kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Högmarsö

Högmarsö är en ö i Stockholms skärgård. Den är belägen längs Furusundsleden innanför Yxlan, sydväst om Furusund, i Norrtälje kommun. Det är en 2 kvadratkilometer stor ö med en fast befolkning på 40 personer. På sommaren växer befolkningen till drygt 1 000 personer.

Historik
Ön har varit bebodd sedan 1500-talet. År 1876 startades ett varv på Högmarsö. Det startades på initiativ av flera av redarna i  omgivningarna med "Blidökungen" Johan Österman i spetsen. Jonas Petter Elfving från Gävle utsågs till chef för verksamheten. Enligt traditionen var han även med och fångade en vilsekommen näbbval genom att jaga in, stranda och harpunera den i nordostviken på ön.

Man lät här bygga sina fartyg i hållbarare kravellteknik i stället för de traditionella skroven i klinkteknik. 1918 började man bygga stålfartyg och namnet ändrades till Furusunds Slip- och Varfs AB. Att Furusund ingår i namnet berodde på att Furusund var en välkänd ort, och att flera av arbetarna kom därifrån. Under en tid på 1930- och 1940-talen låg även ett mindre varv för fritidsbåtar bredvid skeppsvarvet. Ett samhälle växte fram i anslutning till varvet, med skolbyggnad och en frikyrka som uppfördes 1913. Under en tid fanns här även en mormonförsamling vars medlemmar senare emigrerade till USA.

Idag drivs Restaurang Varvet i lokalerna och ett mindre varv för traditionerna vidare. Det finns även en matvarubutik som håller sommaröppet. År 1970 invigdes en linfärja över till Svartnö.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Öar i Norrtälje kommuns skärgård
Out of Time (film)

Out of Time är en amerikansk thriller från 2003 i regi av Carl Franklin med Denzel Washington och Eva Mendes i huvudrollerna. Filmen hade Sverigepremiär den 26 mars 2004.

Handling
Matt är nöjd med sitt liv som polischef i den lilla Floridastaden Banyan Key. Men helt utan förvarning slås hans lugna liv en dag i spillror och allt han trott och litat på visar sig vara lögn. En mordbrand skakar om det lilla samhället och Matt satsar allt på att lösa mordet. Men allt eftersom utredningen fortskrider byggs en indiciekedja upp som utpekar Matt som den skyldige till branden och mordet och nu börjar han en mardrömslik jakt på nya bevis som kan rentvå honom.

Produktion
Filmen är inspelad på fler olika ställen i Florida, bland annat Miami, Boca Grande och Cortez.

Rollista (i urval)

Källor

Externa länkar

Engelskspråkiga filmer
Filmer 2003
Amerikanska thrillerfilmer
Florida på film
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Snaptunstenen

Snaptunstenen är en dansk bildsten och blästermunstycke av norsk täljsten från vikingatid som troligen avbildar Loke. Stenen är 20 cm hög, 24,5 cm bred och 7,5 cm tjock.

Stenen blev funnen 1950 vid Horsens fjord på stranden vid Snaptun, Glud socken, östra Jylland.

Loke
Att det är Loke som avbildas grundar sig på att det avbildade huvudet har ihopsydd mun, något som Loke straffades med efter att ha satsat sitt huvud i ett vad med dvärgen Brok. När Loke förlorade vadet hävdade han att Brok bara fick röra huvudet, men inte halsen. Brok sydde då igen munnen på Loke. Blästermunstycket användes i en smedja för att skydda blåsbälgen från att skadas av den höga temperaturen – den stacks därför in i hålet som finns i stenen. Det är symboliskt att Loke avbildats på en sådan sten, då Loke var närvarande då Tors hammare Mjölner skapades. Loke hade då tagit formen av en fluga som stack dvärgen Brok då denne skötte blåsbälgen.

Källor

Fornfynd i Danmark
Danmarks förhistoria
Fornfynd från vikingatiden
Hedensteds kommun
Konstverk med motiv från nordisk mytologi
Bildstenar
Självmordskris

Självmordskris är en psykisk kris där någon är suicidal, det vill säga benägen till självmord. Självmordskris är ett nödläge som medför behov av psykiatrisk vård, möjligen psykiatrisk tvångsvård. Självmordskriser kan exempelvis utlösas av att en närstående begår självmord. Självmordskris är en fas när tankar på självmord övergått i en kritisk fas, en psykisk kris som drivits till sitt yttersta, fasen som föregriper ett självmordsförsök. Självmordskrisen triggas igång av att metoder för problemlösning sätts ur spel, varigenom en självmordshandling aktualiseras.

De mest uppenbara symptomen på självmordskris är att patienten talar om att begå självmord, skriver självmordsbrev, skaffar utrustning till självmord eller förbereder omvärlden på sin död.

Depression och bipolärt syndrom är några diagnoser som omfattar hög risk för självmordskriser.

Orsaker 
Självmordskris kan uppstå till följd av psykosociala problem eller psykisk ohälsa. Till de psykosociala problem som oftast orsakar självmordsförsök och tankar på detta hör ekonomiska problem, arbetslöshet, mobbning, trakasserier till exempel på internet, att personer i omgivningen begått självmord (så kallad självmordsvåg) och att förlora en nära anhörig (till exempel genom dödsfall eller skilsmässa). 

Depression, postpartumdepression, psykossjukdomar (akut psykos, schizofreni, affektiva psykoser) och substansmissbruk (alkoholmissbruk, narkotikamissbruk, blandmissbruk av i synnerhet kokain och alkohol) är vanliga psykiska störningar.

Självmordstankar kan också föregås av att personen får veta att den har en svår, kronisk sjukdom. Att vara offer för diskriminering, våldtäkt, lida av posttraumatisk stress, eller psykisk misshandel är ibland utlösande.

En självmordsbenägen person kan börja uppleva det som om personen gör omgivningen en tjänst genom att ta sitt liv eller känna sig som ett maktlöst offer för livomständigheter samt vara full av skamkänslor inför sig själv.

Se även 
 Självmordsförsök
 Självmordsprevention

Källor 
 http://www.nytimes.com/health/guides/disease/suicide-and-suicidal-behavior/overview.html?inline=nyt-classifier
 http://www.suicide.org/

Noter 

Kris
Beteendesymtom
Erik Pontoppidan (läkare)

Erik Jansen Pontoppidan, född den 16 juni 1847 i Ribe, död den 21 november 1919 i Köpenhamn, var en dansk venerolog. 

Pontoppidan, som blev cand. med. 1872 och  dr. med. 1876 med en avhandling Om Lupus, var kommunläkare på Sankt Thomas 1876—81 och slog sig ned i Köpenhamn som venerolog 1882. 

Han var reservläkare vid Kommunehospitalets avdelning IV 1882—85 och var 1887—1903 visiterande läkare hos polisen, blev titulär professor 1903, och utnämndes 1904 till överläkare vid Vestre Hospital. 

Pontoppidan skrev en del böcker och många uppsatser. Bland de sistnämnda framstår Om offentlige Foranstaltninger mod Syfilis (1899), som et varmt inlägg i prostitutionsstriden. Han var medstiftare av Dansk Forening til Kønssygdommenes Bekæmpelse (1902).

Han var, åtminstone under sina senare år, en ivrig förkämpe för avskaffandet av visitationskontrollen av stadens "offentliga kvinnor". Detta kom sig av, att denna inte kunde uppfylla sitt syfte att utrota smittorisken, särskilt inte för gonorré.

Källor

  

Danska dermatologer
Födda 1847
Avlidna 1919
Män
Personer från Ribe
Drottning Gunhild

Drottning Gunhild kan syfta på:

Gunhild (svensk drottning)
Gunhild Anundsdotter, gift med Sven Estridsson
Gunhild, möjligen identisk med Swiatoslawa av Polen eller Sigrid Storråda
Gunhild, gift med Erik Blodyx
Gunhild av Danmark, gift med kejsar Henrik III
Bruun Juul Fog

Brun Juul Fog, född den 11 mars 1819, död den 22 februari 1896, var en dansk biskop, i andra giftet svärson till Balthasar Münter. 

Han blev 1843 teologie kandidat och påverkades i synnerhet av Martensen; idkade dessutom filosofiska studier och blev 1856 filosofie doktor på avhandlingen Cartesius, den nyere filosofis fader. År 1847 blev han kyrkoherde i Sydsjälland, förflyttades 1857 till Holmens kyrka i Köpenhamn och blev 1867 prost vid samma kyrka, efter sin blivande svärfar. 

Han var en i synnerhet bland de bildade kretsarna omtyckt predikant, och som docent i pastoralteologi (sedan 1865) utövade han också stort inflytande på många yngre teologer. År 1881 blev Fog biskop i Aarhus stift och 1884 i Själlands, men tog 1895 avsked. År 1879 blev han teologie hedersdoktor vid universitetet. 1884-96 utgav han 4 samlingar Prædikener.

Källor

 

Biskopar i Århus stift
Biskopar i Själlands stift
Födda 1819
Avlidna 1896
Män
Nordisk beryx

Nordisk beryx (Beryx decadactylus) är en bottenfisk i familjen beryxar som finns i de flesta av världens tempererade och tropiska hav utom östra Stilla havet. I Europa finns den från norra Norge till Medelhavet.

Utseende 
Den nordiska beryxen har en hög, från sidorna tilltryckt kropp som är helt färgad i rött, på sidorna med silveraktig glans. Ögonen är stora. Ungfiskarna har taggar på huvudet, men de försvinner när fisken blir äldre. Fisken kan bli upp till 100 cm lång, men den blir sällan längre än 35 cm.

Vanor 
Arten lever i närheten av bottnen på ett djup mellan 200 och 800 m, eventuellt mer; ungfiskar kan dock leva på grundare vatten. Födan består av kräftdjur, bläckfiskar och små fiskar.

Litet är känt om fortplantningen, men man vet att ynglen, och förmodligen också ungfiskarna, är pelagiska.

Utbredning 
Den nordiska beryxen finns i tropiska och tempererade områden i de flesta av världshaven utom östra Stilla havet. I östra Atlanten finns den från Island och norra Norge via norra Skottland längs Europas kontinentalkust och Medelhavet till Sydafrika och runt kontinenten till Östafrika. I västra Atlanten finns den från södra Kanada längs USA:s östkust till norra Brasilien, och vidare längs mellersta Argentinas kust. Den finns också runt Japan, Australien och Nya Zeeland.

Kommersiell användning 
Den nordiska beryxen anses välsmakande och är föremål för ett mindre fiske i många länder, bland annat Sydeuropa.

Referenser 

Beryxartade fiskar
Upplands runinskrifter 32

Runinskrift U 32 är en runsten belägen i ett skogsparti en knapp kilometer från Stenhamra centrum i Ekerö kommun och i närheten av busshållplatsen Solbacka.

Stenen 
Runstenen som restes på vikingatiden står i nära anslutning till ett gravfält. Om den ursprungligen stått i där i närheten av gravhögarna kan inte säkert avgöras. Både korset och bönen visar att familjen varit kristen. Namnet Botne är inte känt från någon annan runinskrift men ingår förmodligen i det småländska sockennamnet Bottnaryd. Runstenen är känd genom teckningar från 1600-talet men försvann senare. Den återfanns i mitten av 1800-talet av Richard Dybeck och låg då över ett avloppsdike med ristningsytan nedåt. Stenen restes sedan på sin nuvarande plats. Den från runor översatta texten följer nedan:

Inskriften

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Ekerö kommun
Helgoland-klass

Helgoland-klass kan avse:
Helgoland-klass (slagskepp), en tysk fartygsklass av slagskepp som byggdes före första världskriget
Helgoland-klass (bogserbåt),  en tysk fartygsklass av oceangående bogserbåtar
Henry Storm

Ernst Henry Ivar Storm, född 31 januari 1920 i Hagfors, död där 9 oktober 2012, var en svensk elitdomare och troligen den enda domaren från Sverige som under sin karriär dömt fotboll, bandy och ishockey på elitnivå.

Storm inledde sin domarkarriär vid 28 års ålder och dömde till en början främst fotbollsmatcher. Han dömde över 500 fotbollsmatcher runt om i Sverige och övriga Europa ur olika divisioner, av dessa 13 matcher i Fotbollsallsvenskan. Storm närvarade bland annat under Europacupmatchen mellan ASK Vorwärts Berlin och Manchester United på Walter Ulbricht Stadion i Berlin, Tyskland den 17 november 1965 där han ansvarade som huvuddomare. Året därpå agerade han som linjedomare i Europacupmatchen mellan Celtic och FC Nantes den 7 december 1966 inför närmare 46 000 personer. 

Under större delen av höst- och vinterhalvåret dömde Storm ishockey och bandy på både elit- och lägre nivåer. Henry Storm slutade sin domarkarriär 1969, då 49 år gammal.

Externa länkar
bornyellow.com matchfakta allsvenskan 1967

Källor
Sveriges dödbok 1901–2013

Fotnoter

Födda 1920
Män
Fotbollsdomare från Sverige
Svenska ishockeydomare
Svenska bandydomare
Avlidna 2012
Personer från Hagfors
Alfred Fich

Alfred Harald Emil Fich, född 24 januari 1827 på Langeland, död 31 januari 1893 i Stockholm, var en dansk-svensk tidningsman.

Fich verkade först i Danmark som tidningsman och grundade 1867 i Stockholm Svenska Telegrambyrån, till en början för Wolffs Telegraphisches Bureaus räkning. Han inköpte den 1868, var dess direktör till slutet av 1892 och överlät den från 1893 till ett konsortium av Stockholmstidningar. 

Fich utgav 1869-75 "Correspondance de Stockholm", 1871-85 "Stockholms Korrespondens", 1871-73 "Stockholms Correspondenz" och 1876-82 "Schwedisch-norwegische Correspondenz". Han författade även artikeln Telegrambyråerne och tidningspressen (i "Fria ord" 1878).

Källor

Danska journalister
Svenska redaktörer
Födda 1827
Avlidna 1893
Män
Ugglan
Personer från Langelands kommun
Afar (språk)

Afar (Qafár af, även afariska) är ett östkushitiskt språk som talas av omkring 1,5 miljoner människor. Det talas i Djibouti Eritrea och Etiopien.

Geografisk placering och status 
Framför allt talas afar i Etiopien, Eritrea och Djibouti, och huvudsakligen bland etniska afarer som bor på Afrikas horn. Språket anses vara livskraftigt. Ett närbesläktat språk är exempelvis saho.

Språket är ett av Eritreas nio officiella språk. I Djibouti är afar ett nationellt språk, men inte ett officiellt språk. Landets public servicebolag (franska: Radiodiffusion Télévision de Djibouti) använder afar vid sidan av franska, engelska och somaliska. Språket har officiell status i den etiopiska regionen Afar.

Fonologi

Vokaler 

Alla vokaler kan finnas som korta och långa. Vokalen [ʌ] realiseras dock [aː]. 

Källa:

Konsonanter 
Tonlösa och tonade konsonanter är separerade från varandra med |-tecken så att de tonlösa konsonanter finns i vänster. 

Källa:

Skriftsystem 
Afariska är ett SOV-språk, och skrivs med både det latinska alfabetet och ge'ez-skrift. Det latinska skriftsystemet offentliggjordes på 1970-talet av två nationalistiska medlemmar av intelligentia Dimis och Redo.

Referenser

Externa länkar 
 PanAfriL10n om afar
 Ethnologue om afar

Språk i Etiopien
Språk i Eritrea
Språk i Djibouti
Kushitiska språk
Karlsruhe (olika betydelser)

Karlsruhe kan avse:

Tyskland
 Karlsruhe, en stad
 Landkreis Karlsruhe, distrikt
 Regierungsbezirk Karlsruhe, region
 Karlsruher Institut für Technologie
 Forschungszentrum Karlsruhe, en forskningsinstitution
 Karlsruher SC, fotbollsklubb
 Karlsruher FV, fotbollsklubb
 Karlsruhemodell, en typ av tågsystem med olika typer av tåg som går på samma räls
 Wildparkstadion, en fotbollsarena också känd som Wildparkstadion Karlsruhe
 Karlsruhekongressen, ett internationellt forskningsmöte 1860

Polen
 Bad Carlsruhe, det tyska namnet på Pokój, en by i nuvarande Opole vojvodskap, Polen.

USA
 Karlsruhe, North Dakota, en ort i USA

Fartygsnamn
 SS Karlsruhe, en ångfartyg vid Norddeutscher Lloyd; såld 1908
 Karlsruhe, namnet från 1928 på den tidigare SS Prinzess Irene, en passagerarångbåt vid Norddeutscher Lloyd; skrotad 1932
 , en lätt kryssare under första världskriget, sjösatt 1912
 , en lätt kryssare av Königsberg-klass, sjösatt 1916
 Karlsruhe, en lätt kryssare av K-klass, sjösatt 1927, sjunkit av torpeder 9 april 1940 
 Karlsruhe, en fregatt av Bremen-klass, sjösatt 1982
 Ersatz Karlsruhe, en kryssare av Köln-klass i tjänst under första världskriget

Se även
 Carlsruhe
Kaiser-klass

Kaiser-klass kan avse:

Kaiser-klass (slagskepp) – tysk fartygsklass om fem slagskepp under första världskriget
Kaiser-klass (pansarfregatt) – tysk fartygsklass om två pansarfregatter sjösatta 1875
Kaiser-klass (oceanångare) – tysk fartygsklass om fyra passagerarfartyg ägda av Norddeutscher Lloyd, byggda 1896-1907. 
Kaiser Friedrich III-klass (slagskepp) – tysk fartygsklass om fem slagskepp byggda mellan 1895 och 1901
Henry J. Kaiser-klass (tankfartyg) – amerikansk fartygsklass om 16 militära tankfartyg byggda mellan 1984 och 1996
SMS Oldenburg

SMS Oldenburg kan syfta på:

* – ett pansarklätt fartyg i Kaiserliche Marine
 – ett dreadnought fartyg i Kaiserliche Marine
Kreuzzeitung

Neue Preussische Zeitung, efter titelvinjetten (Järnkorset) vanligen kallad Kreuzzeitung, var en i Berlin 1848, med Hermann Wagener som huvudredaktör (till 1853) uppsatt konservativ dagstidning. 

Tidningen hade anknytning till den gammalpreussiska adeln, den kyrkliga ortodoxin och de agrariska intressena. Den var ursprungligen organ för Konservativa partiet i Preussen, från 1876 för Tysk-konservativa partiet och från 1918 för den gammalpreussiskt konservativa flygeln inom det Tysknationella folkpartiet. Åren 1881-95 var Wilhelm Joachim von Hammerstein huvudredaktör, han följdes av Hermann Kropatscheck (1906) och Th. Müller-Fürer (1912; död 1913).

Tidningen bytte 1929 namn till Neue Preussische Kreuzzeitung övertogs av Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) 1937 och upphörde utkomma 1939.

Noter

Källor

Nedlagda tyska dagstidningar
Tyskspråkiga dagstidningar
Ugglan
Dagstidningar startade 1848
Dagstidningar nedlagda 1939
Wilhelm Joachim von Hammerstein

Wilhelm Joachim von Hammerstein-Gesmold, född 21 februari 1838 i Rechlin, Mecklenburg-Schwerin, död 16 mars 1904 i Charlottenburg, var en tysk politiker. 

Hammerstein blev ledamot 1876 av Preussens andra kammare och 1881 av tyska riksdagen. Han blev snart en av ledarna för den yttersta högern och övertog 1881 även ledningen av "Kreuzzeitung", men framkallade i synnerhet genom häftiga angrepp på regeringen 1889 splittring inom Deutschkonservative Partei och tvingades avgå ur dess styrelse. Han blev inte heller återvald i riksdagen 1890, men vann åter plats där 1892 och intog på nytt en framskjuten ställning i sitt parti. 

Till följd av oegenligheter i "Kreuzzeitungs" förvaltning blev Hammerstein 1895 suspenderad och reste utrikes, befanns skyldig till förfalskningsbrott för över 200 000 mark och misstänktes ha sålt sina partivänners privatbrev, som publicerades i radikala tidningar. Han greps i Brindisi i december 1895 och dömdes 1896 till fängelse.

Källor

Tyska riksdagsledamöter
Politiker i kejsardömet Tyskland
Födda 1838 
Avlidna 1904
Män
Ugglan
Möbelriket

Möbelriket kallas en handelsregion för möbler och design i Småland. Termen avser även "Möbelriket AB", ett nätverk för småländska design- och möbelföretag, som i dag har ett sjuttiotal företag som servicetagare och/eller partners. Bland de mer välkända finns bland andra Ikea, Lammhults Design Group, Norrgavel, Bruno Mathsson och Källemo. 

Möbelriket består av företag och ett par kommuner som valt att samverka för att lyfta fram en unik design och möbelhistoria i de småländska skogarna.

Externa länkar
 mobelriket.se

Informella regioner i Sverige
En bok om och till Gunnar Sträng

En bok om och till Gunnar Sträng sammanställdes av Frans Nilsson till Gunnar Strängs 75-årsdag.

Boken innehåller 14 artiklar och anekdoter om Gunnar Sträng. Bland dem som bidragit med texter märks både partivänner och politiska motståndare. Bland dessa återfinns Tore Browaldh, Per Eckerberg, Tage Erlander, Lennart Geijer, Sven Jerstedt, Anna-Greta Leijon, Ivar Lo-Johansson, Erik Lundberg, Gösta Netzén, Olof Palme, Gustaf von Platen, Ahmed Ben Salah, Karl Vennberg och Pierre Vinde.

Referenser

Biografier
Gunnar Sträng
Svenskspråkig facklitteratur
Facklitteratur 1981
Hermann Wagener

Friedrich Wilhelm Hermann Wagener, född 8 mars 1815 nära Neuruppin, död 22 april 1889 i Friedenau vid Berlin, var en tysk politiker. 

Wagener var konsistorialassessor i Magdeburg, då han, en motståndare till den liberala riktningen, under Maximilian von Schwerin-Putzars ministär föranläts att 1848 lämna statstjänsten. Ledarna för konservativa partiet gav honom i uppdrag att leda uppsättningen av ett nytt konservativt organ, Neue Preußische Zeitung (efter vinjetten oftast kallad Kreuzzeitung). 

Efter att Wagener 1854 lämnat redaktörskapet för tidningen, ägnade han sig åt parlamentarisk verksamhet dels i preussiska deputeradekammaren (1853–1859), dels i tyska riksdagen (1867–1873), där han ledde det konservativa partiet. Åren 1866–1873 var han geheimeregeringsråd och föredragande råd i statsministeriet. 

Wagener utgav bland annat ett av hans konservativa världsåskådning präglat encyklopediskt verk, Staats- und Gesellschaftslexikon (23 band, 1858–1868; supplement 1869). Hans memoarer, Erlebtes, utkom 1884.

Källor

Preussiska politiker
Tyska riksdagsledamöter
Geheimeråd
Tyska chefredaktörer
Tyska politiker under 1800-talet
Personer från Neuruppin
Födda 1815 
Avlidna 1889
Män
Ugglan
Wilhelmine av Preussen (1709–1758)

Fredrika Sofia Vilhelmina av Preussen, tyska: Friederike Sophie Wilhelmine von Preußen, född 3 juli 1709 i Berlin, död 14 oktober 1758 i Bayreuth, var en preussisk prinsessa, och äldsta dotter till kung Fredrik Vilhelm I och Sofia Dorotea av Hannover. Gift 1731 med markgreven Fredrik III av Brandenburg-Bayreuth. Hon är berömd för sina memoarer och är även känd som musiker (flöjtist) och kompositör. Med maken lät hon också uppföra flera berömda rokokobyggnader i Bayreuth.

Biografi
Vilhelmina blev under sin barndom misshandlad av fadern och fick ett mycket nära förhållande till brodern Fredrik, som också behandlades illa av fadern. Hennes mor ville länge gifta bort henne med en brittisk prins, hennes far med en österrikisk, och då detta inte lyckades blev hon mot sin vilja bortgift med sin syster Sofias trolovade av fadern, som hotade med hämnd på hennes bror om hon inte samtyckte. Äktenskapet var i början lyckat men blev snart olyckligt genom makens relation till Dorothea von Marwitz, som blev offentlig mätress vid hovet.

Då paret besteg tronen, i maj 1735, drog de igång byggnadsprojekt som gjorde Bayreuth-rokokon berömd och nästan ruinerade staten. De grundade även universitetet i Erlangen. Vilhelmina gjorde sitt hov till ett centrum för kulturlivet i Tyskland, omgav sig med kvickhuvuden och artister och tog emot Voltaire och Fredrik den store som gäster. 1750 besökte hon Berlin och mötte Voltaire, Maupertuis och La Mettrie. Hon mottog ett underhåll från sin bror och försåg i gengäld hans armé med soldater. 

Under det österrikiska tronföljdskriget, 1740–1748, försökte Österrike få över henne på sin sida mot Preussen, och ett möte med Maria Theresia i september 1745 ledde till en konflikt med hennes bror. Hon mötte sina syskon för sista gången 1754, då hennes bror svor sin eviga lojalitet mot henne; hon agerade sedan som hans agent i södra Tyskland under sjuårskriget, 1756–1763, fram till sin död i oktober 1758. 

Hon komponerade även musik, så som operan Argenore (1740), som uppfördes till makens födelsedag. Hon författade sina memoarer: Memoires de ma vie (1748).

Anfäder

Referenser

  

Födda 1709
Avlidna 1758
Kvinnor
Preussens prinsessor
Tyska klassiska kompositörer
Tyska musiker under 1700-talet
Tyska författare under 1700-talet