kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Josiah Bartlett

Josiah Bartlett, född 21 november 1729 i Amesbury i Massachusetts Bay-provinsen, död 19 maj 1795 i Kingston i New Hampshire, var en amerikansk läkare och politiker. 

Han var en av delegaterna vid den andra kontinentala kongressen för delstaten New Hampshire. Han blev senare New Hampshires guvernör och chef över delstatens högsta domstol.

Populärkultur
I TV-serien Vita huset uppges han vara farfars farfars farfar till den fiktive presidenten Josiah Bartlet.

Referenser

Noter

Externa länkar

Amerikanska politiker under 1700-talet
Amerikanska läkare under 1700-talet
Guvernörer i New Hampshire
Ledamöter av kontinentalkongressen
Forskare från Massachusetts
Personer från Amesbury, Massachusetts
Födda 1729
Avlidna 1795
Män
Ulf Nilsson (ishockeyspelare)

Ulf "Lill-Pröjsarn" Nilsson, egentligen Ulf Gösta Nilsson, född 11 maj 1950 i Nynäshamn, är en svensk före detta professionell ishockeyspelare som spelat för bland andra Winnipeg Jets, New York Rangers och AIK. Han banade, tillsammans med exempelvis Anders Hedberg, vägen för framtida europeiska storstjärnor i WHA och NHL.

Karriär
Ulf Nilsson fick smeknamnet "Lill-Pröjsarn" som son till AIK-spelaren (i fotboll, även två landskamper) Gösta "Pröjsarn" Nilsson.

Mellan 1974 och 1978 var han fixstjärna i den professionella ishockeyligan WHA och var aldrig under 114 poäng någon av säsongerna. Säsongen 1976–1977 vann han assistligan med 85 assist och delade assistligan kommande säsong med Marc Tardif på 89 assist. Han vann Avco Cup för Winnipeg jets både 1976 och 1978. I 1976 års slutspel gjorde han 26 poäng på endast 13 matcher.

I mitten av 1978 skrev Nilsson kontrakt med NHL-klubben New York Rangers. På grund av flera skador stannade Nilssons NHL-karriär på endast 160 matcher, fördelat på tre fulla säsonger. En av de svåraste skadorna var ett benbrott efter en tackling av Denis Potvin i rivaliserande New York Islanders 1979. Sedan den incidenten sjunger Rangersfansen fortfarande en ramsa om Potvin i alla matcher.

Nilsson deltog i svenska landslaget i två VM (silver 1973 och brons 1974) och två Canada Cup (fyra 1976 och femma 1981). Han är Stor grabb i ishockey, nummer 111. Han fälldes i vid VM 1974 för doping då han hade tagit hostmedicin, som han fått av sin läkare, som innehöll det förbjudna ämnet efedrin. Sverige fråntogs två poäng i den aktuella matchen och Ulf Nilsson blev diskvalificerad från fortsatt medverkan under VM:et. Han erhöll trots det en bronsmedalj för sin medverkan.

Statistik

Klubbkarriär

Referenser

Externa länkar 
Ulf Nilsson NHL & WHA Statistics - Hockey-Reference.com
Ulf Nilsson - nhl.com
Ulf Nilsson - Legends of Hockey
Ulf Nilsson på hockeydb.com

Födda 1950
Spelare i AIK Ishockey
Spelare i New York Rangers
Spelare i Winnipeg Jets (1972–1979)
Svenska ishockeyspelare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Levande personer
Personer från Nynäshamn
Svenska dopningsfall
Vinnare av Viking Award
NHL-spelare som inte blivit valda i NHL Entry Draft
Adolph Saurer AG

Adolph Saurer AG (Saurer) var en schweizisk tillverkare av tunga lastbilar. Adolph Saurer AG hade sitt huvudkontor i Arbon am Bodensee och tillverkade medeltunga och tunga lastbilar och under perioder även bussar, trådbussar och militärfordon. Dagens Saurer AG är en textilmaskinstillverkare.

Historia

Saurer grundades av Franz Saurer i St. Gallen 1853 och var då ett gjuteri för hushållsvaror. 1869 tillverkade företagets första textilmaskin, en produktionsgren som blev mycket framgångsrik och som lever vidare i bolaget Saurer AG. 

1896 startades tillverkningen av motorer. 1903 började Saurer tillverka nyttofordon. 1929 köptes konkurrenten Berna. Bolaget fick stora framgångar med sina kommersiella fordon och grundade dotterbolag utomlands: Österrike, Frankrike, Storbritannien och Tyskland. Verksamheterna utomlands togs senare i respektive land över av Steyr-Daimler-Puch, Unic, Armstrong Whitworth och MAN. De längsta utlandsverksamheterna var de i Österrike (1906-1959) och Frankrike (1910-1956). I Italien hade man under många år ett samarbete med Officine Meccaniche (OM). I USA bildades Saurer Motor Truck Company för licenstillverkning. Bolaget gick senare samman med Mack Trucks.

Sammanslagning och nedläggning
Under 1970-talet ökade den internationella konkurrensen och Saurer fick som liten tillverkare det allt svårare. De sista helt nya modellutvecklingarna blev militärlastbilarna 6DM och 10DM för den schweiziska armén.

Minskade försäljning gjorde att Saurer och Franz Brozincevic Wetzikon (FBW) gick ihop i en gemensam organisation under namnet Nutzfahrzeuggesellschaft Arbon & Wetzikon. Bolaget tillverkade bussar och trådbussar under varumärket NAW. 1982 tog Daimler-Benz över aktiemajoriteten och lade ned märkena Saurer, Berna och FBW. Den sista Saurer-lastbilen levererades till den civila marknaden 1983. Den sista lastbilen från Saurer tillverkades 1987 och levererades till Schweiz armé.

Militärfordon

 SdKfz 254
 Saurer Tartaruga
 Saurer MH4
 Saurer M6
 Saurer 2DM
 Saurer 10DM
 Saurer 2 CM
 Nahkampfkanone 2
 Saurer F006

Lastbilar 

 A-Type (1918)
 B-Type (1926)
 C-Type (1934)
 D-Type (1959)
 2DM    (1959)

Bussar 
 Saurer AD
 Saurer L4C
 Saurer S4C
 Saurer 4H
 Saurer 3DUK-50
 Saurer Trolleybus 411LM
 Saurer Trolleybus 415
 Saurer Trolleybuss GT560/640-25

Referenser

Externa länkar 

 Saurer AG

Ej längre existerande schweiziska fordonstillverkare
Schweiziska lastbilstillverkare
Schweiziska busstillverkare
Splash (film)

Splash är en amerikansk komedifilm från 1984 i regi av Ron Howard. Huvudrollerna spelas av Tom Hanks och Daryl Hannah. Splash var den första filmen från Walt Disney Productions som släpptes under Touchstone Pictures.

Handling 
Alan Bauer blir som barn räddad av en sjöjungfru, när han som vuxen återvänder till samma plats, hamnar han ytterligare en gång i vattnet för att sedan åter bli räddad av sjöjungfrun vid namn Madison. Madison bestämmer sig för att söka upp Alan, hon lyckas och de förälskar sig i varandra. Men hon har en hemlighet...

Rollista i urval 
 Tom Hanks – Allen Bauer
 Daryl Hannah – Madison
 John Candy – Freddie Bauer
 Eugene Levy – Dr. Walter Kornbluth
 Dody Goodman – Mrs. Stimler
 Richard B. Shull – Dr. Ross
 Shecky Greene – Mr. Buyrite

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska filmer 1984
Amerikanska komedifilmer
New York på film
Galna vetenskapsmän på film
Sjöjungfrur på film
Engelskspråkiga filmer
Fiktiva havsmän och sjöjungfrur
Filmer från Touchstone Pictures
David Richter

David Richter kan syfta på följande personer: 

David Richter den äldre (1662-1735), konstnär i Stockholm och Tyskland
David Richter den yngre (1664-1741), konstnär och miniatyrmålare 
David Richter den äldre (guldsmed) (död 1677), guldsmed
David Richter den yngre (guldsmed) (1638–1711), guldsmed, den föregåendes son
Škoda 1000 MB

Škoda 1000/1100 MB är en personbilsmodell från AZNP som 1964 ersatte modellen Škoda Octavia. MB står för Mladá Boleslav. Octavia fanns dock kvar som kombimodell fram tills 1969. När svansmotorförsedda och bakhjulsdrivna Škoda 1000 MB kom ut på marknaden, fanns många bilmodeller med liknande teknisk grund, t.ex. hos Renault och Fiat, och givetvis hos Volkswagen.

Historia
Škoda 1000 MB konstruerades under senare delen av femtiotalet. Motorblocket var av aluminium för att spara vikt, men toppen var ovanligt nog av gjutjärn. Bilen var en rejäl bruksvagn, men saknade kanske den förfining man kunde förvänta sig av bilar konstruerade i väst. Den lilla och billiga men förvånansvärt interiört rymliga Škodabilen såldes även i Sverige. Škoda bytte generalagenter flera gånger men runt lanseringen fanns generalagenten i Vänersborg. Någon så solid försäljnings- och serviceorganisation som Volkswagengruppen fanns förstås inte på sextiotalet. Modellen behölls till slutet av sextiotalet då den modifierades något och återkom som Škoda S100 m.fl. modeller.

Först på sjuttiotalet kom ersättaren, den rymligare Škoda 105, som dock av kostnadsskäl fick behålla svansmotorlösningen. Men då hade Škoda tappat mark i jämförelse med västeuropeiska tillverkare. Škoda fick inte resurser av staten att modernisera vagnparken. Först efter upptagandet i Volkswagengruppen på 1990-talet har Škoda åter erhållit kvalitetsutmärkelser.

1000/1100 MB
Bakhjulsdrivna fordon
Arreskov

Arreskov är en äpplesort som enligt Claus Matthiesen har sitt ursprung från ett okänt träd omkring 1850 i Christen Pedersens trädgård.
Äpplet belönades med en silvermedalj år 1860 av "selskabet til havedyrkningens fremme"..  Äpplet härstammar inte från en gravensteinerkärna som Bredsted förmodade. Sorten får skorv, har S-generna S8S24.

Blomningen på detta äpple är sen, och äpplet pollineras av bland annat Cox Orange, Cox Pomona, Golden Noble, Gul Richard, James Grieve och McIntosh. I Sverige odlas Arreskov gynnsammast i zon I–II.

Källor
 Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen.

Noter

Äppelsorter
Höstäpplen
Thord Carlsson (kulstötare)

Thord Carlsson ,  född 22 januari 1943, är en svensk före detta kulstötare och diskuskastare. Hans personliga rekord är från SM 1974 på resultatet 18,92m, i tävlingen slutade han 3:a.

Carlsson har tagit flera SM-medaljer varav fem guld inomhus. Första guldet kom 1968 på en stöt av 18,01 m. Nästa guld kom 1970 på resultatet 18,29 m. Sedan följde en stöt på 18,05 som gav honom segern 1972. År 1975 vann Carlsson på 17,60 och året därpå gjorde han en vinnarstöt på 18,17.

Med sina 190 centimeter och 120 kg lätta kropp plus bra teknik fanns det förutsättningar att kunna stöta långt, det visade han inför EM-tävlingarna i Grekland 1969. Thord Carlsson var i kanonform, gjorde nästan 19 m stillastående vilket skulle innebära 20 m med fart (glid). Men på grund av det varma vädret och genom att tagit ut all kraft på träning åkte Carlsson ut redan i kvalet.

Diskus var den andra grenen för Thord där det personliga rekordet är 53,62 m från EM-året 1969.

Referenser

Svenska kulstötare
Svenska diskuskastare
Födda 1943
Män
Levande personer
Museiverket

Museiverket () är en finländsk myndighet som skyddar den finländska kulturmiljön, byggnadsarvet, fornlämningar och kulturhistoriskt viktiga föremål tillsammans med andra myndigheter. Många museer i Finland administreras av Museiverket, till exempel Finlands nationalmuseum. 

Museiverket består av allmän avdelning, forskningsavdelning (arbetar uppdelad på etnologiska, arkeologiska, historiska och marinarkeologiska byrån), byggnadshistorisk avdelning och som fjärde avdelning Finlands nationalmuseum.

Statsarkeolog är ämbetstiteln för museiverkets chef, dess generaldirektör.


Historik 
Finlands första statliga organ som övervakade bevarandet av fornminnen inrättades 1884. Det var fråga om Arkeologiska byrån, som senare fick namnet Arkeologiska kommissionen. Denna ombildades 1972 till Museiverket.

Chefer
 Johan Reinhold Aspelin 1885–1915
 Hjalmar Appelgren-Kivalo 1915–1926
 Julius Ailio (tillförordnad) 1926–1927, 1928–1929
 Uuno Sirelius (tillförordnad) 1927–1928
 Juhani Rinne 1929–1935
 Carl Axel Nordman 1935–1959
 Nils Cleve 1959–1971
 Carl Jacob Gardberg 1972–1993
 Henrik Lilius 1993–2003
 Paula Purhonen 2003–2009
 Juhani Kostet 2010–2019
 Tiina Merisalo 2020–

Källor

Externa länkar
 Museiverket

Finländska statliga myndigheter
Belle de Boskoop

Belle de Boskoop är en äppelsort som har sitt ursprung i 1850-talets orten Boskoop i Holland. Äpplet är främst ett matäpple med hårt kött och stark smak. Äpplet är också motståndskraftig mot sjukdomar. Trädet är en triploid med S-allerna S2S3S5.

Blomningen är medeltidig eller något senare, och Belle de Boskoop pollineras av bland annat Aroma, Charlamovsky, Cox Orange, Cox Pomona, Cortland, Discovery, Filippa, Flädie Ingrid Marie, James Grieve, Lobo, Oberländer, Oranie, Ringstad, Spartan, Transparente Blanche och Åkerö. Pollineras INTE av Alice, Aspa, Birgit Bonnier, Elstar, Lord Lambourne, Mälsåker, Stenkyrke, Transparente de Croncels. Medelvikt 200 gram, densitet 0,82, sockerhalt 14%, syrahalt 1,06%. Sorbitol 0,35%. C-vitamin 20-30mg/100 gram.

I Sverige odlas Belle de Boskoop gynnsammast i zon I–II.
Belle de Boskoop började spridas i Sverige år 1878 av Alnarps Trädgårdar.
En röd mutant till Belle de Boskoop började spridas år 1951 av Herman Hanssons plantskola i Landskrona.

Bilder

Källor
 Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen.

Noter

Vinteräpplen
Äppelsorter
Berner Rosenäpple

Berner rosenäpple är en rödfärgad äppelsort som har odlats i Sverige sedan slutet av 1800-talet. Moderträdet hittades på 1860-talet i Schweiz.

Blomningen är något sen, och Berner rosenäpple pollineras av bland annat Boiken, Cox Orange, Eldrött Duväpple, Filippa, Gul Richard och James Grieve. Äpplet odlas gynnsammast i zon I–III. Känslig för skorv, mjöldagg och fruktträdskräfta.
Äpplet är lågallergent.
Sorten kallades i Skåne för Bannrosäpple och Bantarosäpple.
Berner Rosenäpple började spridas i Sverige år 1902 av Alnarps Trädgårdar.

Källor
 Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen.

Noter

Äppelsorter
Blenheim (äpple)

Blenheim är en äppelsort som har sitt ursprung i Woodstock, Oxfordshire, England, runt 1740. Blenheim är triploid. Äpplets skal är gröngult till orange, med strimmor av rött. Fruktköttet är gulvitt och har en nötaktig smak. Äpplet passar särskilt bra som köksäpple. Blomningen är sen, och äpplet pollineras av bland annat Cox Orange, Eldrött Duväpple, Filippa, Gul Richard, James Grieve och Ontario. Äpplet tillhör gruppen guldrenetter. I Sverige odlas Blenheim gynnsammast i zon I–III.
Normal skördetid i zon 1 är runt 13/10.
Börjar mogna efter nyår. C-vitaminhalten är .

Källor
 Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen

Noter

Guldrenetter
Vinteräpplen
Äppelsorter
Gothems socken

Gothems socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Gothems distrikt.

Socknens areal är 71,79 kvadratkilometer, varav 70,98 land. År 2020 fanns här 392 invånare. Sockenkyrkan Gothems kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gothems socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Lina ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gothems församling och för de borgerliga frågorna bildades Gothems landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gothem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. Socknens båtsmän  tillhörde 1:a Gotlands båtsmanskompani.

Geografi
Gothems socken ligger på Gotlands östkust med Gothemsån i norr. Socknen har odlingsbygd i de centrala delarna, skog och myrmark däromkring.

Gothems skolbyggnad tillkom 1847. Efter att skolan lades ner 2007 har skolbyggnaden sålts och är nu ett vandrarhem.

Lina myr i väster som delvis ligger inom Gothems socken var den sista att utdikas (1945–1947) av Gotlands större träskartade myrar med ett rikt fågel- och växtliv och med gäddor och annan insjöfisk i de grunda träsken.

Storsund är en grund fågelsjö som avsattes som naturreservat i samband med utdikningen av Lina myr. Området tillhör Svenska Naturskyddsföreningen och det brokiga fågellivet kan iakttas från ett fågeltorn.

Gårdsnamn
Botvalde, Busarve, Båtare, Bäntebingels, Fjärdinge, Fredvalds, Gajrvide Lilla, Gajrvide Stora, Hage, Hangre, Hinser, Häglajvs, Jusarve, Kaupungs, Kyrkebinge, Kyrkebjärs, Magnuse, Medebys, Nors, Nybingels, Prästgården, Spännarve, Suderbys, Suders, Svalings, Tummungs, Vaters, Viby, Västerbjärs.

Fornlämningar
Block med sliprännor finns i socknen. Närmare 500 fornlämningar är bevarade. En boplats från stenåldern vid Västerbjers är utgrävd. I socknen finns också gravrösen från bronsåldern och flera järnåldersgravfält med bland annat skeppssättningar. Stensträngar och sliprännor har påträffats, liksom en fornborg vid Busarve och två runristningar.

Näringsliv
Kring stranden i Åminne finns en väl utbyggd fritidsanläggning med restaurang, camping, pool och en sommarbutik. Utöver detta finns flera snickerier, byggare, verkstäder, caféer med mera. Det finns även flera privata stuguthyrare.

Namnet
Namnet (1300-talet Gautem) innehållet ett förled som tolkats som gaut utflöde syftande på Gothemsån och efterledet hem, gård.

Befolkningsutveckling

Se även
Gothems församling
Gothem

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Under 2010-talet gjordes ett större arbete med att framställa Gothem - En strandsocken. Det är en serie av sju böcker om Gothems natur, historia, och kultur, både genom bosatta i socknen och individer med anknytning till Gothem. Arbetet med serien avslutades år 2020.

Externa länkar

Gothems sockenförening 

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Tingstäde socken

Tingstäde socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Tingstäde distrikt.

Socknens areal är 43,32 kvadratkilometer, varav 39,27 land. År 2020 fanns här 367 invånare. Tätorten och kyrkbyn Tingstäde med sockenkyrkan Tingstäde kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tingstäde socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Lummelunda ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tingstäde församling och för de borgerliga frågorna bildades Tingstäde landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Stenkyrka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tingstäde, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Tingstäde socken ligger i inre norra Gotland, norr om Tingstäde träsk. Socknen är slättbygd omgiven av skogsmark.

Gårdsnamn
Annexen, Austris, Bryor, Furbjärs, Gartarve, Karls, Lunds, Myrvälder, Nystugu, Rosarve, Smiss, Trädgårds, Träskvälder, Västris.

Fornlämningar
Kända från socknen spridda gravrösen från bronsåldern samt 19 gravfält, stensträngar och stenar och hällar med sliprännor från järnåldern. Två runristningar är kända och i Tingstäde träsk återfinns resterna av träfästningen Bulverket.

Namnet
Namnet (1300-talet Tingstedj) kommer från kyrkbyn och innehåller thingstedhi, 'tingsplats', den norra tredingens tingsplats låg här.

Befolkningsutveckling

Se även
Tingstäde församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Petrus Rydelius

Petrus (Pehr) Rydelius, född 1631 i Östra Ryd, Linköpings stift, gift 1: med Maria från Engelholm i S:t Anna socken, Linköpings stift, gift 2: 1675 med Margareta Trottesdotter, fogdeänka (†1693), gift 3: 1695 med Anna Elisabeth Aschanius (1670-1738), död 7 december 1707; kyrkoherde i Östra Ryds pastorat, Linköpings stift.

Föräldrar
Magnus Ignæus (1598-1671), kyrkoherde i Östra Ryds pastorat, Linköpings stift
Margareta Pedersdotter

Barn
1. Israel Rydell, löjtnant vid Östgöta kavalleri, tillfångatagen av ryssarna och förd till Tobolsk
1. Maria Rydelius, gift med L. Särling, kyrkoherde i Mogata, Linköpings stift
1. Christina Rydelius († 1711), gift med Johan Månsson Nerman, orgelnist i Skeninge
1. Gustaf Rydelius (reste utrikes)

3. Gertrud Maria Rydelius, gift 1 med Joh. Hargelius, e.o. prästman, gift 2 med P. Alfving, kyrkoherde i Skällviks pastorat, Linköpings stift

Biografi
Studentexamen i Upsala 1652, prv. 1654, kyrkoherde i Östra Ryds pastorat, Linköpings stift 1673, död 1707.

Källor
Johan Alfred Westerlund & Johan Axel Setterdahl: Linköpings stifts herdaminne, tredje delen, första häftet, sid 65, Östgöta Correspondenten, Linköping 1917

Noter

Svenska teologer under 1600-talet
Födda 1631
Avlidna 1707
Män
Personer från Östra Ryds socken, Östergötland
Cellini (äpple)

Cellini är en äppelsort som sägs ha sitt ursprung runt 1828,  i Vauxhall, London, England. Äpplet är mestadels rött och köttet är grönvitt. Cellini plockas i början av oktober. Blomningen är medeltidig. Cellini pollineras av bland annat Charlamovsky, Cox Pomona, Maglemer, Oranie, Transparente Blanche och Wealthy. Cellini odlas gynnsammast i zon III-IV.

Externa länkar
Bild på två Cellini-äpplen
Bild på ett Cellini-äppelträd

Källor
 Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen.

Referenser

Äppelsorter
Charlamovsky

Charlamovsky är en äppelsort med ursprung i Ryssland, enligt de flesta pomologer. En sjukdom äpplet kan drabbas av är fruktmögel. Blomningen är tidig till medeltidig, och äpplet pollineras av bland annat Gyllenkroks Astrakan, Maglemer, Melba, Oranie, Silva, Stenbock och Transparente Blanche. I Sverige odlas sorten gynnsammast i zon I-VI.C-vitamin 10,9mg/100 gram, syra 1,1% socker 14%.

Källor
Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen.

Noter

Externa länkar 
Målning med två Charlamovsky-äpplen som motiv

Höstäpplen
Äppelsorter
Hal

Hal, HAL eller H.A.L. kan stå för:

 Hal (musik) – ett band från Irland
 HAL 9000 – en fiktiv dator
 9000 Hal - en asteroid
 HAL Laboratory – ett japanskt spelföretag
 HAL 5 – ett motoriserat artificiellt exoskelett, se Hybrid Assistive Limb
 H.A.L. – ett nederländskt-amerikanskt rederi, se Holland America Line
 Franska namnet på staden Halle i Belgien
 Hindustani Aeronautics Limited – ett indiskt företag
 Hal Saflieni Hypogeum – en underjordisk katakomb-liknande struktur på Malta

Personer
 Hal Ashby (1929–1988), en amerikansk filmregissör, filmklippare och klippassistent
Close

Close är en äppelsort med gulvitt kött.  Kort hållbarhet. Blomningen är tidig och Close pollineras av bland annat Alice, Discovery, James Grieve, Julyred, Katja, Quinte, Summerred och Transparente Blanche. I Sverige odlas Close gynnsammast i zon I-IV. Började säljas av plantskolan Alnarps Trädgårdar år 1963. Har förekommit i svensk Yrkesodling med ca 3000 träd.

Referenser
 Görel Kristina Näslund - 100 älskade äpplen.

Noter

Sommaräpplen
Äppelsorter
Vivian McGrath

Vivian "Viv" Erzerum Bede McGrath, född 17 februari 1916 i Merrendee, New South Wales, Australien, död 9 april 1978 var en australisk tennisspelare med stora framgångar under 1930-talet.

Tenniskarriären
Vivian McGrath var en av de allra främsta tennisspelarna i Australien under 1930-talet. Han rankades som världsåtta 1935. McGrath blev australisk juniormästare i singel 1932 och fransk juniormästare 1933.

Tillsammans med landsmannen Jack Crawford vann han 1935 dubbeltiteln i Grand Slam-turneringen Australiska mästerskapen. I finalen besegrade de Pat Hughes/Fred Perry med 6-4 8-6 6-2. År 1937 vann han dessutom singeltiteln i mästerskapen mot landsmannen John Bromwich (6-3 1-6 6-0 2-6 6-1). 

McGrath deltog i det australiska Davis Cup-laget 1933-37. Han spelade totalt 26 matcher av vilka han vann 12. Han besegrade i DC-sammanhang bland andra spelare som japanen Jiro Sato, fransmannen Christian Boussus, amerikanen Sidney Wood och tysken Henner Henkel.

Spelaren och personen
Vivian McGrath var fjärde barnet till en hotellägare i Merrendee. Han började tidigt att spela både tennis och cricket, men fastnade under studietiden för tennis. McGrath är känd som en av de första elitspelarna i tennis som spelade grundslag med dubbelfattad backhand. Han var också en av de idrottsmän som fick sin karriär delvis spolierad på grund av det andra världskriget, vilket drastiskt reducerade möjligheterna till internationellt tävlingsspel. Under kriget tjänstgjorde han i det australiska flygvapnet. Under permissioner kunde han av och till träningsspela, i första hand mot amerikaner. Efter kriget återupptog han sin tävlingskarriär, men han nådde inte samma spelnivå som före kriget och var dessutom drabbad av olika skador. Han avslutade relativt snart sin tävlingskarriär och blev istället tennistränare under en period. Senare ägnade han sig åt hästtävlingar.

Grand Slam-titlar
Australiska mästerskapen
Singel - 1937
Dubbel - 1935

Referenser

Källor
Martin Hedges, 1978. The Concise Dictionary of Tennis. Mayflower Books Inc.
Bud Collins, Tennis encyklopedia, 1998, eds. Bud Collins and Zander Hollander. Visible Ink Press ().

Externa länkar
 ADB biography, på engelska

Australiska tennisspelare
Födda 1916
Avlidna 1978
Män