kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fårö socken

Fårö socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Fårö distrikt.

Socknens areal är 150,41 kvadratkilometer, varav 143,86 land. År 2020 fanns här 494 invånare. Öarna Fårö och Gotska Sandön omfattas av socknen vars sockenkyrka är Fårö kyrka.

Administrativ historik
Fårö socken bildades genom utbrytning ur Bunge socken, senast 1324. Socknen tillhörde Rute ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fårö församling och för de borgerliga frågorna bildades Fårö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Fårösunds landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Fårö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Fårö socken omfattar öarna Fårö och Gotska Sandön. Gotska Sandön och östra Fårö består av tallbevuxna flygsandsområden medan västra Fårö består av hällmarker med odlade områden och grunda sjöar.

Gårdsnamn
Austers, Ava, Bondans, Broa, Broskogs, Butleks, Båta, Dämba, Friggards, Gasmora Lilla, Gasmora Stora, Hammars, Hoburga Lilla (Träska), Hoburga Stora (Smiss), Kalbjärga, Langhammars, Lansa (Landsnäsa), Lassor, Lauter, Marpes, Mölnor, Nors, Nystugu, Ringvida, Simunds, Sudergarda, Svens, Verkegards, Vinor, Ödehoburga (Hogurga).

Fornlämningar
Kända från socknen är flera gravrösen och stensättningar från bronsåldern samt gravfält med domarringar och skeppssättningar, stensträngar och fornborgar från järnåldern. Sliprännor i fast häll och i block finns inom socknen. Flera runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1300-talet Faröö) kommer från ön. Förleden anses innehålla fara, 'färdas, resa' i betydelsen 'ställe där man färdas, farled' som kan syfta på farleden Fårösund.

Befolkningsutveckling

Se även
Fårö församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
FårÖ Den egensinniga ön.  Utgiven av Fårö hembygdsförening 2001.  libris
FårÖ Bebyggt land. Utgiven av Fårö hembygdsförening 2004
FårÖ Människorna på ön. Utgiven av Fårö hembygdsförening 2007

Externa länkar

Fårö hembygdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
 
Fårö
Gotska Sandön
Bunge landskommun

Bunge landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Bunge socken i Gotlands norra härad i Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Fårösunds landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Bunge landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Fleringe landskommun

Fleringe landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Fleringe socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Fårösunds landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Fleringe landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Fårö landskommun

Fårö landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Fårö socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Fårösunds landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Fårö landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Fårö
Rute landskommun

Rute landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Rute socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Fårösunds landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Rute landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Meymaneh

Meymaneh, eller Maymuna, (persiska: میمنه) är en stad i Afghanistan och är huvudort i provinsen Faryab. Folkmängden uppgår till cirka 80 000 invånare.

Klimat

Referenser

Fotnoter 

Orter i Faryab (provins)
Othems socken

Othems socken ingick i Gotlands norra härad, ombildades 1936 till Slite köping och området ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Othems distrikt.

Socknens areal var den 1 januari 1961 53,54 kvadratkilometer, varav 52,68 km² land. År 2020 fanns här 1 766 invånare. Tätorten Slite samt kyrkbyn Othem med sockenkyrkan Othems kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Othems socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Forsa ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Othems församling och för de borgerliga frågorna bildades Othems landskommun. Landskommunen ombildades 1936 till Slite köping och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Othem-Boge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Othem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Othems socken ligger vid Gotlands östkust, omkring Slite och vid sjön Bogeviken. Socknen omfattar också öar som Asunden och Enholmen. Socknen består av odlad slättbygd omgiven av skogsmark och hällmark.

Gårdsnamn
I socknen finns följande gårdsnamn: Barshage, Busarve, File, Klints, Kviende, Långume, Norrbys, Närs, Othemars, Prästgården, Spillings, Stenstugu, Ytlings, Österby.

Fornlämningar
Sliprännestenar finns i socknen. Kända från socknen är 25 gravfält, tre kilometer av stensträngar, stenar med sliprännor och två fornborgar från järnåldern. Fem runristningar, Karlsvärds fästningsruin på Enholmen samt en labyrint är också kända.

Namnet
Namnet (1336t Oteim) kommer från en bebyggelse, Othermars. Förleden är oklar, efterleden är hem, 'boplats; gård'.

Befolkningsutveckling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Svaleskär

Svaleskär är en svensk TV-serie som spelades in under 2010 och hade premiär i SVT B den 15 januari 2011. Serien är en ungdomsthriller och består av tolv 30-minutersavsnitt. Manusförfattare är Cilla Jackert och huvudregissör är Kicki Kjellin. Övriga regissörer är Molly Hartleb och Richard Jarnhed. Musiken är specialskriven av Niko Röhlcke.

Handling 
Svaleskär handlar om Sara som är fastboende på den fiktiva ön Fyringen i Göteborgs skärgård. Hon bor tillsammans med hunden Konrad och sin pappa Gaston som säljer öns specialitet — sillburgare. Saras mamma försvann spårlöst under en segling fyra år tidigare. På sommaren brukar Sara träffa sin bästa kompis Krasse som är sommarboende på ön. De har umgåtts sedan de var små och båda delar det stora intresset för segling. Just den här sommaren umgås hon med Krasse, Ibb och Irmelie. På ön bor även en enstöring, den ökända Nikki Lauda. 

En känd skröna i trakten berättar om Havsfrun, en gestalt som ska ha uppenbarat sig vid en obemannad fyr på Svaleskär. Det sägs att alla som träffat Havsfrun antingen försvunnit eller blivit knäppa. Det ryktas även om att Havsfrun tog Saras mamma, men Sara vägrar tro att det är sant. Hon kan inte låta bli att tillsammans med kompisarna söka sanningen om sin saknade mamma. Samtidigt träffar Saras pappa Gaston en ny kvinna som heter Anna.

Om serien 
Serien är tänkt att vara en blandning mellan TV-serierna Saltön och Kullamannen. Svaleskär är främst inspelad på ön Fotö, men även på öarna Hönö och Öckerö i Göteborgs norra skärgård samt på Tistlarna i Göteborgs södra skärgård, där man ser Tistlarnas vitmålade fyr. Serien gick i repris på SVT1 sommaren 2011 samt våren 2014 och sommaren 2018 på Barnkanalen.

Rollista i urval 
Sara – Rebecca Holst
Krasse - Kevin Vaz
Saras pappa Gaston – Eric Ericson
Ibb – Carl Tudén
Irmelie – Märta Jungerfelt
Anna – Sofia Helin
Nikki Lauda – Christian Fiedler
Konrad - Combat (Hob-Nob’s Pierrot)
Jens - Emanuel Eliason
Anton - Anders Nyström
Karin Mårtensson - Sofie Sternberg

Referenser 
 
Vi på TV (SVT:s interntidning) med reportage om Svaleskär

Svenska TV-serier från 2010-talet
Othems landskommun

Othems landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Othems socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

1936 ombildades landskommunen till Slite köping som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Boge landskommun

Boge landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Boge socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Slite köping som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hellvi socken

Hellvi socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Hellvi distrikt. 

Socknens areal är 40,32 kvadratkilometer, varav 38,0 land. År 2020 fanns här 171 invånare. Sockenkyrkan Hellvi kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hellvi socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Forsa ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hellvi församling och för de borgerliga frågorna bildades Hellvi landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Lärbro landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Lärbro-Hellvi församling som 2012 uppgick i Forsa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hellvi, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Hellvi socken ligger vid Gotlands nordöstra kust, nordost om Slite med Fardume träsk i norr. Socknen är småkuperad odlings- och skogsbygd.

Gårdsnamn
Annexen, Harde, Hemmungs, Ire Lilla, Ire Stora, Kyrkebols, Kännungs, Längers, Malms, Norrgårde, Nystugu, Saigs, Stengrinde, Sudergårde, Vivlings.

Ortnamn
Bardunatorp, Kyllaj, S:t Olofsholm, Smöjen.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravrösen, stensättningar och skeppssättningar från bronsåldern. Från järnåldern finns flera gravfält, varav de vid Vivlings och Ire är stora. Sliprännor i fast häll och i block. Fyra runristningar finns här också. En unik romersk ryttarmask är funnen i Hellvi.  En teori är att man skulle ha använt masken som en symbol för någon gud, t.ex. Oden, inom asatron. I så fall skulle den vara det första beviset på dyrkan av Oden i "Sverige".

Namnet
Namnet (1277 Helghawie) kan komma från en gård. Förleden är helig och vi, 'offerplats, kultplats.

Befolkningsutveckling

Se även
Hellvi församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Hangvars socken

Hangvars socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Hangvars distrikt.

Socknens areal är 84,18 kvadratkilometer, varav 83,85 land. År 2020 fanns här 346 invånare. Kyrkbyn Hangvar/Kyrkebys med sockenkyrkan Hangvar kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hangvars socken har medeltida ursprung Socknen införlivade troligen under första hälften av 1500-talet Elinghems socken. Socknen tillhörde Forsa ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hangvars församling och för de borgerliga frågorna bildades Hangvars landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Lärbro landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun.  Församlingen uppgick 2002 i Hangvar-Halls församling  som 2012 uppgick i Forsa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hangvar, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Hangvars socken ligger innan för västra kusten i nordvästra Gotland. Socknen är en slättbygd med skogar och myrar, i väster med branta klintar.

I nordväst ligger Hall-Hangvars naturreservat.

Gårdsnamn
Austers, Bäcks, Flenvike, Gullauser, Häftings Lilla, Häftings Stora, Ire Lilla, Ire Stora, Kassle, Kullshage, Kvie, Kyrkebys, Lunds, Olarve, Prästgården, Sigsarve, Skälstäde, Snäckers, Suderbys, Tajnungs, Tibbles.

Fornlämningar
Sliprännor i fast häll och i block finns i socknen. Kända från socknen är boplatser från stenåldern samt gravrösen och skärvstenshögar från bronsåldern. Från järnåldern finns ett 25-tal gravfält, stensträngar och fyra fornborgar. Fyra runristningar finns här också.

Namnet
Namnet (1300-talet Hangwerj) har tolkats som ett förled hang, 'hängande' och efterleden var, 'strand', vilket då skulle syfta på "de hängande" klintrana.

Befolkningsutveckling

Se även
Hangvars församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Hangvar bygdegårdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Halls socken

Halls socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Halls distrikt.

Socknens areal är 34,32 kvadratkilometer, varav 34,29 land. År 2020 fanns här 52 invånare. Sockenkyrkan Halls kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Halls socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Forsa ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Halls församling och för de borgerliga frågorna bildades Halls landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Lärbro landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun.  Församlingen uppgick 2002 i Hangvar-Halls församling som 2012 uppgick i Forsa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hall, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Halls socken omfattar norra delen av halvön väster om Kappelshamnsviken. Socknen är skogrik kalksten med inslag av myrmark och med markerade klintar vid kusten.

I söder ligger Hall-Hangvars naturreservat.

Gårdsnamn
Annexen, Gannarve, Hägvards, Medebys, Norrbys, Nors, Vesterbys, Västös.

Ortnamn
Hallshuk.

Fornlämningar
Kända från socknen är boplatser från stenåldern samt gravrösen och skeppssättningar från bronsåldern. Från järnåldern finns ett 20-tal gravfält, stensträngar, stenar och fast häll med sliprännor, fornborgar och en labyrint. Två runristningar finns här också.

Namnet
Namnet (1300-talet Haldrin) kommer från hall, 'klippa, häll, sten', man har pekat på klinten vid Hallshuk som namngivande.

Befolkningsutveckling

Se även
Halls församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Hangvars församling

Hangvars församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2002 i Hangvar-Halls församling.

Församlingskyrka var Hangvars kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och införlivade troligen under första hälften av 1500-talet Elinghems församling. Den 1 januari 1980 överfördes från Hangvars församling till Lärbro församling ett obebott område omfattande en areal av 0,1 km², varav 0,1 km² land. Gränsändringen berörde fastigheten Tängelgårde 1:91 som bildats 1977 genom sammanläggning av fastigheterna Tängelgårde 1:3, 1:5, 1:61, 1:69, 1:82 i Lärbro församling med fastigheterna Kyrkebys 1:51 och 1:52 i Hangvars församling. 1986 skedde en ny gränsändring genom bildandet av fastigheten Tängelgårde 1:95 genom sammanläggning av flera fastigheter i Lärbro församling med fastigheterna Kullshage 1:29, 1:38, 1:40, 1:42, 1:44 och 1:46 i Hangvars församling. Området i Hangvar överfördes därmed till Lärbro.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Hangvar och Hall, för att från 1962 vara annexförsamling i pastoratet Lärbro, Hellvi, Hangvar och Hall. Församlingen uppgick 2002 i Hangvar-Halls församling.

Församlingskod var 098009.

Areal
Hangvars församling omfattade den 1 januari 1981 en areal av 85,3 km², varav 85,0 km² land.

Se även 
 Hangvars socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Vertikal samordning

Vertikal samordning är ett begrepp inom organisationsteorin som innebär att de högre nivåerna i en hierarkisk organisation samordnar och kontrollerar medarbetarna på en lägre nivå. Begreppet kan jämföras med horisontell samordning, vilket är samordning på en hierarkiskt likställd nivå.

Organisationsteori
Halls landskommun

Halls landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Halls socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Lärbro landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hangvars landskommun

Hangvars landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Hangvars socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Lärbro landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hangvars landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hellvi landskommun

Hellvi landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Hellvi socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Lärbro landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hellvi landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Ardre landskommun

Ardre landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Ardre socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Ljugarns landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Ardre landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
The Battle of Forever

(The) Battle of Forever är en science fiction-roman om kampen för tillvaron i en avlägsen framtid av den kanadensiske författaren  A. E. van Vogt, utgiven 1971. Boken hålls fram som den mest genomarbetade under van Vogts andra våg av publikationer.

Intrig 
Biotekniskt bevandrade främmande varelser hade för tusentals år sedan upptäckt en dold potential i den mänskliga hjärnans synapser och förfinade denna till fulländning i ett enormt evolutionärt skutt.  Några utvalda tusental få av dessa förbättrade Homo sapiens krympte sina kroppar liksom dessas funktioner och drog sig tillbaka från världens dagliga bekymmer och har sen dess levt vidare bakom en barriär i lugn och ro uppassade av insekter. Sedan århundraden har de delegerat förvaltningen av jorden till ”människo-djuren”. Dessa är antropomorfa varelser skapade med avancerad bioteknik av de däggdjur, som de fortfarande bär likhet med. Mänskligheten själv hade i sin miniatyrform utvecklat fysiologi och en filosofi av frid och kontemplation. Rapport om en studie väcker tankar att det kan vara dags att ta en titt på såväl hur yttervärlden artat sig, som hur en förbättrad Homo Sapiens i full kropp klarar sig där.

I yttervärlden färdas det i kosmos och dettas högintelligenta utomjordingar har övervägande humanoid form. Boken har klar logik i en framtid, där känsla och mänsklighet har skiljts åt och människan liksom versioner av vanliga däggdjur förefaller ha kontroll över jorden. Men andra dolda krafter arbetar, och vad människan höll för en rättvis utopi gäller inte längre.

Omdöme  
Clute & Nichols (1995) jämför boken med föregående årtiondets ”fixups” och menar att den håller lagom fart och är känslomässigt sammanhållen, fastän det drömlika flödet av väckta händelser och inbillning skadas av en känsla av självmedvetenhet. Följande romaner lever inte upp till detta löfte om partiell förnyelse och har inte blivit väl mottagna.

Noter och referenser 

 John Clute och Peter Nicholls: The Encyclopedia of Science Fiction. St. Martins Griffin, New York (Nov. 1995). .

Science fiction-böcker
Kanadensiska romaner
Skönlitteratur 1971
Engelskspråkig skönlitteratur
Gulbis

Gulbis har flera betydelser:

Personer med efternamnet Gulbis
 Natalie Gulbis
 Ernests Gulbis

Efternamn
Speightstown

Speightstown (), även känd som Little Bristol, är Barbados näst största stad.

Staden är döpt efter William Speight.

Källor

Referenser 

Orter i Barbados