kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cressy, Seine-Maritime

Cressy är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Bellencombre som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Cressy  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cressy

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Seine-Maritime
Criel-sur-Mer

Criel-sur-Mer är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Eu som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Criel-sur-Mer  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criel-sur-Mer

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Seine-Maritime
La Crique

La Crique är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Bellencombre som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade La Crique  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen La Crique

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Criquebeuf-en-Caux

Criquebeuf-en-Caux är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Fécamp som tillhör arrondissementet Le Havre. År  hade Criquebeuf-en-Caux  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criquebeuf-en-Caux

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Seine-Maritime
Criquetot-le-Mauconduit

Criquetot-le-Mauconduit är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Valmont som tillhör arrondissementet Le Havre. År  hade Criquetot-le-Mauconduit  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criquetot-le-Mauconduit

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Criquetot-l'Esneval

Criquetot-l'Esneval är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Criquetot-l'Esneval som tillhör arrondissementet Le Havre. År  hade Criquetot-l'Esneval  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criquetot-l'Esneval

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Criquetot-sur-Longueville

Criquetot-sur-Longueville är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Longueville-sur-Scie som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Criquetot-sur-Longueville  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criquetot-sur-Longueville

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Criquetot-sur-Ouville

Criquetot-sur-Ouville är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Yerville som tillhör arrondissementet Rouen. År  hade Criquetot-sur-Ouville  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criquetot-sur-Ouville

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Criquiers

Criquiers är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Aumale som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Criquiers  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Criquiers

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Critot

Critot är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Saint-Saëns som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Critot  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Critot

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Croisy-sur-Andelle

Croisy-sur-Andelle är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Argueil som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Croisy-sur-Andelle  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Croisy-sur-Andelle

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Seine-Maritime
Croixdalle

Croixdalle är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Londinières som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Croixdalle  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Croixdalle

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Croix-Mare

Croix-Mare är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Pavilly som tillhör arrondissementet Rouen. År  hade Croix-Mare  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Croix-Mare

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Cropus

Cropus är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Bellencombre som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Cropus  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cropus

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Crosville-sur-Scie

Crosville-sur-Scie är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Longueville-sur-Scie som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Crosville-sur-Scie  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Crosville-sur-Scie

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Cuverville, Seine-Maritime

Cuverville är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Criquetot-l'Esneval som tillhör arrondissementet Le Havre. År  hade Cuverville  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cuverville

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Cuverville-sur-Yères

Cuverville-sur-Yères är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Eu som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Cuverville-sur-Yères  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cuverville-sur-Yères

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
Cuy-Saint-Fiacre

Cuy-Saint-Fiacre är en kommun i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Gournay-en-Bray som tillhör arrondissementet Dieppe. År  hade Cuy-Saint-Fiacre  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cuy-Saint-Fiacre

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

Kommuner i Seine-Maritime
GSP Stadium

GSP Stadium är en fotbollsarena belägen i Nicosia, Cypern. Arenan öppnades 6 oktober 1999.

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats
 GSP Stadium

Arenor på Cypern
Fotboll i Cypern
Sport i Nicosia
Sportanläggningar invigda 1999
Skriftväxling (processrätt)

Skriftväxling eller skriftlig förberedelse syftar inom den svenska processrätten på den del av förberedelsen i ett tvistemål som inträffar efter att en stämning har utfärdats av en domstol.

Skriftlig förberedelse inleds genom att rätten efter prövningen av stämningsansökan förelägger svaranden att inge skriftligt svaromål. Det finns i dispositiva mål möjlighet för rätten att i föreläggandet ange att tredskodom kan meddelas om föreläggandet inte följs. 

Inledningsvis skickas inlagor och skrivelser till och från domstolen. Huvudregeln är att samtliga handlingar som inges av en part ska skickas till motparten. Enligt rättsvetenskapsmannen Per Olof Ekelöf är syftet med skriftväxlingen att parterna innan den muntliga förberedelsen fullständigt ska redovisa sina angrepps- respektive försvarsvapen.

Svaromål
Svaranden ska beredas skäligt rådrum för svaromålet, enligt 32 kap. 1 § rättegångsbalken. Vad som är skäligt rådrum avgörs av rätten från fall till fall beroende på den uppskattning av målets omfattning och svårighetsgrad som kan göras med ledning av stämningsansökan. I ej alltför komplicerade tvistemål torde en frist på tre veckor vara vanlig.

Svaromålet ska innehålla bestämt medgivande eller bestridande av kärandens yrkanden. Grunderna för eventuellt bestridande ska anges, varvid svaranden ska yttra sig rörande de omständigheter på vilka käranden grundar sin talan. Svaranden ska vidare uppge de bevis han åberopar. Om brist föreligger i något av dessa avseenden bör rätten förelägga svaranden att inom viss kort tid avhjälpa denna. Vid granskningen av svaromålet måste domstolen särskilt uppmärksamma om svaranden gör invändning om rättegångshinder.

Yttrande/replik
När svaranden har avgett svaromål ska domstolen antingen förelägga käranden att yttra sig över svaromålet (s.k. replik) eller meddela käranden att denne "bereds tillfälle" att yttra sig. Normalt föreläggs käranden endast att yttra sig om uppgifterna i svaromålet föranleder till det.

Hur lång skriftväxlingen blir beror på hur komplicerat målet är. När rätten finner det lämpligt sätter den sedan ut tid för och kallar parterna till muntlig förberedelse.

Se även
 Processrätt
 Muntlig förberedelse
 Rättegång

Referenser

Juridiska termer
Processrätt
Sak (juridik)

Sak är i Sverige en juridisk term med olika betydelser beroende på inom vilket rättsområde den används.

Processrätt
I processrättslig mening är saken den fråga som är föremål för bedömning av en domstol eller skiljenämnd. Som synonymer används i lagtext fråga, mål eller tvist. I vid mening utgörs saken av frågan huruvida en talan i ett tvistemål eller ett brottmål skall bifallas eller ogillas.

Att pröva en fråga i sak innebär att frågan blir ämne för materiell prövning vilket betyder att domstolen tar hänsyn till de faktiska omständigheter som åberopas av parterna i målet och inte bara följer innehållet i rättsregler.

Motsatsen till prövning i sak är summarisk prövning.

Civilrätt
I civilrättslig mening är sak ett föremål som någon kan besitta, exempelvis lösöre som i modern svensk författningstext benämns "lösa saker".

Se även
 Materiell rätt
 Processrätt

Referenser

Processrätt
Juridiska termer
Duckie Simpson

Derrick "Duckie" Simpson, född 24 juni 1950 i Kingston, Jamaica, är en jamaicansk reggaesångare. Han var en av grundarna till reggaebandet Black Uhuru, som erhöll reggaehistoriens första grammy 1985. Duckie Simpson har nästan alltid funnits med i något av Black Uhurus olika konstellationer genom åren, men har hållit sig i bakgrunden och varit bandets "ankare" medan andra har tagit platserna som ledsångare.

Black Uhuru grundades av vokalisterna Simpson, Ervin "Don Carlos" Spencer och Rudolph "Garth" Dennis i slutet av 1960-talet. Alla var uppvuxna i slumdistriktet Waterhouse i Kingstons innerstad. I slutet av 1970-talet hade Don Carlos och Garth Dennis bytts ut mot röstbegåvade Michael Rose (förstevokalist), också han från Waterhouse, och amerikanskan Sandra "Puma" Jones. Trummisen Sly Dunbar och basisten Robbie Shakespeare svarade för produktion och nya, kreativa grepp, och bandet lyfte och blev världens främsta reggaeband åren 1983-85. Albumet Anthem släpptes i en ursprunglig version 1983, mixades om för en amerikansk och europeisk publik 1984,  och det var denna ommixade version som erhöll Grammy Award för årets bästa reggaealbum.

År 1985 lämnade Michael Rose Black Uhuru för en solokarriär och ersattes av Junior Reid, och Puma Jones avled av bröstcancer 1989. År 1990 tog Simpson in de två ursprungliga medlemmarna Spencer och Dennis för en ny konstellation.

Referenser

Externa länkar 
 Duckie Simpson webbplats
 Derrick "Duckie" Simpson på allmusic.com 

Jamaicanska reggaesångare
Jamaicanska sångtextförfattare
Personer från Kingston
Födda 1950
Män
Levande personer
Partshabilitet

Med partshabilitet avses inom svensk processrätt förmågan att vara part i en rättegång.

Termen motsvaras av den civilrättsliga termen rättskapacitet. Fysiska och juridiska personer kan ha partshabilitet, vilket inte betyder att de per definition har rätt att uppträda i domstol och föra talan (se processhabilitet). Partshabilitet innebär inte heller samma sak som att ha rättighet att processa i ett visst ärende (se talerätt).

Se även
 Processhabilitet
 Rättshabilitet

Referenser

Juridiska termer
Processrätt
Gilling (mått)

Gilling är ett gammalt svenskt mått för hö och halm. I Hälsingland motsvarade det 40 lispund, i nutida mått 340 kg.

Ett gott lass hö om 1 gilling ansågs i Ångermanland böra vara 5 alnar långt, 2 alnar brett och 3 alnar högt. Att översätta detta till nutida mått är inte helt lätt, eftersom tolkningen av 1 aln varierat med såväl tid som plats. Om man för en uppskattning antar alnen vara 0,593 meter skulle alltså hölasset vara 2,965 × 1,186 × 1,779 = 6,256 m3 (avrundat).

Avlett från detta är 1 gillingslandäng, varmed menades en äng så stor att den räckte till 1 gilling hö.

Källor 

Måttenheter
Gehler

Gehler är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra: 

 Johann Carl Gehler (1732–1796), tysk anatom och mineralog
 Johann Samuel Traugott Gehler (1751–1795), tysk fysiker

Se även 

 Gähler

Tyska efternamn
Processhabilitet

Processhabilitet eller processbehörighet innebär i svensk processrätt förmågan för en part att själv eller genom ombud agera i en rättegång.

Om en fysisk person saknar rättshandlingsförmåga i civilrättslig mening kommer han också att sakna processhabilitet, vilket bland annat är fallet för omyndiga personer. Juridiska personer kan av rent praktiska skäl naturligtvis aldrig själva ha processhabilitet, men istället kan deras talan föras av en ställföreträdare.

Se även
 Partshabilitet
 Rättshandlingsförmåga

Referenser

Juridiska termer
Processrätt
Johann Samuel Traugott Gehler

Johann Samuel Traugott Gehler, född 1 november 1751 i Görlitz, död  16 oktober 1795 i Leipzig, var en tysk fysiker. 

Gehler blev 1774 docent i matematik i Leipzig, 1783 rådsherre där och 1786 bisittare vid Oberhofgericht. Mest bekant är han genom Physikalisches Wörterbuch (5 band, 1787–1795; ny upplaga i 11 band, 1825–1845, bearbetad av åtskilliga vetenskapsmän).

Källor 
  

Födda 1751
Avlidna 1795 
Tyska domare
Tyska fysiker under 1700-talet
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Personer från Görlitz
Män
Alumner från Leipzigs universitet
Editionsplikt

Editionsplikt innebär i svensk processrätt skyldigheten att i en rättegång lämna in en skriftlig handling till domstolen om kan antas ha betydelse som bevis i ett tvistemål.

Reglerna om processuell editionsplikt finns i 38 kap. 2 § rättegångsbalken och om den materiella i 38 kap. 3 § samma balk. Processuell editionsplikt förutsätter att handlingen har betydelse som bevis i pågående rättegång, medan den materiella gäller oberoende av om en process föreligger eller ej.

Editionsplikten stämmer överens med vittnesplikten på så sätt att det inträder en straffsanktionerad sanningsplikt för parten. Ofta vill en motpart inte frivilligt överlämna handlingar som kan ha värde som bevisning mot parten själv. Eftersom handlingar också kan röja exempelvis affärshemligheter ställer lagen vissa krav för att domstolen ska få besluta om processuell edition. Handlingarna som efterfrågas ska bland annat vara identifierade, besittas av innehavaren och den editionssökande parten ska göra antagligt att handlingen kommer att ha betydelse som bevis för någonting som är relevant i målet.

Undantag från editionsplikten kan enligt rättegångsbalken endast göras för vissa angivna handlingar, såsom handlingar som innehåller yrkeshemligheter och personliga minnesanteckningar. I så fall föreligger endast editionsplikt när det finns synnerliga skäl.

Eftersom det kan vara svårt för en part att uppfylla identifikationskravet finns en möjlighet för den som söker edition att hålla ett editionsförhör med motparten, som kan användas för att identifiera handlingar som kan vara relevanta i tvisten.

Se även
 Editionsföreläggande
 Editionsförhör
 Materiell rätt
 Processrätt

Processrätt
Bonnechose

Bonnechose är ett franskt efternamn, som burits av bland andra:

 Émile de Bonnechose (1801–1875), fransk historiker.
 Henri de Bonnechose (1800–1883), fransk kardinal.

Franska efternamn
Materiell rätt

Med materiell rätt avses i Sverige de delar av rättsordningen, framförallt inom civilrätt och straffrätt, som reglerar det rättsliga innehållet i ett rättsförhållande. Den materiella rätten skiljer sig därmed från de mer formella regler som reglerar rättssystemets funktionssätt och som istället ingår i processrätten.

Se även
 Processrätt
 Sak

Referenser

Juridiska termer
Émile de Bonnechose

François Paul Émile Boisnormand de Bonnechose, född 1801, död 1875, var en fransk historiker och skald.

de Bonnechose var 1830–48 bibliotekarie i Saint-Cloud och 1850–53 i Versailles och Grand Trianon. Hans dikt La mort de Bailly (1833) prisbelönades av Franska akademien, och hans Histoire de France (1834) upplevde 1874 sin 16:e upplaga. Bland hans övriga arbeten är att märka Les réformateurs avant la réforme de XV:e siècle (1844, 3:e upplagan 1860).

Källor 
 

Franska historiker
Franska poeter
Franskspråkiga poeter
Franska författare under 1800-talet
Födda 1801
Avlidna 1875
Män
Ugglan
Henri de Bonnechose

Henri-Marie-Gaston Boisnormand de Bonnechose, född den 30 maj 1800 i Paris, död den 28 oktober 1883 i Rouen, var en fransk kardinal. 

de Bonnechose var ursprungligen protestant, men konverterade till romersk-katolska kyrkan 1819. Han blev ärkebiskop av Rouen 1858 och utnämndes till kardinal 1863 av påven Pius IX. Han deltog vid konklaven 1878, som valde påven Leo XIII.

Källor 

 

Franska ärkebiskopar
Romersk-katolska ärkebiskopar
Franska kardinaler
Personer i Frankrike under 1800-talet
Personer från Paris
Födda 1800
Avlidna 1883
Män
Återförvisning

Återförvisning innebär i Sverige att en högre beslutande församling eller en domstol hänskjuter ett ärende eller mål nedåt i beslutskedjan för ny handläggning.

Inom processrätten syftar återförvisning på de fall då en högre domstol funnit att en lägre domstol begått ett rättegångsfel som kräver att prövningen görs om. Därmed ska den lägre domstolen, oftast en tingsrätt, i regel pröva samma sak igen på ett korrekt sätt. Förvaltningsdomstolarna kan i vissa fall återförvisa ärenden till en förvaltningsmyndighet och migrationsdomstolarna kan återförvisa ärenden till Migrationsverket.

I riksdagens arbete kan ett betänkande skickas tillbaka till ett utskott för ny handläggning, vilket också kallas för återförvisning.

Referenser

Se även
 Processrätt
 Domstol
 Rättegångsfel

Juridiska termer
Processrätt
Förvaltningsrätt
Jack Overfield

Jack "Jackie" Overfield, född 14 maj 1932 i Leeds, England, är en engelsk före detta professionell fotbollsspelare. 

Overfield startade sin professionella fotbollskarriär i Leeds United där var han en framgångsrik vänsterytter och  spelade totalt 163 matcher och gjorde 20 mål, varav 159 ligamatcher och 20 ligamål mellan 1953 och 1960. Han fortsatte karriären i Sunderland, Peterborough United och Bradford City fram till han drog sig tillbaks från fotbollen 1965.

Källor 
Noter

Engelska fotbollsspelare
Spelare i Leeds United FC
Spelare i Sunderland AFC
Spelare i Peterborough United FC
Spelare i Bradford City AFC
Födda 1932
Levande personer
Män
Personer från Leeds
Eugène Bonnemère

Joseph-Eugène Bonnemère, född den 21 februari 1813 i Saumur, död den 1 november 1893 i Louerre, var en fransk historiker.

Bonnemère var medarbetare i demokratiska tidskrifter och utgav flera värdefulla kulturhistoriska arbeten, som Histoire des paysans 1200–1850 (1856; 2:a upplagan 1874), La France sous Louis XIV (1864), Histoire de la Jacquerie (1873), Hier et aujourd’hui; les habitants des campagnes (1882) med flera.

Källor 
 

Franska journalister
Franska kulturhistoriker
Personer i Frankrike under 1800-talet
Personer från Saumur
Födda 1813
Avlidna 1893
Män
Ugglan
Hörröd

Hörröd är kyrkbyn i Hörröds socken i Kristianstads kommun i Skåne, belägen sydväst om Åhus. 

Här ligger Hörröds kyrka.

Orter i Kristianstads kommun
Freddie Goodwin

Frederick "Freddie" Goodwin, född 28 juni 1933 i Heywood, Lancashire, England, död 19 februari 2016 i Gig Harbor i Washington i USA, var en engelsk professionell fotbollsspelare och manager. 

Goodwin startade sin fotbollskarriär i Manchester United
och fortsatte sedan som framgångsrik mittback i Leeds United. Totalt spelade han 221 ligamatcher och gjorde 10 mål mellan 1953 och 1966. Han fortsatte därefter som manager i bland andra Brighton & Hove Albion, Birmingham City och Minnesota Kicks.

Källor

Noter 

Engelska fotbollsspelare
Spelare i Manchester United FC
Spelare i Leeds United FC
Spelare i Scunthorpe United FC
Tränare i Scunthorpe United FC
Tränare i Brighton & Hove Albion FC
Tränare i Birmingham City FC
Födda 1933
Avlidna 2016
Män
Idrottare från Manchester
Lee Chung-Yong

Lee Chung-Yong (hangul: 이청용), född 2 juli 1988 i Seoul, Sydkorea, är en sydkoreansk fotbollsspelare som spelar för Ulsan Hyundai och Sydkoreas landslag.

Källor

Sydkoreanska fotbollsspelare
Sydkoreanska landslagsspelare i fotboll
Spelare i FC Seoul
Spelare i Bolton Wanderers FC
Spelare i Crystal Palace FC
Spelare i VfL Bochum
Spelare i Ulsan Hyundai FC
Spelare i K League 1
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Spelare i 2. Fußball-Bundesliga
Spelare i VM i fotboll 2010
Spelare i asiatiska mästerskapet i fotboll 2011
Spelare i VM i fotboll 2014
Spelare i asiatiska mästerskapet i fotboll 2015
Spelare i asiatiska mästerskapet i fotboll 2019
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Sydkorea
Födda 1988
Levande personer
Män
Personer från Seoul
WP:Projekt Korea
Katja Zhylevich

Katja Zhylevich, född 23 april 1981 i Minsk, Vitryssland, är en svensk operasångerska (mezzosopran). Hon är bosatt i Stockholm.

Biografi 
Katja Zhylevich började redan vid fyra års ålder att ta pianolektioner. Hon gick i musikskola 1987–1995, då med piano som huvudinstrument. Även om hon under hela studietiden sjungit i kör, så var det först vid 15 års ålder som hon började ta lektioner i klassisk sång.

Parallellt med musikstudierna läste Katja Zhylevich germanska språk och lingvistik vid Minsks statliga lingvistiska universitet under åren 1998–2003. Åren 2004–2006 studerade hon klassisk sång vid Vitrysslands Musikakademi. Hon hade under denna tid även uppdrag som tolk mellan svenska och ryska. Zhylevich har en magisterexamen i lingvistik med specialisering på germanska språk (engelska, tyska och svenska).

Katja Zhylevich flyttade 2006 till Sverige, efter att ha fått ett stipendium från Svenska Institutet för att läsa vid Stockholms universitet. Det var här hon kom att satsa helt på sin karriär inom klassisk sång och opera. Först studerade hon två år på musikerlinjen vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm och därefter på Operahögskolan i Stockholm. Hon avslutade sina studier i december 2011.

Katja Zhylevich gjorde sin debut som professionell operasångerska 2010 i Kurt Weills Silversjön på Folkoperan.

Roller i urval 
 Cherubino i Figaros bröllop av Mozart, Vitrysslands Musikakademi (2005)
 Paris i Paris och Elena av Gluck, Operahögskolan (2008)
 Octavian i Rosenkavaljeren av Strauss, Operahögskolan (2009)
 Isabella i Italienskan i Alger av Rossini, Operahögskolan (2009)
 Ramiro i La finta giardiniera av Mozart, Drottningholms Slottsteater (2010)
 Dorabella i Così fan tutte av Mozart, Drottningholms Slottsteater (2011); Operahögskolan (2008); Vitrysslands Musikakademi (2006)

Källor 

Svenska operasångare under 2000-talet
Födda 1981
Kvinnor
Levande personer
Personer från Minsk