Robert De la Gardie (talman)

Robert De la Gardie, född 17 december 1823 i Kristianstad, död 19 maj 1916 i Stockholm, var en svensk greve, landshövding och talman. Han var son till landshövdingen Axel Gabriel De la Gardie och far till landshövdingen och riksdagsmannen Robert De la Gardie.

De la Gardie blev 1844 filosofie magister i Lund och ägnade sig, efter att under några år tidtals ha tjänstgjort som extra ordinarie kanslist i Civildepartementet, 1849–1867 åt lantbruk i egenskap av ägare till säteriet Silvåkra gård i Malmöhus län.

Robert De la Gardie är begravd på Östra kyrkogården i Flen.

Politisk karriär 
Större delen av sitt liv deltog han i det parlamentariska livet. Han var en konservativ frihandlare.

Politiska uppdrag
 1859 års samt 1865–66 års riksdagar ledamot av ridderskapet och adeln
 1864–1866 ledamot i kommittén ang. grundskatternas inlösen
 1865 ordförande i statsrevisionen
 1867 representant för Torna härad i andra kammaren
 1867 (förordnad), 1869–1901 landshövding i Östergötlands län
 1874–1875, 1889–1890, 1894–1902 representant för Linköpings stad i andra kammaren
 1879–1883 ordförande i skatteregleringskommittén 
 1879–1888 representant för Östergötlands län i Första kammaren
 1867 ledamot av konstitutionsutskottet
 1875, 1880, 1881, 1885, 1887, även maj-riksdagen, och 1888 ledamot av tillfälligt utskott
 1886 ledamot av bevillningsutskottet 
 1891–1892 ordförande i kommittén ang. minderårigas användande i arbete vid fabrik eller hantverk
 1894–1902 talman i andra kammaren. 
 1902 ordförande i kommittén för revision av krigslagstiftningen (efter E. G. Boström)

Som ledamot i kommittén ang. grundskatternas inlösen omfattade De la Gardie den åsikten, att grundskatterna var ur teoretisk eller historisk synpunkt "en petrificerad bit av ett föråldradt beskattningssystem, som öfvertofvat sig själft". Han yrkade därför på grundskatternas totala och obligatoriska avlösning genom amortering under en längre tidsföljd till så billiga villkor, att det i sig självt skulle innebära en partiell efterskänkning, samt från statens sida tillskjutande av nödvändigt tillskott för bildande av ett kapital, av vilken räntan, motsvarande grundskatternas belopp, skulle utgöra statens stadigvarande inkomst.

I skatteregleringskommittén framförde han den sedan upptagna principen, att bevillning på jordbruksfastighet skulle utgöras med 6 öre för varje 100 kronor av taxeringsvärdet.

I Första kammaren var De la Gardie motståndare till regeringen Posses härordningsförslag.

Även om han tillhörde den frihandelsvänliga riktningen, var han 1886 med om förslaget från bevillningsutskottets att säga upp mellanrikslagen vilket inte godkändes av kamrarna.

Som kammarledamot uttalade De la Gardie sig inte ofta, men sökte gärna ge sina talmanstal inför tronen eller till kammaren och sina icke sällan förekommande korta minnesrunor över bortgångna riksdagsmän en viss vältalig form.

Utmärkelser
  Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 1 december 1882.

Källor
 
 De la Gardie, Robert på SvenskaGravar.se

Noter 

Andra kammarens talmän
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Landshövdingar i Östergötlands län
Svenska grevar
Ledamöter av Lantbruksakademien
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Personer från Kristianstad
Födda 1823
Avlidna 1916
Robert
Män
Ugglan
Politiker från Kristianstad