Helsingborgs län

Helsingborg län var ett slottslän i Skåne vars länsman bebodde Helsingborgs slott. Länet bildades på 1200-talet och hade sin största utbredning under 1400-talets slut och 1500-talets början, då dess yta täckte halva Skåne. Det upphörde 1669 då det uppgick i Malmöhus län.

Historia
Länet bildades under 1200-talet då Danmark omorganiserades med en ny förvaltning där slottslänen ersatte de äldre kungsgårdarna. Första gången länet omnämns är i kung Valdemar Sejrs jordebok från 1231 och bestod i detta av staden Helsingborg tillsammans med tre härader: Luggude, Rönnebergs och Södra Åsbo. Under medeltiden ökade Helsingborgs slotts betydelse allt mer och slottet bygges på 1320-talet om och utvidgades av Erik Menved. Slottets ökande betydelse visar sig i att dess län växte sig allt större och 1329 omnämndes länet som "amt". Fredsavtalet mellan Valdemar Atterdag och Hansan år 1370, där den danska kungen avsäger sig slotten Helsingborg, Malmöhus, samt Skanör och Falsterbo på 15 år, visar att länet då omfattade Luggude, Rönnebergs, Södra Åsbo, Onsjö, Harjagers och Frosta härader. Länsmannen benämndes under den första tiden som kungens "ombudsman", men detta ändrades genom rikslagen 1396 till "fogde". Dock var länsmannen vid Helsingborgs slott en högre ämbetsman än övriga fogdar och denna benämndes därför "hövitsman". Förutom uppgiften att dra in skatter å kungens räkning var hövitsmannen även kommendant på slottet och ansvarade för försvaret av hela länet. Länets storlek blev därför en återspegling av slottets militära betydelse.

Vid slutet av 1400-talet hade länet vuxit ytterligare, och var då det största i Skåne och ett av de största i Danmark. År 1481 lades även Norra Åsbo och Torna härader till länet, medan Frosta härad utgick från detsamma. År 1486 omfattade länet även Göinge härad, som 1637 delades upp i två delar: Västra Göinge härad och Östra Göinge härad. Sin största utbredning fick länet i början av 1500-talet då det bestod av totalt nio härader: Luggude, Rönnebergs, Södra Åsbo, Onsjö, Harjagers, Norra Åsbo, Torna, Göinge samt Bjäre.

Under 1500-talet började Helsingborgs slotts betydelse minska i och med utbyggnaden av mer moderna fästningar genom Landskrona citadell, Halmstads slott och Malmöhus slott. Detta avspeglas också i länets utbredning och 1535 hade Torna och Onsjö härader brutits ut från Helsingborgs län. År 1547 bildades Landskrona län till vilket Harjagers och Rönneberga härader övergick. Länet kom dock att redan året efter åter läggas under Helsingborgs län fram till 1559. I och med bildandet av Kristianstads län 1616 överfördes sedan Göinge härad till detta. En mindre utökning av länet skedde dock 1654, då ön Ven överfördes från Kronborgs län till Helsingborg. Detta kom att få stor betydelse för öns vidare tillhörighet, då den svenska sidan i fredsförhandlingarna i Roskilde 1658 kunde hävda att ön var en del av Skåne och därför skulle tillfalla Sverige. Helsingborgs län upphörde slutligen år 1669 då det tillsammans med Landskrona län uppgick i Malmöhus län.

Länets utbredning

Länsherrar

 Peder Nielsen, från 1361
 Fikke Moltke och Hartvig Kale, till 1369
 Gregor Zwerting (rådman i Stralsund), 1370–1371
 Henning Podebusk (riksdrots), 1371–1378
 Gregor Zwerting och Nicolaus Segefrid (rådman i Stralsund), 1378–1381
 Peter Stromekendorp och Wulfhard Wulflam, 1381–1382
 Wulfhard Wulflam, 1382–1385
 Jakob Mus Drefeld (riddare), 1390–1394
 Stig Ågesen Thott (riddare), 1395
 Jens Bondesen Due (hovmästare), 1396
 Anders Jakobsen Lunge (riksråd), 1401–1403
 Peder Torkildsen Brahe, 1404
 Jens Rudbeck, 1411
 Axel Pedersen Thott (riksråd), 1414
 Jens Rudbeck, 1423
 Peder Oxe (riksråd), omkring 1435–1440
 Joachim Fleming, 1450
 Otte Knop, 1452
 Knud Truedsen Has (riksråd), 1465
 Johan Oxe (riksråd), 1468–1490
 Bent Torbernsen Bille (riksråd), 1490–1494
 Åge Andersen Thott (riksråd), 1500–1503
 Laurids Skinkel (riksråd), 1506–1509
 Tyge Krabbe (riksmarsk), 1509–1521
 Otto Krumpen (riksmarsk), 1521–1522
 Johan Weze (ärkebiskop), 1522–1523
 Mogens Falster Bielke (landsdomare), 1523
 Tyge Krabbe (riksmarsk), 1523–1537
 Peder Skram (riksråd), 1537–1555
 Jacob Brockenhuus (amiral), 1555–1563
 Bjørn Kaas (riksråd), 1563–1565
 Jørgen Marsvin (riksråd), 1565–1567
 Otte Thygesen Brahe (riksråd), 1565–1571
 Oluf Mouritsen Krognos (riksråd), 1571–1573
 Corfitz Tønnesen Viffert (riksråd), 1573–1576
 Hans Skovgaard (riksråd), 1576–1580
 Arild Urup, 1580–1587
 Gert Rantzau (ståthållare), 1587/1588
 Steen Brahe (riksråd), 1588–1592
 Christoffer Valkendorf (rikshovmästare), 1592–1595
 Axel Ottesen Brahe (riksråd), 1595–1602
 Eske Bille Jørgensen, 1602–1610
 Anders Steensen Bille (riksråd), 1610–1629
 Christen Thomesen Sehested (kansler), 1629
 Christoffer Ulfeldt (riksråd), 1629–1649
 Bjørn Ulfeldt, 1649–1650
 Ove Gjedde (riksamiral), 1650–1658
 Peder Persson Hammarskiöld 1661-1667

Referenser

Noter

Tryckta källor
Bååth, L.M (1925). "Stad och län". I Hälsingborgs historia, del I : Forntiden och den äldre medeltiden. Killbergs bokhandel.
Bååth, L.M (1933). "Slottet". I Hälsingborgs historia, del II:1 : Den senare medeltiden. Killbergs bokhandel.
Carelli, Peter (2010). "Kungliga och ärkebiskopliga län". I Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborgs stad. 
Jexlev, Thelma (1978). "Lensregnskaberne - en oversigt." København. 
Lerdam, Henrik (1996). Danske len og lensmænd 1370-1443.
 Kristian Sofus August Erslev: len og lensmænd i det sextende aarhundrede 1513-1596 (PDF) (1879)

Webbkällor
Kultur Skåne, Region Skåne. Skånes län före 1658. Terra Scaniae. Läst 29 november 2010. 

Skånes historia
Helsingborgs historia
Danmarks län
Slottslän i Sverige