kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fallstudie

Fallstudie () är en forskningsstrategi som syftar till att ge djupgående kunskaper om det man undersöker. Målet med en fallstudie är att generalisera för teoriutveckling. 

Det som kännetecknar fallstudien är att den fokuserar på ett fenomen som ofta är svårt att särskilja från fenomenets kontext. Ofta fokuserar man på ett enda (eller några få) fall, som man sedan undersöker ”på djupet” för att få mer detaljerade kunskaper än vad man kan få vid till exempel en surveyundersökning. Fallstudien som metod kan användas både inom samhällsvetenskap och inom naturvetenskap, det som framförallt skiljer dem är sättet att mäta olika parametrar och variabler. Fallstudien förekommer dock oftast inom samhällsvetenskaperna. Fallstudier i samhällsvetenskap fokuserar ofta på sociala relationer och processer som pågår inom ramen för det (de) fall man undersöker, detta eftersom den detaljerade kunskapen kan visa på hur komplexa sammanhang såsom sociala relationer och processer fungerar. 

Fallstudien bedrivs empiriskt ute i verkligheten och är till skillnad från t.ex. statistisk analys nära det som studeras.  I en fallstudie kan man kombinera flera olika datainsamlingsmetoder och datatyper såsom intervjuer och observationer. Detta gynnar kvalitén i själva fallstudien och analysen.

Fallstudie förväxlas ofta med casemetodik som är en pedagogisk undervisningsmetodik och alltså något helt annat.

Referenser

Externa länkar
Campus Response to a Student Gunman by Kelly J. Asmussen and John W. Creswell
Utmattningsanalys av järnvägsbroar : En fallstudie av stålbroarna mellan Stockholm Central och Söder Mälarstrand, baserat på teoretiska analyser och töjningsmätningar

Forskning
Pedagogik
Läsförståelse

Läsförståelse syftar, särskilt i pedagogiska sammanhang, på förmågan att tillägna sig läst text. Läsförståelseövningar förekommer i bland annat högskoleprovet. Det kan vara att förstå en enkel text eller att svara på olika frågor om innehållet i texten eller att dra egna slutsatser utifrån texten

Källor

Se även 
 Hörförståelse

Läsning
Didaktik
Elevens val

Elevens val är schemalagd tid i grundskolan i Sverige vars innehåll eleven får styra över. Eleverna ges möjlighet att själva välja ett eller flera ämnen att fördjupa och bredda sina kunskaper i. Skolans huvudman kan även erbjuda nybörjarspråk, där eleverna får läsa ett språk som de inte fått undervisning i tidigare. Elevens val infördes läsåret 1994/1995, med läroplanen Lpo 94, och ersatte de tidigare tillvalsämnen. Det var tänkt att elevens val skulle ersättas till höstterminen 2022, men planerna har flyttats fram. Enligt regeringens planer träder förändringen i kraft den 1 juli 2024, inför höstterminen 2024.

I gymnasieskolan är motsvarigheten individuellt val.

Referenser 

Utbildning i Sverige
Individuellt val

Individuellt val är kurser som eleven själv väljer på gymnasieskolan. Under sina tre år läser eleven kurser motsvarande 2 500 gymnasiepoäng. 200 av dessa utgörs av individuella val. Före gymnasiereformen Gy 2011 var det 300 poäng. Inom det individuella valet har eleven rätt att välja minst en kurs i idrott och hälsa, estetiska ämnen och om eleven går på ett yrkesprogram nödvändiga kurser för att nå grundläggande högskolebehörighet.

Se även
Elevens val

Källor 

Gymnasieutbildning i Sverige
Instuderingsfrågor

Instuderingsfrågor är övningsfrågor som elever eller studenter får lösa med hjälp av läroböcker eller kurslitteratur inför en skriftliga eller muntliga examen. Det är inget som lärosätena är tvungna att ge, utan kan ses som en service till studenten eftersom de tar upp de viktigaste aspekterna i kurserna utifrån kursens mål.

Referenser 

Pedagogik
Som sagt

Som sagt var ett tv-magasin om språk som sändes i Sveriges Television 1999-2000. Alexandra Pascalidou var programledare. 

Programmens innehåll bestod bland annat av samtal med gäster om olika språk. Bland gästerna fanns Dogge Doggelito, Jasenko Selimovic, Liza Marklund, Arne Hegerfors och Gudrun Schyman. 
Ett annat inslag var att Lars-Gunnar Andersson, professor i modern svenska, besvarade tittarfrågor.

Källor 

Svenska TV-program
Rimlexikon

Rimlexikon, rimordbok, är en ordlista ordnad efter vilka ord som rimmar på varandra. 

Rimlexikon kan till exempel ange att väg rimmar på motorväg. Anledningen till detta är att väg och motorväg tolkas som två olika ord med samma betonade ljudgrupp i slutet. Väg och iväg är samma ord, men det är dock ett rim, eftersom i:et i iväg är obetonat; detta innebär att om alla ljudgrupper som kommer före ändelsen är obetonade så är det ett rim, oavsett om det är "samma ord" eller inte.

Externa länkar
Rimlexikon.se Svenskt digitalt rimlexikon

Ordböcker
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Gymnasieingenjör

Gymnasieingenjör (eng: certified upper secondary school engineer ) är i Sverige examenstiteln för den som gått fyraårigt tekniskt gymnasium. Denna utbildningsform avskaffades 1992. Examenstiteln återinfördes på försök 2011. Försöket slog väl ut och 2014 återinfördes utbildningen helt och hållet.

Dagens gymnasieingenjörer
Gymnasieingenjörsutbildningen är en ettårig utbildning. Den kan sökas av den som genomfört ett tekniskt gymnasieprogram (eller likvärdigt) med minst 2250 godkända poäng. Utbildningen kan sökas fram till det år man fyller 22. Därutöver måste sökande sedan 2016 vara godkänd i två karaktärskurser beroende på vilken inriktning som sökes. Man behöver alltså inte påbörja den direkt efter avslutningen av sin grundläggande gymnasieutbildning.

Historik 
I början av 2010 beslöt regeringen att man skulle återinföra gymnasieingenjörsutbildningen. Man gav Skolverket i uppdrag att utforma ett nytt gymnasieingenjörsprogram kallat T4. Till att börja med ska detta vara ett försök som påbörjas hösten 2011 och pågår i tre år - detta förlängdes sedan med ett år. 

Inför hösten 2011 beviljades tio gymnasieskolor att på försök införa ett fjärde år. Under hösten 2012 tillkom ytterligare tio skolor.

Försöket ansåg lyckat och utbildningen fortsatte som en permanent del från och med 2014.

Se även
Lista över tekniska läroverk och gymnasier i Sverige

Referenser 

Titlar
Ingenjörsutbildningar
Gymnasieutbildning i Sverige
Tingstad

Tingstad kan syfta på:

Tingstads municipalsamhälle – var ett municipalsamhälle i Backa landskommun, Göteborgs och Bohus län
Tingstadstunneln – en motorvägstunnel under Göta älv
Tingstads socken – en socken i Lösings härad, Östergötland
Tingstads landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län
Tingstads församling – en församling i Linköpings stift
Tingstad, Norrköpings kommun – en kyrkby i Tingstads socken
Tingstads kyrka – en kyrkobyggnad i Tingstads socken i Norrköpings kommun
Tingstads distrikt – ett distrikt i Norrköpings kommun och Östergötlands län
Huset Hohenlohe

Huset Hohenlohe är en gammal tysk ätt från Franken, vilken tagit sitt namn efter borgen Hohenloch (Holloch) vid Uffenheim i Mittel-Franken. Gottfried von Hohenlohe (död 1254), omtalas omkring 1235 som greve, var en av kejsar Fredrik II:s trognaste anhängare och är stamfar för de nu fortlevande furstliga linjerna. Hans ätt delade sig 1551 i linjerna Hohenlohe-Neuenstein och Hohenlohe-Waldenlurg. Hohenlohe-Neuenstein, som omfattade den protestantiska läran och 1764 upphöjdes i riksfurstestånd, hade stamfurstendömet och övre grevskapet Gleichen. Den protestantiska linjen är för delades i två grenar: Hohenlohe-Langenburg och Hohenlohe-Öhringen.

Den senare utslocknade 1805, då dess gods tillföll den langenburgska linjen, som i sin ordning delat sig i tre grenar: 
Hohenlohe-Langenburg, Hohenlohe-Ingelfingen (1823 ytterligare delad i Hohenlohe-Öhringen och Hohenlohe-Ingelfingen) samt Hohenlohe-Kirchberg, utslocknad 1861.

Av Öhringenlinjens besittningar i övre Schlesien upprättades 1861 hertigdömet Ujest, varför ägaren av dem bär ärftlig titel "hertig av Ujest". Hohenlohe-Waldenburg, som tillhör katolska läran och 1744 erhöll riksfurstlig värdighet, sönderfaller i grenarna Hohenlohe-Bartenstein och Hohenlohe-Schillingsfürst, av vilka den förra delat sig i två linjer: Hohenlohe-Bartenstein och Hohenlohe-Jagstberg, utslocknad 1898. Furst Chlodwig av den yngre linjen Hohenlohe-Schillingsfürst ärvde 1834, jämte sin broder, Victor, efter den siste lantgreven av Hessen-Rheinfels-Rotenburg hertigdömet Ratibor och furstendömet Korvey, varefter Chlodwig av kungen av Preussen 1840 upphöjdes till furste och Victor till hertig av Ratibor och Korvey.

Medlemmar ur huset Hohenlohe 
 Friedrich Ludwig, furst von Hohenlohe-Ingelfingen (1746-1818), preussisk general
 Luise Eleonore av Hohenlohe-Langenburg (1763-1837), hertiginna, regent i Sachsen-Meiningen som förmyndare för sin son Bernhard II
 Ernst av Hohenlohe-Langenburg (1794-1860), 4:e furste av Hohenlohe-Langenburg
 Adolf av Hohenlohe-Ingelfingen (1797-1873), furste av Hohenlohe-Ingelfingen, preussisk politiker
 Hugo av Hohenlohe-Öhringen (1816-1897), 1:e hertig av Ujest, politiker och general
 Chlodwig zu Hohenlohe-Schillingsfürst (1819–1901), Tysklands rikskansler
 Gustav Adolf av Hohenlohe-Schillingsfürst (1823-1896, tysk kyrkoman
 Kraft zu Hohenlohe-Ingelfingen (1827-1892), tysk militär och författare
 Hermann av Hohenlohe-Langenburg (1832-1913), tysk militär och politiker
 Viktor av Hohenlohe-Langenburg (1833-1891), officer i brittiska marinen
 Adelheid av Hohenlohe-Langenburg (1835-1900), tysk furstinna
 Feodora av Hohenlohe-Langenburg (1839-1872), hertiginna av Sachsen-Meiningen
 Alexander av Hohenlohe-Schillingsfürst (1862-1924), tysk politiker 
 Ernst II av Hohenlohe-Langenburg (1863-1950), tysk furste och politiker
 Konrad av Hohenlohe-Schillingsfürst (1863-1918), österrikisk ämbetsman och politiker
 Gottfried av Hohenlohe-Schillingsfürst (1867-1932), österrikisk militär och diplomat

Källor 

 
Ugglan
Skrivstil

Skrivstil är en av flera standarder för att utforma handskrift. Skrivstilen skiljer sig från textning och tryckt skrift genom att bokstäverna i varje ord är sammanbundna med hjälplinjer. I Sverige är äldre skrivstil inledningsvis ett hinder för släktforskare och andra som läser arkivhandlingar.

Latinska alfabetet
När en person börjar skriva lär den sig att skriva varje enskild bokstav var för sig, vilket är det samma som att texta. När skrivandet flyter mer obehindrat är det vanligt att man lär sig skrivstil i skolan. Bland skrivstilens försvarare hävdas ofta att skrivstil är snabbare att skriva än textad text, eftersom man inte behöver lyfta pennan mellan varje bokstav. Studier har visat att en blandning av traditionell skrivstil och textning, där endast vissa bokstäver binds ihop, är snabbast, men då blir stilen inte enhetlig.

Somliga, inte minst bland dagens unga, tycker att skrivstil är för omständligt, långsamt, eller att det blir svårläst och textar därför hellre. En personligt utformad skrivstil (eller textning) kallas handstil. Orsaken till utformningen av skrivstilen var ursprungligen teknisk. Pennorna hade ett konstant flöde av bläck (det kunde t.o.m. vara fågelfjädrar doppade i bläck). Om man lyfte pennan rann det till ändå, och det kunde skapa plumpar eller droppar. Moderna kulspetspennor har inte detta problem, men många har försvarat användande av skrivstil av olika skäl.

Skrivstil i Sverige

Den äldsta skrivstilen för skrift på papper i Sverige kallas nygotisk kursiv eller tysk skrift. Nygotisk kursiv användes som svenska nationalskrift från 1500‑talet till 1800‑talet. Den som forskar i arkiv behöver lära sig att tyda den genom studier i paleografi.

Den nygotiska skrivstilen följdes i Sverige av latinsk skrivstil (också kallad humanistskrift), som började användas av enskilda på 1700‑talet och blev den enda skrivstilen i svenska skolan på 1800•talet.

År 1975 infördes en ny skrivstil av Skolöverstyrelsen för den svenska skolan som fick namnet skolöverstyrelsestilen (SÖ-stilen). Stilen var formgiven av kalligrafen Kerstin Anckers. Målet var en skrivstil som var lättläst, fri från utsmyckningar och liknade tryckta bokstäver. Stilen kritiserades hårt av lärare som menade att den var inkonsekvent, inte tog hänsyn till barns skrivmotorik och därför svår att lära ut. Det största problemet gällde de tre bokstäverna g, j och y som nu inte skulle bindas med nästkommande bokstav för att undvika långa bindningar och öglor. Skrivstilsobligatoriet avskaffades tio år senare. Vissa lärare valde nu att återigen lära ut den skrivstil som använts tidigare. Denna äldre stil infördes i skolorna i slutet av 1800-talet och ersatte i sin tur tidigare stilar.

Referenser

Källor

Noter 

Handskrift
Slavistik

Slavistik är studiet av slaviska språk samt de slaviska folkens litteratur, kultur och historia.

Källor
Ljudning

Ljudning eller ljudmetoden/avkodningsmetoden/syntetisk läsning (engelska: phonics) är en gammal och mycket välbeprövad, välbeforskad och effektivaste metoden för läs- och skrivinlärning där eleven uttalar ordet del för del, samtidigt som det skrivs. Ljudning förknippas framför allt med nybörjare i aktuellt språk.

Se även 
 Läsning
 Skriftspråk
 Helordsmetoden alt. helhetsmetoden (”whole language”)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Forskning & Framsteg - Gärna fler böcker i skolan, men först rejäl lästräning (2023-09-22)
 Storyblok.com - Lära barn att läsa
 Nichd.noh.gov - National Reading Panel: Teaching Children to Read
 Lexplore - Systematisk läsutveckling
 Språkforskning - Avkodningsträning som ger resultat (2021-03-21)
 HelpfulProfessor.com - The 4 Types Of Phonics, Explained! (2023-01-07)

Skrift
Pedagogik
Språkinlärning
Viktor av Hohenlohe-Langenburg

Viktor Ferdinand Franz Eugen Gustaf Adolf Constantin Friedrich av Hohenlohe-Langenburg, också känd som greve Gleichen, född 11 december 1833, död 31 december 1891, var en tyskfödd amiral i den brittiska marinen och skulptör.

Biografi
Viktor av Hohenlohe-Langenburg föddes i Langenburg i Württemberg som fjärde barn och tredje son till furst Ernst Christian Karl av Hohenlohe-Langenburg och prinsessan Feodora av Leiningen.  Hans mor var drottning Viktorias halvsyster (de var båda döttrar till Viktoria av Sachsen-Coburg-Saalfeld i hennes första och andra gifte med Emich Carl av Leiningen och Edward Augustus, hertig av Kent), därför hade hans familj nära relationer med den brittiska kungafamiljen. 

Han blev skulptör efter att han dragit sig tillbaka från marinen.  Exempel på hans arbeten är en staty av Alfred den store på torget i Wantage, och en byst av Mary Seacole. 

Han gifte sig morganatiskt 1861 i London med lady Laura Wilhelmina Seymour, senare grevinna Gleichen (1833-1912). Han blev far till lord Edward Gleichen.

Referenser

Noter

Externa länkar

Brittiska skulptörer
Brittiska amiraler
Huset Hohenlohe
Födda 1833
Avlidna 1891
Män
Nene

Nene eller River Nene är en 147 km lång flod i östra England. Den rinner genom Northamptonshire, Cambridgeshire och Lincolnshire, och mynnar ut i Nordsjön vid The Wash.

River Nene utgör gränsflod mellan de Peterborough och Ely stift inom Engelska kyrkan, vilket leder till att staden Peterborough hamnar i två olika stift.

Referenser

Externa länkar 

Cambridgeshire
Lincolnshire
Norfolk
Northamptonshire
Orter i Northamptonshire
Vattendrag i England
Earl Russell

Earl Russell är en ärftlig titel inom släkten Russell. Den gavs till den liberale politikern och premiärministern Lord John Russell 30 juli 1861. Han fick samtidigt titeln viscount Amberley. Viscount-titeln används om den äldste sonen till earlen. Ibland används den för att omnämna den förste earlens son som aldrig ärvde earl-titeln. Den tredje earlen var filosofen Bertrand Russell.  

 John Russell, 1:e earl Russell (1792–1878)
 John Francis Stanley Russell, 2:e earl Russell (1865–1931)
 Bertrand Arthur William Russell, 3:e earl Russell (1872–1970)
 John Conrad Russell, 4:e earl Russell (1921–1987)
 Conrad Sebastian Robert Russell, 5:e earl Russell (1937–2004)
 Nicholas Lyulph Russell, 6:e earl Russell (1968–2014)
 John Francis Russell, 7:e earl Russell (född 1971)

Engelska adelstitlar
Yt

YT, Yt kan syfta på: 

 Youtube
 Det kanadensiska territoriet Yukon
.yt – landsdomänen för Mayotte
Klaus Teuber

Klaus Teuber, född 25 juni 1952 i Rai-Breitenbach i Odenwaldkreis i Hessen, död 1 april 2023 i Rossdorf nära Darmstadt, Hessen, var en tysk spelkonstruktör som nådde stora framgångar även internationellt främst med Settlers of Catan, vilket har blivit valt till årets spel i många länder.

I Tyskland blev Settlers of Catan årets spel (Spiel des Jahres) 1995. Flera versioner och expansioner finns av det. Andra brädspel av Klaus Teuber är bl.a. Barbarossa, Adel Verpflichtet, Löwenherz, Entdecker och Anno 1503. Flera av dessa har också blivit Spiel des Jahres.

Referenser

Externa länkar 

Klaus Teuber på Boardgamegeek

Tyska spelkonstruktörer
Födda 1952
Män
Avlidna 2023
Skånska Yllefabriken

Skånska Yllefabriken AB, i folkmun kallat Yllan, var ett svenskt textilföretag beläget i Kristianstad. Företaget grundades 1898 och produktionen startade 1900. Under andra världskriget gick företaget bra på grund av varubristen med höga priser som följd. De hävdade sig väl i konkurrensen fram till 1950-talets textilkris och i mars 1959 likviderades företaget. Företaget räddades av kommunen som köpte lokalerna och hyrde ut dem till företaget. Driften fortsatte fram till 1987 då den sista maskinen stannade för gott.
Yllan var en stor arbetsplats där främst kvinnor jobbade på med ackord. På fabriksgolvet var det väldigt hög bullernivå, så hög att man inte kunde prata med varandra och ingen erbjöds öronskydd. 

I folkmun var fabriken känd som "Yllan". Den ligger i stadsdelen Söder i Kristianstad. Fabriken var under sin tid en stor kvinnoarbetsplats. Numera är den gamla fabriken till stora delar konferenslokal.

Källor
Över 100 år med Yllan
Yllan En kvinnoarbetsplats på 1950-talet skriven av Söderportskolan åk 3 1997

Externa länkar
Christianstadsvykort, Yllefabriken Aktiebolaget Skånska Yllefabriken Christianstad
Yllans konferenscenter

Ej längre existerande svenska textilföretag
Sveriges industrihistoria
Företag bildade 1898
Företag upplösta 1987
Kristianstads historia
Företag i Kristianstad
Erinaceus

Erinaceus är ett släkte i underfamiljen igelkottar. I släktet finns fyra arter som förekommer i Europa och Asien. Ingen art är hotade i beståndet och alla listas av IUCN som livskraftig (LC).

Utseende 

Dessa djur når en kroppslängd (huvud och bål) mellan 14 och 30 centimeter och en vikt mellan 400 och 1100 gram. Därtill kommer en 1 till 5 centimeter lång svans. Kroppens ovansida är täckt med taggar och på buken, i ansiktet och på extremiteterna finns en gulbrun päls. Taggarnas färg kan variera mellan brun med gula spetsar och svart. Erinaceus skiljer sig främst i detaljer av skallens konstruktion från andra igelkottar.

Arter och utbredning 

I släktet finns enligt Wilson & Reeder (2005) samt IUCN fyra arter.

 Igelkott (Erinaceus europaeus), förekommer i Europa inklusive södra Skandinavien och fram till västra Ryssland.
 Östlig igelkott (Erinaceus concolor), finns från östra Turkiet till västra Asien (Kaspiska havet).
 Erinaceus amurensis, lever i Kina och angränsande regioner.
 Erinaceus roumanicus, hittas mellan Centraleuropa och östra Sibirien.

Ekologi 

Arterna vistas i skogar, buskskogar, gräsmarker och urbaniserade områden som jordbruksmark, trädgårdar och stadsparker. De undviker vanligen barrskogar. Individerna är aktiva på natten och vilar på dagen gömd i buskar, under ett lövtäcke, i bergssprickor eller i andra håligheter. Allmänt håller bara den vanliga igelkotten (Erinaceus europaeus) vinterdvala.

När individerna känner sig hotade rullar de ihop sig till en boll med endast taggar på utsidan. Erinaceus äter främst ryggradslösa djur som daggmaskar. Födan kompletteras med små ryggradsdjur som grodor, ödlor, fåglar och gnagare.

Hannar och honor lever utanför parningstiden ensamma. Hannarnas revir är tre gånger större än honornas revir och territorier av olika kön kan överlappas. Fortplantningssättet är främst känt för den vanliga igelkotten. Honor kan ha två kullar per år med upp till sju ungar per kull. Livslängden för denna art går upp till sju år.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. The Johns Hopkins University Press, Baltimore, .

Igelkottdjur
Erinaceidae
Masten Space Systems

Masten Space Systems är ett företag baserat i Mojave, Kalifornien.
De utvecklar återvinningsbara raketer och har i arbetat hårt på att konsturera en fungerande raket till Northrop Grumman Lunar Lander Challenge på årets Wirefly X PRIZE CUP. De var dock tvungna att avbryta det arbetet efter att en underleverantör misslyckats med att konstruera fungerande bränsletankar.

Fotnoter

Externa länkar

 Masten Space Systems Officiell webbplats 
 Selenian Boondocks - Blogg skriven av Jonathan Goff, ingenjör vid Masten Space Systems 

Rymdfart
Jean-Pierre Talbot

Jean-Pierre Talbot, född 12 augusti 1943 i Spa, är en belgisk skådespelare, mest känd för att ha spelat Tintin i ett par filmer. Efter skådespelarkarriären har han arbetat som lärare, men blev sedan chef.

Talbot var med i den första Tintinfilmen Tintin i piraternas våld, även känd som Tintin och mysteriet med gyllene skinnet 1960 när han var 17 år, och i filmen Tintin och de blå apelsinerna från 1964 då han var 20–21 år. Han upptäcktes på en badstrand 1960 när han jobbade extra som badvakt. Efter att en tredje planerad Tintinfilm blivit inställd övergick han till lärarbanan och har inte medverkat i några filmer sedan dess. År 2007 utkom hans självbiografi J'étais Tintin au cinéma.

Referenser 

Belgiska skådespelare
Födda 1943
Män
Levande personer
Råttigelkottar

Råttigelkottar (Galericinae) är en underfamilj i familjen igelkottdjur. Det finns åtta arter fördelade på fem släkten som lever i östra och sydöstra Asien.

Kännetecken 

I kroppsbyggnaden liknar råttigelkottar mer gnagare och näbbmöss än arterna i underfamiljen igelkottar, som är den andra underfamiljen inom igelkottdjuren. De saknar taggar och har oftast men inte alltid mjuk päls med brunaktig eller svartaktig färg. Nosen är jämförelsevis långsträckt. Ögonen och öronen är välutvecklade.

Med Neotetracus sinensis finns det minsta igelkottdjuret i underfamiljen. Råttigelkottar har fler tänder (40 till 44) än medlemmarna i underfamiljen igelkottar (36 tänder).

Levnadssätt 

Råttigelkottar lever i täta skogar och träskmarker men förekommer även på odlad mark. De är inte specialiserade på någon viss tid på dygnet och vilar i håligheter i träd, bland trädens rötter eller i lyor som lämnats av ett annat djur. Dessa djur lever huvudsakligen ensamma. De försvarar sig mot fiender med en illaluktande vätska från sina doftkörtlar.

Födan består huvudsakligen av insekter och daggmaskar. Ibland äter de även mindre ryggradsdjur som fisk, as och växtdelar.

Fortplantning 

Det är inte mycket känt om råttigelkottarnas parningsbeteende. Det antas att de inte har någon speciell parningstid och att de har möjlighet att fortplanta sig två gånger per år. Efter dräktigheten som varar i 30 till 40 dagar föder honan två till fyra ungdjur. Det äldsta exemplaret av råttigelkottar i fångenskap blev fem år gammalt.

Hot 

Hotet mot dessa igelkottdjur utgörs av förstöring av deras levnadsområde genom skogsröjning och omvandling till jordbruksmark. IUCN listar fyra av de åtta arterna som sårbara eller starkt hotade.

Släkten 
Wilson & Reeder (2005) listar fem släkten i underfamiljen:
 Echinosorex, en art - månråtta
 Hylomys, tre arter.
 Neotetracus, en art.
 Neohylomys, en art.
 Podogymnura, två arter.

Utdöda råttigelkottar, däribland arten Deinogalerix koenigswaldi, är även kända från Europa.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 
 D. E. Wilson & DA. M. Reeder 2005: Mammal species of the world. ed. 3. Johns Hopkins University Press, 2005. 

Igelkottdjur