enhet – de enheter som ingår i Internationella måttenhetssystemet
 SI-symbol –  en symbol som representerar en SI-enhet
 SI-prefix – ett prefix som kan användas till någon av enheterna i Internationella måttenhetssystemet
 SÍ – en färöisk idrottsklubb, se Sørvágs Ítróttarfelag 
 SI – en statlig myndighet under Utrikesdepartementet med uppgift att öka omvärldens intresse för Sverige, se Svenska institutet