kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ehrlich

Ehrlich är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:
 Ernst Ludwig Ehrlich (19212007), judisk tyskfödd-schweizisk judaist
 Heinrich Ehrlich, tysk musiker och författare
 Paul Ehrlich, tysk läkare
 Paul R. Ehrlich, amerikansk biolog
 Robert Ehrlich (född 1957), amerikansk republikansk politiker, guvernör i Maryland
 Siegwart Ehrlich, tysk kompositör

Erlich 
 Jonathan Erlich (född 1977, Buenos Aires), israelisk tennisspelare

Tyska efternamn
Judiska efternamn
Liburner

Liburner (latin: liburni, grekiska: Λιϐουρνοί) var en illyrisk folkgrupp som under antiken bebodde Liburnien, ett område som sträckte sig längs med den östra adriatiska kusten, från floden Raša (Arsia) till Krka (Titius), i vad som idag är Kroatien.

Språk 
Liburnerna talade liburniska, ett idag utdött indoeuropeiskt kentumspråk. Språket har lämnat spår i flera ortnamn längs den kroatiska kusten.

Se även
Liburn
Lista över illyriska stammar

Referenser

Noter 

Antikens folkslag
Illyrer
Forntida folkslag i Kroatien
Felix Dreyschock

Felix Dreyschock, född den 27 december 1860 i Leipzig, död den 1 augusti 1906 i Berlin, var en tysk pianist. han var son till Raimund Dreyschock och brorson till Alexander Dreyschock.

Dreyschock var elev av Kiel, Taubert och Ehrlich i Berlin, där han 1883 började konsertera. I Stockholm uppträdde han med framgång 1886 och 1889 både som virtuos och tonsättare. Han skrev större och mindre saker för piano, violin, sång, orkester och så vidare.

Källor

Noter

Tyska klassiska pianister
Tyska klassiska kompositörer
Pianister under 1800-talet
Tyska musiker under 1800-talet
Personer från Leipzig
Födda 1860
Avlidna 1906
Män
Ugglan
Jenis av Rana

Jenis av Rana, född 7 januari 1953 i Trongisvágur, är en färöisk läkare och politiker (Miðflokkurin). Han har varit invald och arbetat som parlamentarisk ledare i Färöarnas lagting sedan 1994. Han är partiledare i Miðflokkurin sedan 2001, och var också partiledare under åren 1994-1997. Jenis av Rana är starkt religiös och en kontroversiell person i den färöiska politiken.

Familjebakgrund och yrkeskarriär
Han är son till Aslaug och Dánjal av Rana, tidigare borgmästare i Tvøroyris kommun, han är gift och har tre barn. Efter studentexamen var han lärarvikarie i Tvøroyri och Froðba 1972-1974. Han är utbildad specialistläkare i allmänmedicin vid Århus universitet 1983. Jenis av Rana har varit kommunläkare i huvudstaden Torshamn sedan 1995. Han är predikant och radiovärd och styrelsemedlem i den kristna radiostationen Lindin.

Fackligt har han varit ordförande i assistentläkarnas råd Hjálparlæknaráð Føroya (1989-1995), och under samma period också styrelseledamot i läkarföreningen Læknafelag Føroya. Han är medlem i World Christian Doctors Network (WCDN) och har också varit organisationens ledare i Skandinavien sedan 2006.

Politisk karriär
Innan bildandet av Miðflokkurin 1992 var Jenis av Rana medlem i det tidigare partiet Kristiligi Fólkaflokkurin. Under perioden 1993-1996 var han medlem i kommunstyret i Torshamn, och där invald i den partipolitiskt obundna listan Uttanflokkalistin. 

Jenis av Rana har representerat Miðflokkurin i Färöarnas lagting sedan 1994. Han var invald från Suðurstreymoy fram tills att valkretsindelningen avskaffades 2008. Han har varit medlem av Lagtingets utrikeskommitté sedan 1998, och också varit medlem av Lagtingets arbetskommitté och marknadskommitté 1994-1998, Lagtingets välfärdskommitté 2002-2004 och kulturkommittén 1998-2002. Han var medlem av Färöarnas delegation till Västnordiska rådet 1994-2008 samt medlem av Färöarnas delegation till Nordiska rådet 2002-2004 och 2008-2011.

Hans politiska retorik sägs påminna om den som utövas i kyrkor och bönehus. Jenis av Rana och Miðflokkurin främjar ett traditionellt, kristet syn på moralska och etiska frågor. Han är känd för att vara kraftig motståndare till självbestämd abort samt registrerat partnerskap för homosexuella. Han har vägrat att gå på en middag med Islands statsminister Jóhanna Sigurðardóttir, eftersom hon är gift med en kvinna. Som kulturminister har han stoppat stöd till filmer som han anser har ovårdat språk eller behandlar sexualitet.

Referenser

Externa länkar

Lagtinget.fo

Färöiska politiker
Män
Födda 1953
Levande personer
Alfa Romeo Giulietta (olika betydelser)

Alfa Romeo Giulietta är ett modellnamn som använts på flera bilar från Alfa Romeo:
 Alfa Romeo Giulietta (serie 750 och 101): tillverkad mellan 1954 och 1964.
 Alfa Romeo Giulietta Typ 116: tillverkad mellan 1978 och 1985.
 Alfa Romeo Giulietta Typ 940: tillverkad mellan 2010 och 2020.

Bilder
Heinrich Ehrlich

Alfred Heinrich Ehrlich, född den 5 oktober 1822 i Wien, död den 30 december 1899 i Berlin, var en tysk skriftställare och musiker.

Ehrlich, som var elev av Henselt och Thalberg, blev 1852 hovpianist hos kungen av Hannover och var från 1864 pianolärare vid Sternska konservatoriet i Berlin samt verksam även som musikkritiker. Han fick professors titel 1875. 

Ehrlich skrev i bokform bland annat Schlaglichter und Schlagschatten aus der Musikwelt (1872), Wie übt man Klavier? (1879; 2:a upplagan 1884), Die Musik-Aesthetik in ihrer Entwickelung von Kant bis auf die Gegenwart (1881), Aus allen Tonarten (1888), Dreissig Jahre Künstlerleben (1893), Modernes Musikleben (1895) och några romaner.

Källor 

  

Tyska klassiska pianister
Tyska musikkritiker
Tyska fackboksförfattare
Tyskspråkiga fackboksförfattare
Tyska romanförfattare
Tyskspråkiga romanförfattare
Tyska författare under 1800-talet
Tyska musiker under 1800-talet
Musiker från Wien
Födda 1822
Avlidna 1899
Män
Ugglan
Marc Terenzi

Marc Eric Terenzi, född 27 juni 1978, är en amerikansk artist. Han har varit gift med tyska sångerskan Sarah Connor (2004–2008).

Diskografi
Studioalbum (som Marc Terenzi)

Studioalbum (som "Terenzi")
 (som "Terenzi")

Singlar (som Marc Terenzi)
2005 – "Heat Between the Sheets"
2005 – "Love to Be Loved by You"
2005 – "Can't Breathe Without You"
2006 – "You Complete My Soul"

Singlar (som "Terenzi")
2008 – "Billie Jean" (maxi-singel)

Utmärkelser
2005 – Bravo Otto Gold (bästa manliga sångare)
2008 – Bravo Otto Gold (bästa sångare)

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats

Amerikanska sångare
Personer från Natick
Födda 1978
Levande personer
Män
Johnson City

Johnson City kan syfta på:

Johnson City, Kansas
Johnson City, New York
Johnson City, Oregon
Johnson City, Tennessee
Johnson City, Texas
Bordzjomi (vatten)

Bordzjomi (georgiska: ბორჯომი წყალი, Bordzjomi Tsqali) är ett varumärke för naturligt kolsyrat mineralvatten från källorna i Bordzjomiravinen i centrala Georgien. På flaskans etiketter med latinsk skrift används den engelska stavningsvarianten Borjomi

De artesiska källorna i dalen fylls av filtrerat smältvatten från glaciärerna på Bakurianibergens toppar, på upp till 2300 meters höjd över havet. Vattnet stiger upp till ytan utan pumpning, och transporteras via ledningar till tre tappningsanläggningar i staden Bordzjomi. Den första buteljeringsanläggningen i Bordzjomi byggdes 1890 av storhertigen Michail Romanov, när den ryska tsarfamiljen upptäckte Bordzjomikällornas påstådda läkande egenskaper.

Paketering
Bordzjomi mineralvatten levereras i olika mängd, i två sorters flaskor, glas och plast.

Glasflaskor - 0,33 liter och 0,5 litersförpackningar (2 års hållbarhet)
Plastflaskor - 0,5 liter och 1 litersförpackningar (1 års hållbarhet)

Både glas och plastflaskor har skruvkork. Företagsstämpelns grönaktiga färg på glasflaskorna (så kallat "georgiskt grön") är tillverkad på en egen formel.

Galleri

Källor
Företagets hemsida

Externa länkar

Mineralvatten
Georgiska drycker
Bordsvatten
Större flygfisk

Större flygfisk (Cheilopogon heterurus) är en flygfiskart som finns i tempererade och tropiska hav. Den kallas även svalstjärtad flygfisk.

Utseende 
En slank art med mycket långa bröst- och bukfenor, som den kan använda till att segelflyga ovan vattenytan. Även stjärtfenan är stor och tydligt urringad. Som mest kan den bli 40 cm lång, även om de flesta individer inte blir mycket längre än 15 cm.

Taxonomi 
Två underarter finns:
Cheilopogon heterurus heterurus (Rafinesque, 1810)
Cheilopogon heterurus hubbsi (Parin, 1961)

Vanor 
Den större flygfisken är en pelagisk, ytlevande stimfisk som kan glidflyga långa sträckor (ett par 100 meter) för att undvika predatorer. Arten lever på fisk (framför allt sardin) och kräftdjur. Leken sker under sommaren; de pelagiska äggen är försedda med långa trådar.

Utbredning 
Arten finns i Atlanten (dels i västra runt Bermuda, dels i östra, sällsynt från södra Norge och Danmark, samt mer allmänt söderut till västra Medelhavet), i östra Indiska oceanen vid västra och södra Australien samt i Stilla havets subtropiska områden.

Referenser 

Flygfiskar
Katrineholms stad

Katrineholms stad var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Katrineholms municipalsamhälle inrättades 13 juli 1883 inom Stora Malms landskommun. 1917 bildades Katrineholms stad genom en utbrytning ur landskommunen. 1971 gick staden upp i den då nybildade Katrineholms kommun.
 
I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt, till 1948 i Oppunda tingslag, däreftet i Oppunda och Villåttinge tingslag.

Katrineholms församling bildades relativt sent, 1961 som en utbrytning ur Stora Malms församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0339 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: En röd sköld, genom ett omvänt gaffelkors av guld delad i tre fält; i första fältet en Mercuriestav, i andra en hammare och i tredje en ros, allt av sagda metall.

Staden Katrineholm uppstod som knutpunkt mellan Västra stambanan och dåvarande Östra stambanan (numera Södra stambanan). Detta symboliseras av gaffelkorset. De andra elementen symboliserar handel, industri och trädgårdsnäring. Vapnet fastställdes 1918. Den nya kommunen beslutade att överta stadsvapnet i oförändrad form och lät registrera det i PRV 1974.

Geografi
Katrineholms stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 21,24 km², varav 18,07 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade staden samma datum en areal av 21,83 km², varav 18,42 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Katrineholms stad fanns del av tätorten Katrineholm, som hade 18 832 invånare i staden den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 99,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Källor

Städer i Sverige
Indelningar i Katrineholms kommun
Katrineholms historia
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Södermanlands län
José Luis Caminero

José Luis Caminero, född 8 november 1967 i Madrid, är en före detta spansk fotbollsspelare. Han spelade bland annat spelade för Spaniens herrlandslag i fotboll i VM 1994 där han gjorde 3 mål.

Caminero blev för några år sedan avslöjad som pengatvättare i kokainsmugglingen.

Källor 

Spanska fotbollsspelare
Spelare i Atlético Madrid
Spelare i Real Valladolid
Spelare i Real Madrid Castilla
Spelare i La Liga
Spelare i VM i fotboll 1994
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 1996
Män
Födda 1967
Levande personer
Spanska landslagsspelare i fotboll
Idrottare från Madrid
Mariefreds stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Mariefreds stad. För orten se Mariefred.

Mariefreds stad var en stad och kommun i Södermanlands län. 

Administrativ historik
Mariefreds stad fick stadsrättigheter 1605 av Karl IX och området bröts då också ut ur Kärnbo socken. Stadsförsamlingen Mariefreds församling bildades samtidigt.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. År 1952 inkorporerades Kärnbo landskommun och Taxinge landskommun i stadskommunen. 1971 gick staden och Kärnbo upp i den då nybildade Strängnäs kommun, medan Taxinge fördes till Södertälje kommun i Stockholms län.

Judiciell tillhörighet
Den egna jurisdiktionen med magistrat och rådhusrätt upphörde 1948, varefter staden ingick i Livgedingets domsaga och dess tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende hörde staden till Mariefreds församling. 1 januari 1952 tillkom Kärnbo och Taxinge församlingar. Kärnbo församling uppgick 1967 i Mariefreds församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0353 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: I blått fält en krönt madonna med gloria och mandorla, bärande på vänster arm barnet med gloria, allt av guld, och stående på en månskära av silver.''

Mariefreds stadsvapen går tillbaka till den sigillbild som staden tilldelades av Kungl. Maj:t 1649. Detta kom också att användas som vapen, ett bruk som bekräftades genom Kungl. Maj:ts fastställelse av vapnet den 20 september 1951.  Samma bild hade också funnits i Mariefreds klosters sigill, känt från 1525.

Geografi
Mariefreds stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 103,15 km², varav 99,89 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade staden samma datum en areal av 103,68 km², varav 101,60 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Mariefreds stad fanns tätorten Mariefred, som hade 1 673 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 65,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919-1966

Referenser

Indelningar i Strängnäs kommun
Indelningar i Södertälje kommun
Städer i Sverige
Mariefred
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Nyköpings stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Nyköpings stad. För orten se Nyköping, för dagens kommun, se Nyköpings kommun.

Nyköpings stad var en stad och kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Obestyrkta uppgifter pekar ut 1260 som tidpunkten då Nyköping fick sina första stadsprivilegier. Då fanns i staden en kunglig borg, mynthus, kyrka och franciskanerkloster (sedan 1280). Dess äldsta bevarade stadsprivilegier härrör från 1315.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. År 1950 inkorporerades de delar av Nikolai landskommun i Nyköpings stad som inte utbrutits vid den tidpunkten för att bilda Oxelösunds stad. 1967 inkorporerades Svärta landskommun med Nyköpings stad. 1971 gick staden upp i den då nybildade Nyköpings kommun.

Stadsförsamlingar var Nyköpings västra församling och Nyköpings östra församling. Den västra uppgick 1953 i Nyköpings Sankt Nicolai församling.  Församlingen uppgick 2014 i Nyköpings församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0357 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket innebär att den också omfattar den del av Sankt Nicolai socken som inte blev Oxelösunds stad.

Stadsvapnet

Blasonering: I fält av silver ett rött borgtorn med krenelerad väktargång och spetsig tornhuv.

Motivet är känt sedan 1359 först som sigill och senare som vapen. Det fastställdes för Nyköpings stad av Kungl Maj:t år 1945.  Det registrerades i PRV år 1974.

Geografi
Nyköpings stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 82,28 km², varav 81,77 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade staden samma datum en areal av 85,51 km², varav 85,09 km² land.

Tätorter i staden 1960

Tätortsgraden i staden var den 1 november 1960 95,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Rådhusrätten
Staden hade egen jurisdiktion med rådhusrätt och magistrat, som lydde under Svea hovrätt. De sista magistraten i Sverige upphörde 1965. Nyköpings rådhusrätt upphörde 1 januari 1969 - två år innan Tingsrättsreformen i Sverige, då de sista kvarvarande rådhusrätterna samt häradsrätterna omvandlades till tingsrätter. Nyköpings rådhusrätt uppgick då i Nyköpings domsagas tingslag, som året efter bildade Nyköpings tingsrätt.

Se även
Lista över borgmästare i Nyköping

Källor

Fotnoter

Indelningar i Nyköpings kommun
 
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Strängnäs stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Strängnäs stad. För orten se Strängnäs, för dagens kommun, se Strängnäs kommun.

Strängnäs stad var en stad och kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
År 1120 omnämns Strängnäs i Florensdokumentet och för första gången som biskopssäte. På 1260-talet startades ett dominikankloster i staden. På 1280-talet togs den första domkyrkan i sten i bruk. Stadsrättigheter har Strängnäs innehaft sedan år 1336 (det år de första kända stadsrättigheterna för Strängnäs är nämnda).

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1950 inkorporerades fastlandsdelen av Strängnäs landskommun. 1971 gick staden upp i den då nybildade Strängnäs kommun.

Den egna jurisdiktionen med magistrat och rådhusrätt upphörde 1947, då staden lades under landsrätt i Livgedingets domsaga och tingslaget Åkers och Selebo tingslag - från 1948 i Livgedingets domsagas tingslag.
 
Staden tillhörde till 1966 Strängnäs stadsförsamling, därefter till Strängnäs domkyrkoförsamling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0370 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950 och inkluderade då även fastlandsdelen av Strängnäs socken.

Stadsvapnet
Blasonering: ''I fält av guld S:t Petrus och S:t Paulus, sida vid sida, klädda i röd klädnad och grön mantel, med nimbus av silver och blå nyckel och svärd

Strängnäs stifts skyddshelgon har förekommit i Strängnäs stads sigill sedan medeltiden. Det första kända tillfället då emblemet dyker upp, var som ett sigill på ett pergamentbrev år 1337. Sigillet fastställdes som stadsvapen av Kungl. Maj:t år 1937. 

Kommunens vapen är från 1975 och skiljer sig från den tidigare blasoneringen på så sätt att hudens färg numera bestämts till silver samt att hår och skägg fått en blå färg, något som tidigare varit utelämnat i blasoneringen. Dessutom var också mantlarna gröna tidigare. Kommunen lät registrera vapnet med denna nya blasonering hos PRV 1977.

Geografi
Strängnäs stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 56,50 km², varav 56,22 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade staden samma datum en areal av 57,15 km², varav 57,07 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Strängnäs stad fanns tätorten Strängnäs, som hade 7 632 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 92,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i kommunalvalen 1919-1966

Se även
Lista över borgmästare i Strängnäs

Referenser

Indelningar i Strängnäs kommun
 
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Torshälla stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Torshälla stad. För tätorten se Torshälla.

Torshälla stad var en stad i Sverige från 1317, då orten fick stadsrättigheter, och 1863–1971 en stadskommun. Staden upphörde som självständig kommun 1971, då Torshälla uppgick i Eskilstuna kommun.

Namnet Torshälla stad används fortfarande traditionellt för kommundelen Torshälla i Eskilstuna kommun, som politiskt har ett visst självstyre genom Torshälla stads nämnd. Fram till 2017 var det även ett visst administrativt självstyre genom Torshälla stads förvaltning inom Eskilstuna kommun.

Administrativ historik

Torshälla stad fick stadsrättigheter den 24 februari 1317 av Birger Magnusson.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. År 1952 inkorporerades i staden en del av Torshälla landskommun. 1971 gick staden upp i den då nybildade Eskilstuna kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Torshälla, med samma omfattning som Torshälla församling hade 1999/2000, och vari detta område ingår.

Den egna jurisdiktionen med magistrat och rådhusrätt upphörde 1 juli 1946, då staden lades under landsrätt i Livgedingets domsagas tingslag.

Stadens församling var Torshälla stadsförsamling, som uppgick 1971 i Torshälla församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0375 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en med blå krona krönt röd Sankt Olofsbild, hållande i höger hand en yxa och i vänster hand ett riksäpple, båda blå, och stående i ett med utåtvända drakhuvuden försett rött skepp på en av vågskura bildad blå stam.

Vapnet användes 1949-1970.

Geografi
Torshälla stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 17,80 km², varav 17,48 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade staden samma datum en areal av 18,09 km², varav 17,81 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Torshälla stad fanns tätorten Torshälla, som hade 5 666 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 93,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Referenser

Indelningar i Eskilstuna kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Södermanlands län

fi:Torshällan kaupunki
Bodafors köping

Bodafors köping var en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Bodafors köping bildades 1930 genom en utbrytning ur Norra Sandsjö landskommun. Köpingen uppgick 1971 i den då nybildade Nässjö kommun.

Norra Sandsjö församling var både landskommunens och köpingens församling.

Köpingvapen
Blasonering: I fält av guld en röd bjälke belagd med en hyvel av guld.

Vapnet, vars hyvel syftar på möbelindustrin, fastställdes av Kungl Maj:t år 1948 för Bodafors köping. Det förlorade sin officiella giltighet 1971, men används 2010 av Bodafors samhällsförening.

Geografi
Bodafors köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 10,86 km², varav 10,71 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade köpingen den 1 november 1960 en areal av 11,47 km², varav 10,83 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Bodafors köping fanns tätorten Bodafors, som hade 2 409 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 95,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Indelningar i Nässjö kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Bodafors