kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Älvsbacka socken

Älvsbacka socken i Värmland ingick i Nyeds härad, ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Älvsbacka distrikt.

Socknens areal är 70,88 kvadratkilometer varav 61,74 land. År 2000 fanns här 254 invånare. Det tidigare bruket och kyrkbyn Älvsbacka med sockenkyrkan Älvsbacka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 16 december 1819 genom en utbrytning ur Nyeds socken efter att från 1731 varit ett kapellag i dess församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Älvsbacka församling och för de borgerliga frågorna bildades Älvsbacka landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Nyeds landskommun som 1971 uppgick i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Alster-Nyedsbygdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Älvsbacka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nyeds härad.

Geografi
Älvsbacka socken ligger norr om Karlstad kring norra delen av Östra Örten och med Gräsmången i norr. Socknen har odlingsbygd vid sjöarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd med höjder som i nordost når 290 meter över havet.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen.

Namnet
Namnet skrevs 1600 Eldzbacken och avsåg då en gård som senare gav namn åt bruket som gett socknen dess namn. Förleden är troligtvis mansnamnet Elof, efterleden innehåller backe.

Namnet skrevs före 1917 även Elovsbacka socken.

Befolkningsutveckling

Se även
 Älvsbacka församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Nyeds härad
Alsters socken

Alsters socken i Värmland ingick i Väse härad, ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Alsters distrikt.

Socknens areal är 128,53 kvadratkilometer varav 111,42 land. År 2000 fanns här 1 609 invånare. Tätorten Vallargärdet och en del av Karlstad samt kyrkbyn Alsters kyrkby med sockenkyrkan Alsters kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1595 utbröts en del till den då nybildade Nyeds socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Alsters församling och för de borgerliga frågorna bildades Alsters landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Nyeds landskommun som 1971 uppgick i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Alster-Nyedsbygdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Alster, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Väse härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Alster och Carlstads kompanier.

Geografi
Alsters socken ligger nordost om Karlstad kring Alsterälven och sjöarna Gapern och Alstern. Socknen är en odlingsbygd vid sjöarna och vattendragen och skogsbygd däromkring.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. En runristning har enligt äldre uppgifter påträffats

Namnet
Namnet skrevs 1503 Alster och med ett förled som innehåller ånamnet Alstran, 'den växande'. Efterleden är hem, bygd.

Befolkningsutveckling

Se även
 Alsters församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Väse härad
Väse socken

Väse socken i Värmland ingick i Väse härad, ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Väse distrikt.

Socknens areal är 258,73 kvadratkilometer varav 254,26 land. År 2000 fanns här 2 027 invånare. Tätorten Väse samt sockenkyrkan Väse kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1595 utbröts en del till den då nybildade Nyeds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Väse församling och för de borgerliga frågorna bildades Väse landskommun. Landskommunen utökades 1952 och upplöstes 1971 då denna del överfördes till Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Väse-Fågelviks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Väse, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Väse härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Alsters kompani.

Geografi
Väse socken ligger öster om Karlstad kring åarna Ölman och Glommen i norr med Vänern i söder och omfattar även öar, som Arnön, i en skärgård. Socknen är en slättbygd i söder och kuperad skogsbygd i norr med höjder som i Klinten i norr når 227 meter över havet.

Väseslätten är Värmlands största odlingsområde.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns sex gravfält. En runsten har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1390 Vääsherad och är ett ursprungligt bygdenamn med efterleden härad, 'bygd'. Förleden är ett ånamn Väs(a) med oklar tolkning.

Befolkningsutveckling

Se även
 Väse församling
 Maria Nilsdotter i Ölmeskog

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Väse hembygdsförening

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Väse härad
Väse-Fågelviks församling

Väse-Fågelviks församling är en församling i Domprosteriet i Karlstads stift. Församlingen ligger i Karlstads kommun i Värmlands län och ingår i Karlstads pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2006 genom sammanslagning av Väse och Östra Fågelviks församlingar och utgjorde därefter till 2014 . Från 2014 ingår församlingen i Karlstads pastorat.

Kyrkor 
 Väse kyrka
 Östra Fågelviks kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Karlstads kommun
Väse församling

Väse församling var en församling i Karlstads stift och i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Väse-Fågelviks församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. År 1595 utbröts en del av då nybildade Nyeds församling.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Väse och (Östra) Fågelvik som till 1868 även omfattade Alsters församling. Från 1962 till 1973 var församlingen moderförsamling i pastoratet Väse och Ölme för att därefter till senast 2006 utgöra ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2006 i Väse-Fågelviks församling.

Organister

Kyrkor 
 Väse kyrka

Se även
Väse socken

Källor 

Indelningar i Karlstads kommun

Historiska församlingar i Karlstads stift
Östra Fågelviks församling

Östra Fågelviks församling var en församling i Karlstads stift och i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Väse-Fågelviks församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. År 1595 utbröts en del av då nybildade Nyeds församling. Namnet var före 1 januari 1886 (namnet ändrades enligt beslut den 17 april 1885) Fågelviks församling.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Väse och (Östra) Fågelvik som till 1868 även omfattade Alsters församling. Från 1962 till senast 2006 utgjorde församlingen ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2006 i Väse-Fågelviks församling.

Kyrkor 
 Östra Fågelviks kyrka

Se även
Östra Fågelviks socken

Källor 

Indelningar i Karlstads kommun

Historiska församlingar i Karlstads stift
Hönsa-Tores saga

Hönsa-Tores saga (isländska Hænsa-Þóris saga eller Hænsna-Þóris saga) är en av islänningasagorna. Sagan handlar bland annat om Hönsa-Tore, en rik men impopulär bonde, som vägrar att dela med sig av sitt hö inför vintern. När grannarna tar för sig av höet ändå, bränner han dem inne. Sagan slutar med att Hönsa-Tore dräpes. I sagan beskrivs också hur Island delades in fjärdingar. Handlingen utspelar sig till största delen i Borgarfjörður kring år 960 och åren därefter. Den skrevs tidigt på 1200-talet.

Sagan fanns nedtecknad i en pergamentskrift kallad Vatnshyrna. Den är till stor del försvunnen. (Några blad finns på Árni Magnússon-institutet för isländska studier.) Sagan finns i sin helhet endast återgiven i senare pergamentskrifter. Den första tryckta utgåvan utkom 1847 i Köpenhamn.

Hönsa-Tores saga finns översatt till svenska av Hjalmar Alving (1935) och Åke Ohlmarks (1962).

Se även
Islänningasagor
Sagalitteratur
Islands historia

Externa länkar
Sagan i originaltext på Icelandic Saga Database

Referenser
Guðni Jónsson: Íslendinga sögur, band 1, s. XXX-XXXI. Reykjavík 1946.
Åke Ohlmarks: De isländska sagorna, band 1, s. 17. Steinviks bokförlag 1964.

Islänningasagorna
Östra Fågelviks socken

Östra Fågelviks socken i Värmland ingick i Väse härad, uppgick 1967 i Karlstads stad och området ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Östra Fågelviks distrikt.

Socknens areal är 85,25 kvadratkilometer varav 80,63 land. År 2000 fanns här 3 343 invånare. Tätorterna Skattkärr och Alster (del av) samt sockenkyrkan Östra Fågelviks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1595 utbröts en del till den då nybildade Nyeds socken. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Fågelviks socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till (Östra) Fågelviks församling och för de borgerliga bildades (Östra) Fågelviks landskommun. Landskommunen uppgick 1967 i Karlstads stad som 1971 ombildades till Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Väse-Fågelviks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Fågelvik, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Väse härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Alsters kompani.

Geografi
Östra Fågelviks socken ligger öster om Karlstad kring sjön Gapern i norr med en vik av Vänern i söder. Socknen är en slättbygd i söder och kuperad skogsbygd i norr.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen i kustlägen. Från järnåldern finns två gravfält och en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs 1400 Fuglauik och syftar på en fågelrik vik nära där kyrkan byggdes.

Befolkningsutveckling

Personer från Östra Fågelviks socken
Paul Piltz
Mats Einarsson

Se även
 Östra Fågelviks församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Väse härad
Ron Asheton

Ronald Frank "Ron" Asheton, född 17 juli 1948 i Washington, D.C., död i januari 2009 i Ann Arbor, Michigan, var en amerikansk gitarrist som är mest känd för sin medverkan i rockbandet The Stooges. Han hittades död i sitt hem 6 januari 2009, och det fastslogs att han avlidit av en hjärtattack några dagar tidigare.

Ron Asheton spelade gitarr på The Stooges första två album, The Stooges och Fun House. Till den tredje skivan, Raw Power, anslöt sig gitarristen James Williamsson till bandet, detta gjorde att Asheton bytte till att spela bas.

Diskografi
Album med The Stooges

Album med The New Order
1977 – New Order
1989 – Victim of Circumstance
1990 – Declaration of War

Album med Destroy All Monsters
1989 – November 22, 1963
1999 – Bored (inspelad 1978)

Album med New Race
1982 – The First and Last
1989 – The First To Pay
1990 – The Second Wave

Album med Dark Carnival
1990 – Live - Welcome to Show Business
1991 – Greatest Show in Detroit
1996 – Last Great Ride

Album med The Empty Set
1996 – Thin Slim & None/Flunkie

Album med Powertrane
2003 – Ann Arbor Revival Meeting

Referenser

Externa länkar

Ron Ashetons diskografi på Discogs
Asheton i Chicago Tribune

Asheton, Ron
Amerikanska rockgitarrister
Män
Avlidna 2009
Solsidan (säsong 1)

Den första säsongen av Solsidan, en svensk tv-serie skapad av Felix Herngren, Ulf Kvensler, Pontus Edgren och Jacob Seth Fransson hade premiär den 29 januari 2010, hade säsongsavslutning den 9 april 2010 och bestod av 10 avsnitt. Serien handlar om Alex (Felix Herngren) och Anna (Mia Skäringer) som väntar sitt första barn och har precis flyttat till Alex barndomshem i Solsidan, Saltsjöbaden. Alex försöker få Anna att trivas samtidigt som han umgås med sin gamla ungdomsvän Fredde. Programmet har även sålts internationellt och kommer att sändas i Norge, Finland och Danmark.

Den första säsongen av Solsidan sändes i Sverige fredagar klockan 21:00 på TV4, tittarsiffrorna varierade mellan 1,19 miljoner tittare som lägst och 1,84 miljoner tittare som mest. Säsongen släpptes på DVD den 30 juni 2010 under titeln "Solsidan - Hela säsong 1" och distribuerades av TV4 och Noble Entertainment.

Handling
Alex är en 39-årig tandläkare som flyttar tillbaka till sitt barndomshem i Saltsjöbaden med sin flickvän Anna. Tillsammans väntar de sitt första barn. Anna arbetar som skådespelare och känner sig främmande i Alex hemstad. Alex mamma Margareta har sålt huset till Alex och Anna, men anser att hon fortfarande får titta in när hon vill. Fredrik Schiller är Alex gamla vän som bor i ett av Saltis flottaste hus med sin fru Mikaela "Mickan" och två barn. Ove Sundberg är en annan av Alex barndomsvänner som anses vara den snålaste och tråkigaste i Saltsjöbaden. Han bor med sin lika "snåla och tråkiga" fru Anette. Säsongen avslutas med att Alex och Anna får sitt första barn.

Mottagande

Tittarsiffror
Premiäravsnittet av Solsidan som sändes den 29 januari 2010 sågs av 1,84 miljoner tittare. Serien fick 48,4 procent av tittartidsandelen och 19,6 i rating i åldersgruppen 12–59. Veckan det sändes var Solsidan det fjärde mest sedda programmet efter Antikrundan, På spåret och Mästarnas mästare. Andra avsnittet sågs av 1,485 miljoner tittare.

Rollista
Den första säsongen har fyra huvudroller och några andra återkommande rollfigurer. Alex Löfström, den neurotiske 39-årige tandläkaren porträtterades av Felix Herngren. Hans höggravida sambo, Anna Svensson, spelades av Mia Skäringer och känner inte riktigt att hon passar in i "Saltis". Johan Rheborg spelar Alex barndomskompis Fredrik "Fredde" Schiller som är gift med Michaela "Mickan" Schiller som porträtteras av Josephine Bornebusch.

Återkommande rollfigurer
Mona Malm som Alex mamma, Margareta Löfström
Rebecka Teper som Mickans bästa väninna, Lussan
Henrik Dorsin som Alex barndomskompis och tillika granne, Ove Sundberg
Malin Cederbladh som Oves snåla fru, Anette Sundberg
Magnus Krepper som Annas bror, Palle Svensson
Carl Sjögren som Freddes och Mickans son, Victor Schiller
Ester Granholm som Freddes och Mickans dotter, Ebba Schiller
André Wickström som Ludde, Freddes kollega. 
Zinat Pirzadeh som Ranja
Otilia Anttila som Freddes och Mickans dotter, Ebba Schiller
Mitcho Batalov - Oscar, Lussans kille

Avsnitt

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

 

Säsong 1
TV-säsonger 2010
Hagerup

Hagerup är ett danskt och norskt efternamn, som burits av bland andra:

 Edvard Hagerup
 Eiler Hagerup, flera personer
 Eiler Hagerup (1684–1743), biskop i Trondhjem
 Eiler Hagerup (1718–1789), biskop i Kristiansand
 Eiler Hagerup (1736–1795), amtmand
 Eiler Hagerup (1766–1826), präst
 Eiler Henning Hagerup
 Francis Hagerup
 Henrik Steffens Hagerup, flera personer
 Henrik Steffens Hagerup (1806–1859), norsk sjöofficer
 Henrik Steffens Hagerup (1840–1908), norsk kavalleriofficer
 Hilde Hagerup
 Inger Hagerup
 Klaus Hagerup
 Nina Hagerup Grieg

Se även 
 Hagerups Forlag
 Edvard Hagerup Bull
 Edvard Hagerup Grieg

Danska efternamn
Norska efternamn
Vallhundsprov

Vallhundsprov är en hundsport för vallhundar. Dirigerad av  en hundförare skall hunden valla flockar av tamfår eller nötkreatur runt särskilda banor med stängsel, grindar och fållor. Hunden skall hålla flocken samlad, kunna hämta in djur som avviker från flocken samt kunna avskilja enskilda djur. Hunden skall kunna driva flocken framåt i önskad hastighet och få den att stanna på kommando. I Finland finns vallhundsprov för renvallare.

Tävlingar finns på alla nivåer från lokala klubbtävlingar till världsmästerskap. Vallhundsprov är särskilt populära i stora fåravelsnationer som Storbritannien, Irland, Australien, Nya Zeeland, Sydafrika, Chile, Kanada och USA.

För de främsta vallhundsraserna border collie och australian stock dog (working kelpie) är meriter från vallhundsprov krav för att de skall få användas i avel.

I Sverige ordnas officiella vallhundsprov av Svenska Vallhundsklubben (SVaK), specialklubb för border colle. För australian cattledog, australian kelpie, australian shepherd,  australian stumpy tail cattle dog, belgisk vallhund, beauceron, briard och collie är vallhundsprov alternativ till andra bruksmeriter för erhållande av högre utmärkelser på hundutställningar. Proven är även öppna för övriga hundraser i gruppen Vall- boskaps- och herdehundar enligt den internationella kennelfederationen Fédération Cynologique Internationales (FCI) gruppindelning av hundraser samt de vallande spetsarna.

Referenser
Hundsport, Nationalencyklopedin (läst 2010-12-15)
Artikeln är delvis en översättning från engelskspråkiga Wikipedia.
Regelbok för Svenska Vallhundsklubbens tävlingar och prov, Svenska Vallhundsklubben (SVaK)

Externa länkar
Svenska Vallhundsklubben (SVaK)
Svenska Working Kelpie Klubben
Specialklubben för Västgötaspets
Herding Working Tests (utom border collie och australian stock dog), FCI  
Herding Working Tests (för border collie och australian stock dog), FCI  (doc)
International Sheepdog Trial (utom border collie och australian stock dog), FCI  
International Sheepdog Trial (för border collie och australian stock dog), FCI  (doc)
Performance Events: Herding, American Kennel Club (AKC) 

Hundsport
Brukshundar
Djurskötsel
Rolf Hagstrand

Rolf Gustaf Hagstrand, född 25 april 1904 i Björkviks församling, Södermanland, död 18 november 1998 i Sankt Görans församling, Stockholm, var en svensk arkitekt. Han var gift med kommunpolitikern i Stockholm Ulla Hagstrand.

Biografi
Rolf Hagstrand fick sin utbildning på Kungliga Tekniska högskolan (KTH) i Stockholm, med examen 1928. Hagstrand studerade sedan vid Kungliga Konsthögskolan (KKH) fram till 1932. Redan under sin akademitid fick han anställning hos arkitekten Cyrillus Johansson. Senare kom Hagstrand vara anställd hos Erik Lallerstedt och Ivar Tengbom innan han på 1930-talet startade egen arkitektverksamhet i samarbete arkitekten Birger Lindberg under namnet Hagstrand & Lindberg. Firman hörde på sin tid till de mest anlitade i Stockholm och ritade ett 50-tal byggnader. En del av byggprojekten uppfördes av byggmästaren Gösta Videgård. 

Hagstrand var en utpräglat funktionalist. Detta återspeglas exempelvis i det engelskpåverkade radhusområdet Norrskogsvägen 1-3 på Stora Essingen i Stockholm som kom till 1936 och byggdes av Gösta Videgård. Även Kungshuset, Kungsgatan i samma stad byggt 1938–1940 med en fasad i slipad, ljus kalksten  är ett tidigt exempel på svensk funkisarkitektur. Hagstrand ritade även biografen Rival vid Mariatorget i Stockholm.

Byggnader som han ritade tillsammans med partnern Lindberg var bland annat en tennishall i Katrineholm, idrottshallar i Mariestad Sandviken, Uddevalla, Lysekil, Växjö, och Nässjö, en simhall i Karlskoga och ett sjukhus i Askersund. Därtill kommer flygverkstäder på flygvapnets flottiljer och ett idrottsinstitut på Bosön, Lidingö.  

I egen regi ritade Hagstrand under  1940-, 1950- och 1960-talen en lång rad byggnader i Stockholms innerstad och Stockholms ytterområden. Bland dem kan nämnas hus för läkarförbundet på Artillerigatan, hus för kommunaltjänsteförbundet på Jungfrugatan, villor i Djursholm och Stocksund, bland annat villa Sigge Fürst i Djursholm och egen villa i Stocksund. En av hans medarbetare 1955–1959 var Sune Malmquist.

Makarna Hagstrand är begravda på Bromma kyrkogård.

Verk i urval
 Norrskogsvägen 1-3, radhusområde på Stora Essingen, Stockholm (1936)
 Tennishallen, Karlshamn, genom Birger Lindberg (1937) 
 Aston Hotel med Biograf Rival, Stockholm (1937)
 Bergsgatan 22 och 24, bostads- och kontorshus, Kungsholmen, Stockholm (1938–1939)
 Kungshuset, Kungsgatan i Stockholm (1938–1940)
 Norr Mälarstrand 102, Stockholm (1938–1940)
 Biograf Orkanen, Stora Essingen, Stockholm (inredning 1938)
 Villa Hensmar, Norevägen, Djursholm (1944)
 Mandelbrödsvägen 14 och 16, Sköndal i södra Stockholm (1949–1951) 
 Karlahuset, Örebro, ursprungligen "Västra sjukhemmet". Invigt 1952.
 Betlehemskyrkan, Stockholm, 1952
 Gullvivan 2 i Stockholm, tillsammans med Heiner Moegelin (1972–1974)
 Esso Motorhotell Kungens Kurva (högdelen) tillsammans med H. Moegelin (1972)

Bilder

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1900-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer från Björkviks socken
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Födda 1904
Avlidna 1998
Män
Stora Kils socken

Stora Kils socken i Värmland ingick i Kils härad, ingår sedan 1971 i Kils kommun och motsvarar från 2016 Stora Kils distrikt.

Socknens areal är 172,05 kvadratkilometer varav 144,03 land. År 2000 fanns här 9 351 invånare. Godset Apertin, tätorten Kil samt sockenkyrkan Stora Kils kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet var före 1 januari 1886 (namnet ändrades enligt beslut den 17 april 1885) Kils socken.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stora Kil, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till (stora) Kils församling och för de borgerliga frågorna bildades Kils landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Kils kommun. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kils härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Kils kompani.

Geografi
Stora Kils socken ligger norr om Karlstad kring Norsälven, Nedre Fryken och södra delen av Mellanfryken. Socknen har odlingsbygd vid älven och sjöarna och är i övrigt en starkt kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns nio gravfält, ett stort vid Runnevål.

Namnet
Namnet skrevs 1315 Chill och syftar troligen på en kilformad vik vid den gamla kyrkan. Denna ödekyrkogård ligger norr om Apertins herrgård öster om den idag delvis igenväxta och sänkta sjön Norra Hyn och ortnamnet kil kan ursprungligen ha avsett den nordvästra delen av sjön en bit från kyrkplatsen. Socknen fick år 1885 sitt namn ändrat till Stora Kils socken (för att inte förväxlas med Visnums-Kils socken i samma landskap och med Kils socken i Örebro län).

Även Nedre Frykens södra spets kan beskrivas som en kil och den gamla kyrkan låg på ett näs mittemellan sjöarna (på ungefär lika långt avstånd). Men det borde vara Norra Hyn som avses eftersom terrängen från kyrkplatsen lutar ner mot den sjön. Även andra naturformationer som landtungor vid sjöar eller på land eller former på ägor och gränser kan föranleda ortnamnet "kil".

Befolkningsutveckling

Se även
 Stora Kils församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Kils kommun
Socknar i Kils härad
Djingareybermoskén

Djingareybermoskén är en moské i Timbuktu i Mali. Moskén byggdes omkring 1325 av Malirikets härskare Mansa Moussa, efter att han hade återvänt till Timbuktu från en pilgrimsfärd till Mekka. Mellan 1570 och 1585 förstorades moskén av Imam Al Aqib. Den centrala minareten dominerar Timbuktus stadsbild och är ett landmärke som syns från stora delar av staden.

Källor

Externa länkar 

Moskéer i Mali
Timbuktu