kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Museum Witt

Museum Witt München (MWM) är en samling av nattfjärilar i München, Tyskland. Museet grundades 1980 av Thomas Witt. 

Samlingen består av 10 miljoner exemplar från hela världen och är därmed den största i världen.

Externa länkar 
 Museum Witt München (engelska)

Museer i München
Zoologiska museer
Museer invigda 1980
Entomologi
Bananrepubliken (musikalbum)

Bananrepubliken är ett musikalbum av rapparen Petter, utgivet 1999. Tre singlar släpptes från albumet: "Så klart", "Saker & ting" och "Rulla med oss". Det är Petters mest framgångsrika album och Sveriges mest sålda hiphopalbum, 320.000 exemplar, vilket motsvarar tre platinaskivor, då skivan släpptes på den tiden platinavärdet var 100.000 sålda ex.

Låtlista 
 "En banger"
 "Saker & ting" (feat Eye N' I)
 "Bygger broer" (feat Clemens)
 "Aldrig bigtime"
 "Rulla med oss" (feat Timbuktu, Peewee och Eye N' I)
 "Allt dras av det, tro det eller ej"
 "Vad ser du" (feat Trippel Ett)
 "En liten snubbe" (feat Pugh Rogefeldt)
 "Så klart" (feat Eye N' I)
 "Rockar hårt nu"
 "Bananrepubliken"

Musikalbum 1999
Album av Petter
Svenskspråkiga musikalbum
Årets författare

Årets författare kan syfta på:

 Årets författare (Vision) – årligt pris utdelat av fackförbundet Vision
 Årets författare (Tidningen Boken) – årligt pris utdelat av Tidningen Boken
 Årets författare (Västsvenska Författarsällskapet) – årligt pris utdelat av Västsvenska Författarsällskapet och Författarcentrum Väst
Råby hällor

Råby hällor naturreservat ligger i Hörby kommun strax söder om Hörby tätort.

Reservatet omfattar området kring två sammanlöpande bäckraviner. Reservatet är ett träd- och buskrikt beteslandskap med en riklighet av örter. Berggrunden består av stenkolsförande rät-lias-lager och den kalkrika kågerödsbildningen som på vissa ställen går i dagen. I reservatet finns även fornlämningar såsom odlingsrösen, hålväg, sten med skålgropar (även kallat älvkvarnar) och rester av fornåkrar längs sluttningarna.

Råby hällor invigdes av Hörby kommun den 7 september 2010.

Flora och fauna 
På de trädklädda sluttningarna och på betesängarna finns bland annat ask, ek, fläder, hagtorn, hägg, slån och den sällsynta benveden. Längs bäckarna på fuktängarna och i alkärr växer al.

Av örter och gräs finner man brudbröd, brunstarr, jordtistel, rödkämpar, skogssäv, svinrot, åkervädd och den rödlistade vittåteln. På fuktängarna finns darrgräs, mannagräs, slankstarr, småvänderot, vattenmåra, ängsnycklar och äkta förgätmigej. I de trädklädda delarna växer ormbär, skogsbingel och Sankt Pers nycklar.

Mossor och lavar finns av många olika sorter såsom flikig sköldlav, forsmossa, grå skärelav, kupig skrynkellav, mjölig lundlav, piskbaronmossa, silverlav och små förekomster av den rödlistade rödtandad hättemossan. På de torrare och öppna markerna finns huvmossa, orange lansmossa, trådkällmossa samt de rödlistade murlansmossan och åkerkoppmossan.

Av insekter finns exempelvis den ovanliga violettkantad guldvingen, gördelrovfluga och det rödlistade väddsandbiet som är helt boroende av vädd som födokälla.

De syrerika bäckarna med sina steniga bottnar gynnar både signalkräfta och öring.

I reservatet finns ett rikt fågelliv med arter såsom bofink, gransångare, gulsparv, lövsångare, mindre hackspett, sädesärla och trädgårdssångare. Vid bäckarna förekommer forsärla, kungsfiskare och strömstare. I de höga lövträden häckar glador.

Vägbeskrivning 
Från E22 på trafikplats 29 Norrehe svänger man söderut på riksväg 13 mot Sjöbo. Efter cirka 3,5 km når man He där man svänger till vänster mot Frostagården och fortsätter cirka 1,2 km på grusvägen till Råby hällor. Man kan även nå Råby hällor från norr genom att gå cirka 200 m sydväst ifrån vårdcentralen i Hörby.

Referenser 
Noter

Källor
 Underrättelse om inrättande av naturreservatet Råby Hällor i Hörby kommun, 2009-12-21
 Förslag till skötselplan för naturreservatet Råby hällor
 Länsstyrelsen i Skåne
 Naturvårdsverket

Naturreservat i Hörby kommun
Naturskyddsområden bildade 2009
Nanny Westerlund

Nanny Rosalie Westerlund-Serlachius, född Westerlund 29 april 1895 i Kimito, Finland, död 10 februari 1989 i Åggelby, Finland, var en finlandssvensk skådespelare.

Biografi 
Nanny Westerlund var yngst av nio syskon. Familjen flyttade år 1900 från Kimito i Åboland till Lappvik i Västnyland, där hon växte upp. Hon gillade att spela teater redan som barn, exempelvis fick hon uppträda på folkskolans julfest före skolåldern. Efter folkskolan var hon mellan 1907 och 1910 elev vid Hangö samskola cirka 20 kilometer från Lappvik. Hon studerade därefter vid Svenska Teaterns elevskola i Helsingfors 1910–1912. Efter studierna var hon engagerad vid Svenska Teatern i 70 år. Allt som allt varade hennes skådespelarkarriär i 78 år. Hon scendebuterade vid femton års ålder i Alexander Slottes skådespel Den stora islossningen som kom att följas av ett otal scenroller. Under sina första tio år på Svenska Teatern spelade hon 75 roller. Repertoaren spände över en vid skala, från lyriska roller till dramatiska roller.

Westerlund filmdebuterade 1917 i Konrad Tallroths film Vem sköt?. Hon kom sedermera att medverka i åtta filmproduktioner.

Westerlund gifte sig med hamnkaptenen Jarl Serlachius 1918 och fick en dotter 1923. Under hela hennes liv hade barndomsbygden Lappvik en speciell plats i hennes hjärta och hon tillbringade alla sina semestrar där, men var i mer än 40 år fast bosatt på Månsas gård i Åggelby.

Vid sidan av sin skådespelarkarriär verkade hon tidvis som regissör (bl.a. på Drottningholmsteatern i Sverige), författare, pjäsförfattare och ordförande för finlandssvenska Kammarteatern. Westerlund undervisade även en tid vid Teaterskolan i Helsingfors.

Utmärkelser 
För bästa kvinnliga skådespelare i En okänd vän fick Nanny Westerlund motta Jussistatyetten 1978. Hon tilldelades Pro Finlandia-medaljen 1955.

Filmografi 
1988 - Tjurens år (TV-film)  
1987 - Den förtrollade vägen (TV-film)  
1984 - Angelas krig  

1967 - Nog minns vi dig (TV-film)  
1962 - Staden (TV-film) 
1929 - Högsta vinsten   
1917 - Vem sköt? (Svensk film)

Teater

Roller (ej komplett)
1979 – Arsenik och gamla spetsar 
1916 – Vildanden 
Jungfruburen
 Violinkungen
 Tiggaroperan
 Världens vackraste ögon
 Madame Sans-Gêne

Källor  
N. Westerlund på Elonet databas 
  

Litteratur

Noter
     
 

 
Kvinnor
Finländska skådespelare under 1900-talet
Finlandssvenska skådespelare
Födda 1895
Avlidna 1989
Personer från Kimitoön
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Björsäters socken, Östergötland

Björsäters socken i Östergötland ingick i Bankekinds härad (före 1892 även delar i Skärkinds härad), ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun och motsvarar från 2016 Björsäters distrikt.

Socknens areal är 118,87 kvadratkilometer, varav 101,61 land. År 2000 fanns här 824 invånare. Tätorten Björsäter med sockenkyrkan Björsäters kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Björsäters socken har medeltida ursprung.

Ekhammar, Målstena, Odensgöl hörde fram till 1892 till Yxnerums jordebokssocken i Skärkinds härad men till Björsäters kyrkosocken. År 1892 i jordeboken till Björsäter från Yxnerum 1/4 mantal Frängsbo och 1/4 mantal Åketorp samt från Björsäter till Yxnerum 1 mantal Drängsbo nr 1 och 2.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Björsäters församling och för de borgerliga frågorna till Björsäters landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2006 i Björsäter-Yxnerums församling som i sin tur 2010 uppgick i Åtvids församling. 1974 överfördes hit fastigheten Kinäs 1 1 från Östra Ryds socken (församling).

1 januari 2016 inrättades distriktet Björsäter, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Kinda kompani och Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani.

Geografi
Björsäters socken ligger kring sjöarna Risten, Teden och vid östra gränsen Borken och Hövern. Socknen är en starkt kuperad skogs- och bergsbygd rik på sjöar.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravfält och tre fornborgar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1378 Byörnmasäter) kommer från kyrkbyn. Förleden björn, aningen syftande på djuret eller ett mansnamn. Efterleden är säter, 'utmarksäng'.

Se även
Björsäters församling
Risten-Lakviks Järnväg
Lista över fornlämningar i Björsäters socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 7 Hermes 1951 libris
Björsäters andra sockenbok / Sten Eskilsson 1984. libris

Externa länkar

Indelningar i Åtvidabergs kommun
Socknar i Bankekinds härad
Socknar i Skärkinds härad
Yxnerums landskommun

Yxnerums landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Yxnerums socken i Skärkinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Björsäter.

År 1971 upplöstes Björsäters landskommun och detta område fördes så till Åtvidabergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Grebo landskommun

Grebo landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Grebo socken i Bankekinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Björsäter.

År 1971 upplöstes Björsäters landskommun och detta område fördes så till Åtvidabergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Värna landskommun

Värna landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Värna socken i Bankekinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Björsäter.

År 1971 upplöstes Björsäters landskommun och detta område fördes så till Åtvidabergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Yxnerums socken

Yxnerums socken i Östergötland ingick i Skärkinds härad (före 1892 även delar i Bankekinds härad, Hammarkinds härad och Norra Tjusts härad), ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun och motsvarar från 2016 Yxnerums distrikt.

Socknens areal är 103,87 kvadratkilometer, varav 81,90 land. År 2000 fanns här 189 invånare. Kyrkbyn Yxnerum med sockenkyrkan Yxnerums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Yxnerums socken har medeltida ursprung.

Före 1892 tillhörde av socken 9 3/4 mantal till Skärkinds härad, 1 1/2 mantal till Bankekinds härad, 1/2 mantal (Stensum) till Hammarkinds härad (Ringarums civila socken) samt 2 3/4 mantal - Yxnerums skate - till Norra Tjusts härad, Kalmar län (Hannäs civila socken). Alla delar från 1892 i denna socken och härad och Östergötlands län.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Yxnerums församling och för de borgerliga frågorna till Yxnerums landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Björsäters landskommun och ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2006 i Björsäter-Yxnerums församling som i sin tur 2010 uppgick i Åtvids församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Yxnerum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompaniet, Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani och Kalmar regemente, Sevedes kompani.

Geografi
Yxnerums socken ligger kring sjöarna Yxningen och Saken på gränsen till Småland. Socknen är en småkuperad skogbevuxen berg- och moränterräng med odlad mark i sänkorna.

Fornlämningar

Kända från socknen är några gravar och stensättningar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1383 Yxnarwma) kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Förleden är troligen yxna, en genitivform av ordet oxe. Efterleden är rum, 'öppen plats'.

Se även
Yxnerums församling 
Lista över fasta fornminnen i Åtvidabergs kommun#Yxnerum

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 7 Hermes 1951 libris
Yxnerum : en hembygdsbok / Olof Söderbäck  libris
Yxningen : medlemsblad för Yxnerums hembygdsförening 1986- libris

Externa länkar

Yxnerums hembygdsförening

Indelningar i Åtvidabergs kommun
Socknar i Skärkinds härad
Socknar i Bankekinds härad
Socknar i Norra Tjusts härad
Socknar i Hammarkinds härad
Grebo socken

Grebo socken i Östergötland ingick i Bankekinds härad (före 1888 även delar i Hanekinds härad), ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun och motsvarar från 2016 Grebo distrikt.

Socknens areal är 70,57 kvadratkilometer, varav 64,15 land. År 2000 fanns här 1 401 invånare. Tätorten Grebo med sockenkyrkan Grebo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Grebo socken har medeltida ursprung.

Före 1888 hörde i civilt avseende till Vists socken och Hanekinds härad byarna Föltorp och Hedingstorp jämte lägenheterna Kongshäll och Olofsmåla även som de på ägorna till Torpa by belägna så kallade Säbytorpen, nämligen Stora och Lilla Tjugumålen, Häradstorp eller Kolbotten, Häradssveden och Nysäter. De så kallade Säbytorpen överfördes 1888 till Vists kyrkosocken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Grebo församling och för de borgerliga frågorna till Grebo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Björsäters landskommun och ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Grebo-Värna församling som i sin tur 2010 uppgick i Åtvids församling.. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Grebo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Kinda kompani och Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani.

Geografi
Grebo socken ligger mellan Linköping och Åtvidaberg kring sjöarna Ärlången i nordväst och Vien och Örn i sydost. Socknen består av odlingsbygd i öster och skogsbygd i väster.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravfält och stensättningarar, en domarring, stensträngar och en fornborg från järnåldern. Vid gården i Rösten finns en fallosliknande stenfigur kallad Röstensgubben.

Namnet
Namnet (1354 Grepaboo) kommer troligen från prästgården. Förleden kan vara ett mansnamn Grepe. Efterleden är bo, 'bostad'.

Se även
Grebo församling
Lista över fasta fornminnen i Åtvidabergs kommun#Grebo

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 7 Hermes 1951 libris
Grebo - vår hemort : Grebo och dess människor i ord och bild / Greger Thörnholm 1995.  libris

Externa länkar

Indelningar i Åtvidabergs kommun
Socknar i Bankekinds härad
Socknar i Hanekinds härad
Värna socken

Värna socken i Östergötland ingick i Bankekinds härad, ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun och motsvarar från 2016 Värna distrikt.

Socknens areal är 37,38 kvadratkilometer, varav 34,64 land. År 2000 fanns här 326 invånare. Kyrkbyn Värna med sockenkyrkan Värna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Värna socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Värna församling och för de borgerliga frågorna till Värna landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Björsäters landskommun och ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Grebo-Värna församling som i sin tur 2010 uppgick i Åtvids församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Värna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bankekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Kinda kompani och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings och Tjusts kompanier.

Geografi
Värna socken ligger sydost om Linköping med sjön Översjön i nordost. Socknen ligger på gränsen mellan Östgötaslätten i norr och kuperad skogsbygd i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravrösen från bronsåldern och fyra gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet (1370 Werna) kommer från kyrkbyn och består av en pluralform av värn, 'skans, befäst plats, befästning' eller 'hägnad'.

Se även
Värna församling
Lista över fornlämningar i Värna socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 7 Hermes 1951 libris

Externa länkar

Indelningar i Åtvidabergs kommun
Socknar i Bankekinds härad
Åtvids landskommun

Åtvids landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Åtvids socken i Bankekinds härad i Östergötland denna kommun.

I landskommunen inrättades 30 maj 1902 municipalsamhället Åtvidabergs municipalsamhälle. 1 januari 1947 (enligt beslut 18 oktober 1946) ombildades landskommunen till Åtvidabergs köping varvid municipalsamhället upplöstes.

1971 ombildades köpingen till Åtvidabergs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Åtvids landskommun 1938-1942

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Eugén Nordgaardh

Eugén Nordgaardh, född 18 mars 1907 i Norge, död 9 november 2004 i Halmstad, var en svensk friidrottare (stående höjdhopp). Han tävlade för klubben IFK Halmstad och vann SM i stående höjdhopp år 1931.

Referenser

Källor

Noter

Svenska stående höjdhoppare
Svenska mästare i stående höjdhopp
Män
Födda 1907
Avlidna 2004
Svenska idrottare under 1900-talet
Skärkinds landskommun

Skärkinds landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Skärkinds socken i Skärkinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Norsholm.

År 1971 upplöstes Norholms landskommun och detta område fördes så till Norrköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Skärkinds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Indelningar i Norrköpings kommun
Vists församling, Linköpings stift

Vists församling är en församling inom Svenska kyrkan i Östgötabygdens kontrakt av Linköpings stift i Linköpings kommun i Östergötlands län, Östergötland. Församlingen ingår i Vist-Vårdnäs pastorat.

Församlingskyrka är Vists kyrka.

På Bjärka-Säby slott inrättades 1878 en kyrka som användes som gudstjänstlokal.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat för att därefter ha varit moderförsamling i pastoratet Vist och Vårdnäs.

Pastoratet var kapitelprebende under medeltiden och blev under reformationen ett eget pastorat. Pastoratet blev 14 maj 1740 ett patronellt pastorat.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar i församlingen. Prästbostaden Räfvantomta låg vid Vists kyrka och Sturefors järnvägsstation.

Komministrar
Lista över komministrar i församlingen. Prästbostaden låg vid Vists kyrka. Tjänsten vakanssattes 16 oktober 1906 och förslogs till indragning 1919.

Brukspredikanter
Lista över brukspredikanter vid Cedersbergs glasbruk.

Klockare och organister

Se även
 Vists socken, Östergötland

Referenser

Externa länkar
 Vist-Vårdnäs pastorats (samf) webbplats

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Vists landskommun, Östergötlands län

För landskommunen med samma namn i Västergötland, se Vists landskommun, Älvsborgs län.
Vists landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Vists socken i Hanekinds härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Vårdnäs landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vists landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Gårdeby landskommun

Gårdeby landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Gårdeby socken i Skärkinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Aspveden.

År 1971 upplöstes Aspvedens landskommun och detta område fördes så till Söderköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Söderköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Västra Husby landskommun

Västra Husby landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Västra Husby socken i Hammarkinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Aspveden.

År 1971 upplöstes Aspvedens landskommun och detta område fördes så till Söderköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västra Husby landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Söderköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Östra Ryds landskommun, Östergötlands län

Östra Ryds landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Östra Ryds socken i Skärkinds härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Aspveden.

År 1971 upplöstes Aspvedens landskommun och detta område fördes så till Söderköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Östra Ryds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Söderköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Östra Ryds landskommun

Östra Ryds landskommun kan syfta på:

* Östra Ryds landskommun, Stockholms län
 Östra Ryds landskommun, Östergötlands län