Svenskt öl

Svenskt öl är öl som bryggts i Sverige.

Öl har en lång tradition i det svenska köket. De äldsta resterna av öl som hittats i Sverige härstammar från bronsåldern, där ölet ofta smaksattes med pors. Lageröl är det överlägset mest sålda ölet i Sverige, med en andel på mer än 90 %. Ungefär 200 miljoner liter öl dricks varje år. Vanligast är att den säljs i aluminiumburk.

Ölkonsumtion i Sverige

 
Liter per invånare och år. Privatimporterat eller insmugglat öl ingår inte i statistiken.

År 1994, året innan Sverige gick med i EU, utgjorde den svenska ölkonsumtionen till 64 % av folköl och lättöl. År 2010 utgjorde folk- och lättölets andel endast 31 % av den totala registrerade ölkonsumtionen. Ölkonsumtionen har gått från svagt till starkt öl. Lättölet kan komma att helt försvinna då den största konsumtionsgruppen är 65 år eller äldre. År 2010 var konsumtionen av lättöl drygt hälften så stor som konsumtionen av starkt starköl (starkare än 5,6 %).

Svenska bryggerier
I Sverige tillverkades sedan gammalt två överjästa öltyper – svagöl (svagdricka) och starköl (dubbelöl). Fredrik Rosenquist af Åkershult infördes 1843 underjäsning via det första underjäsningsbryggeriet, Tyska Bryggeriet i Stockholm. Därmed började den moderna ölproduktionen i Sverige.

Den förut hantverksmässiga näringen började anta tekniska former, för att så småningom övergå till industriell fabrikation i stor skala. Denna utveckling stod å ena sidan i nära samband med teknikens snabba frammarsch under slutet av artonhundratalet, men den var å andra sidan beroende av att ett omfattande vetenskapligt arbete hade nedlagts till klarläggande av de mikrobiologiska processer som äger rum vid öltillverkningen.

Sveriges största bryggerier
I Sverige finns många ölbryggerier, som organiseras genom intresseorganisationen Sveriges Bryggerier.

Historisk utveckling

 Skattepliktiga och skattefria bryggerier.
 Skattepliktig och skattefri produktion, inklusive svagdricka.

Alkoholhalt

Klassindelning före 2011
Öl delades till och med 2010 in i tre klasser beroende på dess alkoholstyrka.

Alkoholfri öl och lättöl (klass I) fick alla köpa oavsett ålder. Försäljning av folköl (klass II) krävde tillstånd och fick ej säljas till personer under 18 år. Varje enskild kommun kunde höja inköpsåldern på folköl. Försäljning och servering av starköl (klass III) på restaurang/pub krävde tillstånd och fick ej serveras till personer under 18 år. Systembolaget fick sälja starköl till personer som är minst 20 år.

Statistikklasser
Sveriges Bryggerier (bryggeriernas intresseorganisation) indelar för statistiska ändamål ölet i följande klasser.

Beskattning
Sverige och Schweiz var länge de enda länder i Europa som saknade maltdrycksbeskattning. Maltdrycksbeskattning infördes dock i Sverige 1903.

1907 års förordning
Enligt 1907 års förordning angående tillverkning och beskattning af maltdrycker, beskattades öl efter alkoholhalt och stamvörtstyrka.

1923 års förordning

1994 års lag om alkoholskatt
I Sverige beskattas öl idag efter alkoholhalten.

Svenska ölsorter

Ölsorter på 1500-talet
För det öl som bryggdes på kungliga slott och kungsgårdar under femtonhundratalet fanns det noggranna bestämmelser om ölkvalitet, varför det har varit möjligt att rekonstruera deras alkoholhalt.

Ölsorter utskänkta i Stockholm 1665
Även det öl som utskänktes var prisreglerat. Av en krögaretaxa för Stockholm från 1665 framgår vilka ölsorter som serverades till huvudstadens kroggäster.

Som jämförelse kan nämnas att priset på en kanna söt mjölk enligt samma taxa var 4 öre.

Ölsorter på 1700-talet
Under sjuttonhundratalet blev brännvinet den domineraden folkdrycken i Sverige, ölkonsumtion gick ned och ölets kvalitet försämrades. De importerade ölsorterna försvann, medan det i övrigt såg ut som på sextonhundratalet, dvs. svensköl av skilda graders stamvörtstyrka och alkoholhalt bryggdes och utskänktes. Betydande lokala kvalitetsskillnader förekom dock; Linné menar i sin Beskrifning om Öl (1746) och i andra skrifter, att Faluölet var det bästa i riket, medan Stockholmsölet "luktar illa" och var "mycket skadligt", framförallt på grund av det salta vatten som användes vid bryggningen.

Ölsorter utskänkta i Göteborg 1740
En månadstaxa från 1740 visar vilka ölsorter som då utskänktes i Göteborg.

Porter
I slutet av sjuttonhundratalet började porter importeras till Sverige och snart nog började även svenska bryggare brygga denna ölsort, som i Sverige till att börja med gick under namnet "Engelskt Öl". Det första kända belägget för ordet 'porter' på svenska kommer från Bellman 1777. Den förste svenska porterbryggningen ägde rum i Stockholm 1774, medan det första specialbryggeriet för denna ölsort anlades i Göteborg 1790.

Bengt Bergius tal om läckerheter 1780
Bengt Bergius höll 1780 ett tal om bordets njutningar inför Vetenskapsakademien. I detta tal uppräknades 38 olika ölsorter.

Ölsorter på 1800-talet
Under artonhundratalets början ökade brännvinskonsumtionen än mer och ölets kvalitet fortsatte att minska. År 1843 infördes dock metoden med underjäsning (se ovan) och därmed inleddes en utveckling som kom att förändra den svenska öltillverkningen. Underjäst öl gick länge under namnet bayerskt öl och underjäsningsmetoden kallades den "bayerska metoden".

Rosenquists "Tyska bryggeri" saluförde först ett flertal ölsorter: bayerskt öl (bittert och mindre bittert), dubbelt bayerskt öl, bayersk porter och weizenbier (veteöl). Senare inskränktes sortimentet till bayerskt öl, dubbelt bayerskt öl, bayersk porter och bayersk svagdricka. En analys av hans bayerska öl som genomfördes 1856 visar en alkoholhalt av 3,6 viktprocent (4,5 volymprocent), en stamvörtstyrka av 12,1 % och en kolsyrehalt av 0,221 % (vilket är hälften så högt som i modernt svenskt öl). Det bayerska öl som Rosenquist tillverkade var münchenöl, dvs. mörkt och med låg kolsyrehalt. I Sverige förändrades sedan receptet för det bayerska ölet, så att det hade en högre inbryggningsstyrka, högre alkoholhalt, mindre humlat och med en sötare smak, samt ljusbrun till ljusgul färg. Detta nya svenska underjästa öl fick senare namnet lageröl.

Ölsorter vid Stockholms bryggeri 1860
På 1860-talet bryggdes följande ölsorter vid Stockholms Bryggeri AB.

Dessutom tillverkades sockerdricka, en kolsyrad dryck med låg alkoholhalt.

Ölsorter i Uppsala 1873
År 1873 genomfördes kemiska analyser av ett antal ölsorter inköpta i Uppsala.

Förutom dessa sorter som analyserades förekom även lagerdricka, en underjäst ölsort som till alkoholhalten låg mellan lageröl och svagdricka, samt mörköl, kulmbacher, bockbier med flera mörkare lageröl.

I slutet av 1870-talet kom så pilsnern, en ljus, lätt, humlestark, underjäst ölsort, som snart skulle komma att dominera den svenska ölmarknaden.

Svenska ölsorter på 1890-talet
Enligt Nordisk familjebok 1800-talsutgåvan fanns det i början på 1890-talet följande ölsorter i Sverige.

Därjämte förekom även exportöl samt som starkare överjästa ölsorter dubbelöl, marsöl och julöl.

Ölsorter på 1900-talet

Svenska ölsorter på 1920-talet
Enligt Nordisk familjebok, Uggleupplagan, fanns det i början på 1920-talet följande ölsorter i Sverige.

Ekologiskt öl
Ekologiskt öl har tillverkats sedan 1995, och flera olika typer av öl odlas ekologiskt – såsom ale och lager. I Sverige ökar försäljningen av ekologiskt öl. Mellan 2005 och 2006 såldes 33 procent mer ekologisk öl på Systembolaget till 455 511 liter. Det ställs särskilda krav på dokumenteringen av råvarorna till ekologiskt öl.

Det första KRAV-märkta ölet lanserades 2007 av Åbro Bryggeri.

Supporteröl
En tidigare trend som blivit allt vanligare, där supportrar till olika idrottsföreningar gör sin egen öl, där en del av pengarna går till föreningen.
 Alberget 4a

Se även 

 Alkohol i Sverige

Källor

Svenska drycker