kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sillhövda socken

Sillhövda socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, ingår sedan 1974 i Karlskrona kommun och motsvarar från 2016 Sillhövda distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 100,8 kvadratkilometer, varav land 91,4. År 2000 fanns här 1 075 invånare. Tätorten Holmsjö med Sillhövda kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen bildades 1 maj 1846 genom en utbrytning ur Fridlevstads socken. Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sillhövda församling och för de borgerliga frågorna till Sillhövda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Fridlevstads landskommun som 1974 uppgick i Karlskrona kommun. Församlingen återgick 2010 i Fridlevstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sillhövda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socken indelades fram till 1901 i 23 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Sillhövda socken ligger vid smålandgränsen. Socknen är en kuperad, mager skogsbygd med mossar och småsjöar. Bland sjöar kan nämnas Sillhövden nära kyrkbyn, Nätterhövden och Bockabosjön i norr, Stora Alljungen och Nävrasjön i söder.

Hemman

Fornminnen
Inga förhistoriska fornlämningar är kända. Vid sjön Älten finns en borgruin.

Namnet
Namnet är bildat av byn Sillhövda och sjönamnet Sillhövden.

Befolkningsutveckling

Se även
Sillhövda församling

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 4, Aspö, Augerums, Fridlevstads, Hasslö, Nättraby, Rödeby och Sillhövda socknar Hermes 1947

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Sillhövda socken på Ostkanten

Indelningar i Karlskrona kommun
Socknar i Medelstads härad
Sillhövda landskommun

Sillhövda landskommun var en tidigare kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Sillhövda socken i Östra härad i Blekinge när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Fridlevstads landskommun som sedan 1974 uppgick i Karlskrona stad .

Området tillhör sedan 1974 Karlskrona kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Karlskrona kommun
Tidigare kommuner i Blekinge län
Tvings socken

Tvings socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, ingår sedan 1974 i Karlskrona kommun och motsvarar från 2016 Tvings distrikt.

Socknens areal är 146,3 kvadratkilometer, varav land 137,7. År 2000 fanns här 1 257 invånare. Tätorten Tving med Tvings kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tvings församling och för de borgerliga frågorna till Tvings landskommun. 1870 bröts Eringsboda socken ut. Landskommunen utökades 1952 varefter denna del 1963 uppgick i Fridlevstads landskommun som sedan uppgick 1974 i Karlskrona kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fridlevstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tving, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socken indelades fram till 1901 i 61 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Tvings socken sträcker sig från nära smålandsgränsen söderut i en småkuperad, sjö- och skogrik trakt kring Nättrabyån.

Fornminnen
Stenåldersgravar (enmansgravar) är noterade från Bråstorp, järnåldersgravar (jordblandade rösen) är antecknade söder om Jämsunda.

Namnet
Namnet (1400-talet Twingh), taget från kyrkbyn, betyder ’tränga ihop’.

Befolkningsutveckling

Se även
Tvings församling
Lista över fasta fornminnen i Karlskrona kommun#Tving

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, del 6. Backaryds, Bräkne-Hoby, Eringsboda, Tvings, Åryds, och Öljehults socknar Hermes 1948

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Tvings socken på Ostkanten

Indelningar i Karlskrona kommun
Socknar i Medelstads härad
Karin Lentz

Karin Mariann Charlott Lentz, född 16 november 1931 i Landskrona, är en svensk författare, översättare och feminist.

Lentz avlade filosofisk ämbetsexamen i moderna språk vid Lunds universitet och var först verksam som bland annat lärare, reseledare, tryckeriarbetare och bokhandelsbiträde. Hon var därefter verkställande direktör för Lunds Bokcafé 1975–1982 Hon var ordförande i åtta år i Författarcentrum Syd och ledde flera  skrivarverkstäder hos olika studieförbund. En kortare tid arbetade hon på Kulturarbetsförmedlingen i Malmö. Hon har under många år varit starkt engagerad i kvinnorörelsen och medverkat i Grupp 8:s tidning Kvinnobulletinen och Svenska Kvinnors Vänsterförbunds Vi Mänskor. Utöver nedanstående verk har hon utgivit två spanska diktsamlingar på Kuba. 

Hon är bosatt i Åkarp.

Bibliografi i urval
När vi en morgon- (1975)
--- få dem på fall (1978)
Häxorna flyter (1981)
I genomgångsrum (1985)
Tur och retur Lund: en prosaantologi (1986)
I samma flod (1989)
Tema norrmogen: dikter och prosa (1991)
Vad tror du klockan är slagen? (1994)
 Spansk översättning: ¿No crees que es demasiado tarde? (1997)
 Arabisk översättning: Hal an al-awan bi-itiqadadak? (Arabiskt kulturcentrum i Sverige, 1998)
Med råge fyller (1996)
Inhägnat (1999)
 Spansk översättning: Cercos (2002)
Samtal med en okänd: dikter till konstverk av Sune Rudnert (2002)
Som om: reparationer & sinnligheter (2005)
Feminist javisst (2008)
Att skriva med mäns blod (2009, 2013)
Dagboken tar det inte till sig (2013)
Sen gick det över: blixtar/strövtåg/reflektioner (2016)

Översättningar (urval)
 Claudie Broyelle: Halva himlen: om kvinnan i dagens Kina (La moitié du ciel) (Gidlund, 1976)
 Javad Asadian: Världen spricker i en bubbla (översatt tillsammans med Sohrab Mazandarani, Roya, 1998)
 Yadollah Royaii: Sömnrapport: dikter (översatta tillsammans med Jan Östergren, Roya/VLJ, 1999)

Externa länkar
Författarcentrum

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Aktiva i Grupp 8
Svenska översättare
Översättare från franska
Översättare från persiska
Födda 1931
Kvinnor
Levande personer
Personer från Landskrona
AGM-28 Hound Dog

AGM-28 Hound Dog var en flygburen, kärnvapenbärande kryssningsrobot som användes av USA:s flygvapen.

Bakgrund
Under 1950-talet bestod USA:s strategiska kärnvapenarsenal huvudsakligen av bombflygplan med frifallande atombomber. Eftersom deras baser var kända var de sårbara för överraskande anfall. Därför höll Strategiska Flygkommandot ständigt bombflygplan med kärnvapen i luften i avskräckande syfte.

När Sovjetunionen började placera ut S-75 Dvina i stor skala runt strategiskt viktiga mål uppstod behovet av att kunna anfalla mål med kärnvapen från säkert avstånd. Därför beslöt flygvapnet i februari 1958 att införskaffa kryssningsrobotar med tillräcklig räckvidd för att kunna avfyras mot mål inne i Sovjetunionen från patrullbanor över Alaska, Grönland och Medelhavet (se :en:Operation Chrome Dome).

Roboten var tänkt att vara en temporär lösning fram tills AGM-48 Skybolt togs i tjänst, men Skybolt-projektet lades ner och Hound Dog fick fortsätta att vara Strategiska Flygkommandots enda flygburna robot långt in på 1970-talet då den ersattes av AGM-69 SRAM.

Design
Hound Dog är till stor del baserad på den landbaserade kryssningsroboten SM-64 Navaho, men den drivs av en Pratt & Whitney J52-P-3 jetmotor (samma motor som i A-4 Skyhawk och A-6 Intruder) i stället för Navahos ramjet-motor. Syftet var att robotens motor skulle kunna hjälpa till att ge bombplanet extra dragkraft vid starten. Roboten kunde sedan tankas upp igen från flygplanets bränslesystem, en egenskap som var unik för AGM-28.

Förutom tröghetsnavigeringssystemet N5G hade AGM-28 även en Kollsman Instruments KS-140 ”Star-Tracker” för astronomisk navigation. Så länge roboten hängde under vingen så kunde robotens navigationssystem användas för att komplettera bombplanets.

Bilder

Användare

Strategiska Flygkommandot

Källor
AGM-28A Hound Dog Federation of American Scientists
North American AGM-28 Hound Dog Andreas Parsch

Amerikanska kryssningsrobotar
Kärnvapenbärande robotar
Amerikansk krigsmateriel under kalla kriget
North American Aviation
Backaryds socken

Backaryds socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, uppgick 1967 i Ronneby stad och området ingår sedan 1971 i Ronneby kommun och motsvarar från 2016 Backaryds distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 107,2 kvadratkilometer, varav land 101,8. År 2000 fanns här 1 273 invånare. Tätorter är Hallabro och kyrkbyn Backaryd med Backaryds kyrka.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1640 genom en utbrytning ur Ronneby församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Backaryds församling och för de borgerliga frågorna till Backaryds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hallabro landskommun, 1963 i Kallinge landskommun och 1967 i Ronneby stad som från 1971 tillhör Ronneby kommun. Församlingen ingår sen 2006 i Ronneby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Backaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad.

Fram till 1901 fanns inom socknen omkring trettio båtsmanstorp, vars båtsmän tillhörde Blekinges 4:e (2:a före 1845) båtsmanskompani.

Hemman

Geografi
Backaryds socken ligger vid smålandsgränsen på småländska höglandet mellan Ronnebyån i öster och Vierydsån i väster. Landskapet består av en skogstrakt med ljunghedar, mossar och små insjöar.

Fornminnen
Inga fornlämningar är kända.

Namnet
Sockennamnet som är taget från kyrkbyn Bagerydt 1583, innehåller förmodligen det forndanska bagare eller möjligen ett mansbinamn Bake, samt ryd röjning. Morfemet bege kan också betyda backe varmed betydelsen blir den röjda backen.

Befolkningsutveckling

Se även
Backaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Ronneby kommun#Backaryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 6. Backaryds, Bräkne-Hoby, Eringsboda, Tvings, Åryds, och Öljehults socknar Hermes 1948

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Backaryds socken på Ostkanten
Backaryds socken på Blekinge Släktforskarförenings webbplats

Indelningar i Ronneby kommun
Socknar i Medelstads härad
Ärtvecklare

Ärtvecklare (Cydia nigricana) är en liten fjäril i familjen vecklare. Den lever som larv bland annat på ärtor och inom jordbruket betraktas den därför som en skadeinsekt.

Kännetecken 
Den fullbildade fjärilen har en vingbredd på 12-16 millimeter. Till utseendet är den ganska oansenlig, framvingarna är gråbruna och lite spräckliga, med omväxlande mörkare och ljusare, lite sneda streck längs framkanten. Det finns också några mörkare teckningar nära kanten ytterst på vingen. Även bakvingarna är gråbruna, men till skillnad från framvingarna utan någon påfallande teckning. Vid vila håller fjärilen vingarna taklagda över kroppen. 

Larven har mörkt huvud och gulvit kropp med mörka prickar längs sidorna. Den är inte mer än cirka 2 millimeter lång när den kläcks, men i det sista larvstadiet når den en längd på 12 millimeter eller något mer.

Levnadssätt 
Som andra fjärilar genomgår ärtvecklaren en livscykel som innefattar fullständig förvandling. Flygtiden börjar på försommaren. Honorna söker upp lämpliga värdväxter, förutom odlade ärtor även arter i vickersläktet och vialsläktet, på vilka de lägger ägg. Efter kläckningen tar sig larven in i en av värdväxtens baljor där den sedan äter på fröna. Då larven genomgått det sista larvstadiet lämnar den värdväxtens balja. Övervintringen sker under marken. Larven spinner en kokong i vilken den tillbringar vintern. Den förpuppar sig nästföljande år och då flygtiden börjar kommer den fram som en fullbildad fjäril.

Referenser 
Naturhistoriska riksmuseet
Jordbruksverkets växtskyddsinformation

Externa länkar 

Vecklare
Skadeinsekter
Insekter i palearktiska regionen
Python breitensteini

Python breitensteini, eller Borneo short-tailed python, Borneo python på engelska, är en pytonorm som huvudsakligen hittas på Borneo.

Beskrivning
Fullvuxna examplar har rapporterats nå längder upp till 2,1 m men anses mer normalt nå länder runt 1,2-1,5 m. Trots denna relativt korta längd kan dessa kraftigt byggda ormarna nå vikter upp till 13 kg. Honor är generellt större än hanar. De har en väldigt kort svans, därav det Engelska namnet.

Utbredningsområde
De hittas i de indonesiska och malaysiska delarna av Borneo men har också rapporterats upphittade på Sumatra och flera olika öar i Malackasundet.

Arten lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Den vistas i skogar och på odlingsmark.

Ekologi 
Individerna gömmer sig på dagen i jordhålor. De har bra simförmåga och var tidigare vanlig i träskmarker.

Hot 
Flera exemplar fångas för ormskinnets skull eller de hölls som sällskapsdjur. Hela populationen anses vara stor. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Taxonomi
Var fram till 2001 en underart av Python curtus men är numera en egen art.

Källor

Externa länkar

Pytonormar
breitensteini
Kräldjur i orientaliska regionen
Backaryds landskommun

Backaryds landskommun var en tidigare kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Backaryds socken i Medelstads härad i Blekinge när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Hallabro landskommun som i sin tur 1963 uppgick i Kallinge landskommun och uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 ombildades till Ronneby kommun.

Området tillhör sedan 1971 Ronneby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Backaryds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Blekinge län
Indelningar i Ronneby kommun
Öljehults landskommun

Öljehults landskommun var en tidigare kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Öljehults socken i Bräkne härad i Blekinge när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Hallabro landskommun som i sin tur 1963 uppgick i Kallinge landskommun och uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 ombildades till Ronneby kommun.

Området tillhör sedan kommunreformen 1971 Ronneby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Öljehults landskommun 1938-1946

Ordförande i kommunalstämman
1863-1866 - Ola Olsson i Belganet
1867-1868 - Ola Olsson i Öljehults
1869-1873 - Sven Malmborg
1874-1889 - Thure Magni Brorström
1890-1904 - Johan Magnusson i Öljehult
1905-1929 -August Olsson i Stengölsmåla
1931-1932 - Olof Karlsson i Öljehult
1932-åtminstone 1939 - David Nyström i Belganet

Kommunalnämnden
1863-1866  - Ola Olsson i Stengölsmåla
1867-1868 - Ola Olsson i Öljehult 
1871-1878 - Ola Olsson i Belganet
1879-1886 - Johan Magnusson i Öljehult
1887-1894 - Anders Hansson i Lindås
1895-1902 - Johan Magnusson i Öljehult
1907-1920 - Per Olsson i Öljehult
1928-1931 - Olof Olsson i Lindås
1932-1939 - Olof Olsson i Hunnamåla
1940- - Magni Karlsson i Dockemåla

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Blekinge län
Indelningar i Ronneby kommun

Öljehult 1840-1940
Eringsboda socken

Eringsboda socken i Blekinge ingick i Medelstads härad, uppgick 1967 i Ronneby stad och området ingår sedan 1971 i Ronneby kommun och motsvarar från 2016 Eringsboda distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 131,7 kvadratkilometer, varav land 120,7. År 2000 fanns här 766 invånare. Tätorten Eringsboda med Eringsboda kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen bildades 1870 genom en utbrytning ur Tvings socken och samtidigt bildades Eringsboda församling med ansvar för de kyrkliga frågorna och Eringsboda landskommun för de borgerliga. Landskommunen uppgick 1952 i Tvings landskommun, uppgick 1963 i Kallinge landskommun, 1967 i Ronneby stad som 1971 uppgick i Ronneby kommun. Församlingen uppgick 2006 i Ronneby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eringsboda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Medelstads härad. Socken indelades fram till 1901 i 36 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 3:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Eringsboda socken ligger vid smålandsgränsen, består av kuperad skogsbygd, rik på mossar och småsjöar. I sydväst är Ronnebyån gräns, medan de östligare av socknens talrika småsjöar avvattnas genom Listerbyån och Nättrabyån.

Fornminnen
Ett par hällkistor och några rösen har återfunnits, bland annat vid Gäddegöl (vari ett fynd från bronsåldern återfunnits).

Namnet
Namnet (1338 Eringislabodha), taget från kyrkbyn, innehåller mansnamnet Eringisl(i) och bod, eventuellt i betydelsen fäbod. Före 1860 också kallad Eriksboda.

Befolkningsutveckling

Se även
Eringsboda församling
Lista över fasta fornminnen i Ronneby kommun (Eringsboda)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, del 6. Backaryds, Bräkne-Hoby, Eringsboda, Tvings, Åryds, och Öljehults socknar Hermes 1948

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Eringsboda socken på Ostkanten

Indelningar i Ronneby kommun
Socknar i Medelstads härad
Ha'penny Bridge

Ha'penny Bridge är en bro i centrala Dublin som öppnades 1816. Den är 43 meter lång och drygt 3 meter bred. Bron heter egentligen "Liffey Bridge" men när man pratar om bron säger man Ha'penny bridge. Innan bron byggdes, fick man ta båt över floden Liffey.

2001 räknade man hur mycket bron används. Under en dag går cirka 27 000 personer över. Om man går på den södra delen är man på stadsdelen Temple Bar.

Dublin
Broar i Irland
Broar invigda 1816
1816 i Irland
Öljehults socken

Öljehults socken i Blekinge ingick i Bräkne härad och uppgick 1967 i Ronneby stad. Området ingår därefter sedan 1971 i Ronneby kommun och motsvarar från 2016 Öljehults distrikt i Blekinge län.

Socknens totala areal är 72,95 kvadratkilometer, varav 69,12 består av land. År 2000 fanns det inom socknens geografiska område 477 invånare. Tätorten Hallabro och Öljehults kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen bildades 4 maj 1859 genom en utbrytning ur Bräkne-Hoby socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öljehults församling och för de borgerliga frågorna till Öljehults landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hallabro landskommun, 1963 i Kallinge landskommun och uppgick 1967 i Ronneby stad som 1971 ombildades till Ronneby kommun. Församlingen uppgick 2006 i Ronneby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Öljehult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bräkne härad.

Socken indelades fram till 1901 i 19 båtsmansshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 4:e (1:a före 1845) båtsmanskompani.

Gårdar
Följande gårdar var belägna i Öljehult.
Nr 143 Skörje
Nr 144 Risansmåla
Nr 146-147 Hålebäck
Nr 148 Lindås
Nr 149 Askaremåla
Nr 150 Hunnamåla
Nr 151-152 Öljehult
Nr 153-154 Dockemåla
Nr 155 Ebbamåla
Nr 156 Grårör
Nr 157 Gummagölsmåla
Nr 158-160 Belganet
Nr 161 Stengölsmåla (tidigare Falsahemmet)

Geografi
Öljehults socken gränsar i norr och väster mot smålandsgränsen och består av en bergig skogsbygd kring Bräkneåns övre lopp.

Fornminnen
Stenåldersboplats är antecknad från Hunnemåla, där det också finns flera gravar. Lågteknisk järnslagg förekommer, troligen från medeltiden.

Namnet
Namnet (1583 Ølleholt), taget från kyrkbyn, innehåller i förleden sannolikt ett äldre namn Ylia på den förbiflytande Lillån, efterledet är hult - liten skog.

Befolkningsutveckling

Se även
Öljehults församling
Backaryds-Öljehults socknars hembygdsförening

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 6. Backaryds, Bräkne-Hoby, Eringsboda, Tvings, Åryds, och Öljehults socknar Hermes 1948

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Öljehults socken på Ostkanten

Indelningar i Ronneby kommun
Socknar i Bräkne härad
Kaffebryggaren i Trojan Room

Kaffebryggaren i Trojan Room gav upphov till världens första webbkamera. Kaffebryggaren stod i Trojan Room på University of Cambridge Computer Laboratory vid Universitetet i Cambridge i Cambridge och webbkameran användes för i realtid distribuera en lågupplöst (128 x 128 bildpunkter) gråskalebild av kaffebryggaren, vilket möjliggjorde för personer som arbetade i andra delar av byggnaden att se om det fanns kaffe i bryggaren utan att behöva gå dit.

Kameran installerades på ett lokalt nätverk 1991 och kopplades till en server som krävde en dedikerad bildvisningsklient, men när webbläsare under 1993 började få inbyggt stöd för bildvisning gjordes bedömningen att detta var ett enklare sätt att tillhandahålla bilderna. Bildströmmen lades ut på Internet i november 1993 av Daniel Gordon och Martyn Johnson, och blev ett uppmärksammat inslag på den tidiga webben. Gordon har berättat att kaffebryggaren uppmärksammades så till den grad att turister som kom till Cambridge hade frågat efter bryggaren vid stadens turistinformationscenter.

Klockan 09:54 UTC den 22 augusti 2001 stängdes kameran slutligen av, och kaffebryggaren (en tysktillverkad Krups-modell, som då var den fjärde eller femte att passera revy framför kameran) eftersom laboratoriet skulle flytta till en ny byggnad. Kaffebryggaren auktionerades ut på eBay och såldes efter 71 bud för 3 350 pund till Der Spiegels webbavdelning Spiegel Online.

Referenser

Externa länkar
 Trojan Room Coffee Machine
 Den sista bilden, 09:54 UTC den 22 augusti 2001
 
 More Trojan Room Coffee Pot resources på Quentin Stafford-Fraser's webbplats
Nätkulturer
Ronneby köping

Ronneby köping var en tidigare köping och kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
En äldre Ronneby stad hade funnits från 1387. 1680 överfördes dess stadsrättigheter till Karlskrona stad. Ronneby blev därefter från 1686 en lydköping under Karlskrona stad. Vid kommunreformen 1862 ombildades köpingen till en egen kommun. 1882 ombildades Ronneby köping till Ronneby stad.

Köpingen hörde till Ronneby församling.

Referenser

Indelningar i Ronneby kommun
Sveriges köpingar
 
Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Blekinge län