kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Resident Evil: Outbreak

Resident Evil Outbreak är ett spel i Resident Evil-serien.

Handling 
I Racoon City utbryter en epidemi som gör människorna i staden till zombier. Åtta överlevande måste ta sig till en missil för att avfyra den och förgöra staden innan smittan sprids. Spelaren kontrollerar alla de åtta karaktärerna, som har olika styrkor och svagheter.

Karaktärer 
 Kevin Ryman
 Mark Wilkins
 George Hamilton
 Cindy Lennox
 David King
 Alyssa Ashcroft
 Jim Chapman
 Yoko Suzuki

Datorspel 2003
Playstation 2-spel
Skräckspel
Spel med zombietema
Datorspel med kvinnliga huvudpersoner
Plakoidfjäll

Plakoidfjäll eller hudtänder är ett slags fiskfjäll som täcker huden hos många broskfiskar, till exempel hajar och rockor. Plakoidfjäll har liknande uppbyggnad som tänder och en inte helt obestridd klassisk teori om tandens evolution är att tänder kan ha utvecklats från plakoidfjällsliknande strukturer hos primitiva fiskar. Plakoidfjällen hos hajar bildas av läderhuden och består av tandben som ligger som ett hölje över en bindvävspapill. Fjällen ser olika ut hos olika arter varför de kan användas för artbestämning.

Hajskinn är täckt av plakoidfjäll och kan därför vara grovt som sandpapper och i vissa samhällen har hajskinn används just som sådant. I Japan har hajskinn traditionellt används för att göra en typ av matlagningsredskap, Oroshigane, för att riva wasabirötter. Stryker man en haj från toppen mot dess stjärt känns den mjuk. Men stryker man den i motsatt riktning avslöjas dess grova struktur. Ett undantag är brugden (Cetorhinus maximus) som är unik bland hajarna då dess plakoidfjäll sticker ut i alla riktningar.  Hajar har setts använda sin hud för att åsamka skada på sina bytesdjur.

Studier har visat att det bildas små strömvirvlar kring plakoidfjällen då fisken simmar vilket minskar vattenfriktioner. Fjällen tillåter också hajar att simma tystare jämfört med andra fiskar som genererar betydligt mer ljud när de skär vattnet.
I Japan använder traditionella svärdssmeder hajskinn på svärdshandtaget för att minska risken att katanan glider i handen. Genom att fästa skinnet så att fjällen pekar mot svärdsbladet erhålls ett bra fäste även då svärdsbäraren har ett löst grepp om svärdet.

Referenser

Noter

Fiskanatomi

en:Fish scale#Placoid scales
Blues Connection

{{Album infobox
|Typ          = studioalbum
|Namn         = Blues Connection
|bild         = 
|bildstorlek  = 
|bildtext     = 
|Mera text    = 
|Artist       = Linkin' Lousiana Peps
|Utgivning    = 1968
|Inspelad     = 
|Genre        = Blues
|Längd        = 37:34
|Språk        = Engelska
|Skivbolag    = Gazell Records AB
|Regissör     = 
|Producent    = Gert Palmcrantz
|Ljudtekniker = 
|Låtlista     = 
|Recensioner  = 
|Kronologi    = Peps Persson
|Förra album  = 
|Detta album  = Blues Connection(1968)
|Nästa album  = Sweet Mary Jane(1968)
|Misc         = 
|Singlar      = 
}}Blues Connection'' är ett album av Linkin' Louisiana Peps alias Peps Persson, släppt 1968.

Låtlista

"Blues with a Feeling" (Walter Jacobs) – 6:10
"Dimples" (James C. Bracken / John Lee Hooker) – 4:52
"Five Long Years" (Eddie Boyd) – 5:04
"Rooster Blues" (Otis Hicks) – 3:03
"Shake Your Moneymaker" (Elmore James) – 3:40
"The Sky Is Crying" (Elmore James) – 5:34
"Dust My Blues" (Elmore James) – 2:42
"Sportin' Life Blues" (Brownie McGhee) – 4:49

Medverkande
Musiker
Linkin' Louisiana Peps (Peps Persson) – sång, munspel
Guy Öhrström – gitarr
Slim Notini – piano
Göran Ramberg – tenorsaxofon
Göran Malmberg – basgitarr
Bill Öhrström – congas
Pelle Ekman – trummor

Produktion
Gert Palmcrantz – musikproducent
Sid – omslagsdesign
Rune Andersson – omslagsdesign, omslagskonst
Ragnar Lundin – foto

Externa länkar 
Blues Connection på Discogs
Peps bitar – Blues Connection

Musikalbum 1968
Album av Peps Persson
Formel 2-EM 1976

Formel 2-EM 1976 vanns av Jean-Pierre Jabouille.

Delsegrare

Slutställning

Formel 2-EM-säsonger
Motorsportevenemang 1976
Mörlunda landskommun

Mörlunda landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Mörlunda socken i Aspelands härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade Mörlunda storkommun genom sammanläggning med den tidigare kommunen Tveta. 

Nästa kommunreform innebar att Mörlunda upphörde som kommun den 1 januari 1971 och att området blev en del av Hultsfreds kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 0819.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Mörlunda församling. Den 1 januari 1952 tillkom Tveta församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält en av granskuror bildad bjälke av guld, belagd med en blå fisk (asp) med röda fenor.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 1 mars 1957 och avskaffades när kommunen upphörde den 1 januari 1971.

Geografi
Mörlunda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 360,84 km², varav 343,61 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 44,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Anmärkningar

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Hultsfreds kommun
T3-rum

T3-rum är en speciell typ av topologiska rum. Ett topologiskt rum  är T3 om det är T1 och reguljärt. Ett rum är reguljärt om för varje sluten mängd  och varje punkt  det finns öppna mängder  sådana att   och

Egenskaper

Varje T3-rum är Hausdorff. 

Egenskaper hos topologiska rum
Vittaryds kyrka

Vittaryds kyrka är en kyrkobyggnad i Vittaryd som tillhör Vittaryds församling.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes någon gång under medeltiden och ersatte en stavkyrka vars rester har påträffats ett stycke österut. Kyrkan som är uppförd i sten består av ett rektangulärt långhus med ett rakslutet  kor. En timrad sakristia vid norra sidan tillkom troligen 1787. 1827 lät man mura igen dörren på södra sidan och rev vapenhuset. Nuvarande ingång togs upp vid västra sidan och ett nytt vapenhus uppfördes. Samma år revs det platta innertaket som byttes ut mot ett tunnvalv av trä. Rester av det ursprungliga innertaket finns bevarade i sakristians panel.

I samband med en renovering 1997 upptäcktes målningar i flera av väggarnas kalkskikt från 1600 och 1700-talet som togs fram och konserverades.  1600-talsmålningarna är troligen utförda av Johan Cula och draperimålningarna från 1708 av Otto Henric Brachwagen.

Nuvarande klockstapel byggdes 1695 av David från Tofteryd. I stapeln hänger en medeltida klocka. I vapenhuset finns ytterligare en klocka från medeltiden. Totala antalet kyrkklockor är tre. Ursprungligen var stapeln en öppen konstruktion, men 1916 kläddes den in med brädor.

Inventarier
 Den medeltida dopfunten består av två block med fot av granit och cuppa av sandsten.
 Predikstolen är från 1600-talet och är försedd med sniderier från tysk renässans, som föreställer apostlar med öppna och igenslagna biblar.
 En madonnabild härstammar från 1200-talet.
 Nuvarande bänkinredning, altaruppsats och altarring tillkom vid en renovering 1924.

Orgel
1864 installerades en orgel med 4 stämmor byggd av Carl Elfström, Ljungby.
1924 ersattes Elfströms orgel av ett verk med tio stämmor byggt av Gebrüder Riegert, Järgensdorf, Österrike.
1981 byggdes en ny orgel av J. Künkels Orgelverkstad. Orgeln är mekanisk.

Referenser

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 306, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Externa länkar
Berga pastorat (även källa)
 Länsstyrelsen i Kronobergs län (även källa)
  (även källa)
     Madonna
Riksantikvarieämbetet Vittaryds kyrka

Kyrkobyggnader i Växjö stift
Kyrkobyggnader i Ljungby kommun
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Orgeldispositioner
Hilding Slätis

Sören Hilding Eugén Slätis, född 12 februari 1902 i Korsholm, Vasa län, Finland, död 26 november 1975 i Täby i Stockholm, Sverige, var en finsk-svensk professor i kärnfysik.

Hilding Slätis var professor i fysik vid Åbo Akademi 1946–1948 och blev 1948 laborator vid Vetenskapsakademiens forskningsinstitut för experimentell fysik. Från 1964 var han verksam vid forskningsinstitutet för atomfysik.

Källor

Noter 

Finländska fysiker
Finländska professorer
Personer verksamma vid Åbo Akademi
Män
Födda 1902
Avlidna 1975
Personer från Korsholm
Sverigefinlandssvenskar
Etenpropengummi

Etenpropengummi eller EPDM-gummi (Ethylene Propylene Diene M-class), är en typ av syntetiskt gummi som är en elastomer vilken har en rad användningsområden, till exempel bilinredning och tätning, ansiktsmasker (speciellt där silikon måste undvikas), solfångare för badpool, taktäckning et cetera.

Den kan användas som packning vid temperaturer ner till -35 °C.

Plast
Gummi
Nils Christiernsson

Nils Henrik Christiernsson (i riksdagen kallad Christiernsson i Helsingborg), född 18 februari 1883 i Stockholm (Hovförsamlingen), död 6 september 1940 i Stockholm (Oscar), var en svensk ombudsman och politiker. Han var son till Henrik och Sie Christiernsson.

Nils Christiernsson var redaktör för Karlskronatidningen 1908–1910, och för Hälsingborgs dagblad 1911–1923, därefter i Allmänna valmannsförbundets tjänst. Han var ledamot av Helsingborgs stadsfullmäktige 1919-1934 och ledamot av riksdagens andra kammare 1933–1936, invald i Fyrstadskretsen. Han tillhörde 1933 lantmanna- och borgarpartiet, men var 1934–1936 högervilde.

Under första världskriget var Christiernsson krigskorrespondent och utgav om denna verksamhet bland annat Franskt och tyskt (1916) samt Hindenburgs front (1917).

Referenser 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Svenska moderater
Svenska journalister under 1900-talet
Politiker från Stockholm
Journalister från Stockholm
Födda 1883
Avlidna 1940
Män
Nordisk revy

Nordisk revy har, med varierande undertitlar, varit namnet på åtminstone tre olika svenska tidskrifter av huvudsakligen kulturell inriktning, alla tämligen kortlivade.

Nordisk revy – tidning för vetenskaplig kritik och universitetsangelägenheter utgavs i Uppsala 1883-1885 av Adolf Noreen (1854-1925).

Nordisk revy för litteratur och konst, politik och sociala ämnen utgavs i Stockholm 1895-1899 av Erik Thyselius (1854-1924). Den inbördes ordningen mellan de olika ämnena i undertiteln ändrades något under de år tidningen utkom.  Bland medarbetarna fanns namn som Edvard Alkman, Hjalmar Branting, Vilhelm Ekelund, Karl-Erik Forsslund, Gustaf Fröding, Klas Fåhraeus, Ola Hansson, Ellen Key, Bengt Lidforss och Hjalmar Söderberg.

Nordisk revy – tidskrift för Norden rörande politiska och kulturella spörsmål utgavs på Boströms förlag i Stockholm åren 1903-1904. Under tidningens första år delades redaktörskapet för den av finlandssvenskarna Axel Lille (1848-1921) och Konni Zilliacus (1855-1924) medan Zillacius ensam var redaktör under det andra. Ansvarig utgivare var K. B. Boström, på vars boktryckeri tidskriften också trycktes.

Källor

 Bibliotekskatalogen Libris:

Nedlagda svenska tidskrifter
Urysohns lemma

Urysohns lemma är en sats inom topologin som används för att konstruera kontinuerliga funktioner från normala topologiska rum. Lemmat används ofta specifikt för metriska rum och kompakta Hausdorffrum, som är exempel på normala topologiska rum. Lemmat generaliseras av Tietzes utvidgningssats.

Lemmat är uppkallat efter Pavel Samuilovich Urysohn.

Formulering
Låt  vara disjunkta slutna mängder i ett normalt topologiskt rum X. Då finns en kontinuerlig funktion 
 
sådan att  för alla x i E och  för alla y i F.

Funktionen f kallas ofta Urysohnfunktionen.

Satser inom topologi

he:פונקציית אוריסון
Tullio Lombardo

Tullio Lombardo född 1460 och död 17 november 1532 var en italiensk skulptör och arkitekt verksam under renässansen. Han var bror till Antonio Lombardo och son till Pietro Lombardo, båda med samma yrke som Tullio. Familjen Lombardo, som härstammade från Lombardiet och flyttade till Venedig 1467, arbetade ofta tillsammans med att skulptera katolska kyrkor och gravmonument. Tullio Lombardo är också känd under namnet Tullio Solari.

Verk
Tullio Lombardo var, liksom hans far och bror, både arkitekt och bildhuggare. 1506 avslutade han den av Giorgio Spavento påbörjade kyrkan San Salvatore i Venedig, vars utförande avbrutits efter Spaventos död. San Salvatore är märklig genom sin vackra förening av basilikaform med en rik kupolanläggning. Som bildhuggare arbetade han tillsammans med sin far och sin bror, med vilka han deltog med Leopardo i utförandet av gravvården över dogen Andrea Vendramin i San Giovanni e Paolo. Självständigt utförde han fyra änglar för en dopfunt i San Martino, en altarrelief föreställande Marias kröning, i San Giovanni Crisostomo och på fasaden till Scuola di San Marco gjorde han ett par reliefer med ämnen ur helgonens liv, märkliga för sin genomförda perspektiviska bakgrund. Alla dessa arbeten finns i Venedig.

Kyrkan San Zanipolo innehåller dogen Pietro Mocenigos monument, färdigställt tillsammans med fadern och brodern, likaså dogen Andrea Vendramins monument, en anspelning på den romerska triumfbågen dekorerad med figurer. Förmodligen färdigställde Tullio Marco Cornaros gravmonument i Santi Apostoli och frisen i Cornarokapellet i Frarikyrkan. Han deltog också i arbetet med utsmyckningen av Santa Maria dei Miracoli i Venedig.

Under sina senare levnadsår utförde Tullio 1525 två reliefer i kapellet i San Antonio, Padua, varav en föreställer hur Paduas helgon, San Antonio, i en girigbuks lik fann en sten i stället för ett hjärta. I Tullio Lombardos verk kan man ana en förening av Giovanni Bellinis trohjärtade uppfattning med florentinaren Donatellos oroliga, kantiga draperifall. För övrigt finns i Venedig en mängd arkitektoniska och plastiska verk, vilka är påverkade av Tullio Lombardo, jämte hans far och bror, den så kallade "Lombardernas skola".

Litteratur

Källor

Noter

Externa länkar
T Lombardo, skulptur, Metropolitan Museum of Art Hämtad 2009-06-14

Födda 1460
Avlidna 1532
Män
Italienska skulptörer under 1400-talet
Renässansarkitekter
Italienska skulptörer under 1500-talet
Italienska arkitekter under 1400-talet
Italienska arkitekter under 1500-talet
Kap York (Grönland)

Kap York (grönländska: Innaanganeq) är en udde på nordvästra Grönland, vid den norra delen av Baffinbukten. Udden besöktes i slutet på 1800-talet av Robert Peary som i uddens omgivningar upptäckte tre av Kap York-meteoriterna 1894, bland dem Ahnighito som är världens tredje största hittills funna järnmeteorit. Det finns ett monument i form av en obelisk till minne av Peary på en bergstopp på udden.

Bilder

Källor 

Grönlands geografi
Personminnesmärken
Queen (tidskrift)

Queen var en tidskrift som 2008 - 2010 gavs ut av Bonnier AB. Den var främst inriktad på mode, kungligheter, kultur, reportage och intervjuer.

Referenser

Externa länkar 
 Queen på Libris

Svenska tidskrifter
Tidskrifter startade 2008
Svenskspråkiga tidskrifter
Hans Wilhelmsson

Karl Hans Björner Wilhelmsson, född 4 oktober 1929 i Göteborg, död 21 mars 2011 i Le Bouscat, Frankrike
,  var en svensk professor i elektromagnetisk fältteori vid Chalmers tekniska högskola (CTH).

Wilhelmsson avlade 1952 civilingenjörsexamen vid CTH och blev 1958 teknologie doktor vid samma lärosäte på avhandlingen The Scattering of Electromagnetic Waves by an Electron Beam and a Dielectric Cylinder. Efter att ha tjänstgjort vid Princeton University i USA och Försvarets forskningsanstalt (FOA) blev han laborator vid Uppsala universitet och slutligen professor i elektromagnetisk fältteori vid CTH 1971. Han blev ledamot av Vetenskapsakademien 1974, av Ingenjörsvetenskapsakademien 1978 och av Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg 1983. Han var även utländsk ledamot av Ukrainska vetenskapsakademien från 1991.

Källor

Noter 

Svenska professorer i elektroteknik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Födda 1929
Avlidna 2011
Män
Ingenjörer från Göteborg
Målilla landskommun

Målilla landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta. Indelningen i landskommuner byggde på de gamla socknarna. 

I Målilla socken i Aspelands härad i Småland inrättades då denna kommun. Socknen hade sedan 1830 gemensam församling med Gårdveda socken, Målilla med Gårdveda församling, som inte påverkades av denna ändring.

Vid kommunreformen 1952 uppgick Gårdveda landskommun i denna landskommun.

Den 1 januari 1958 överfördes från Målilla till Hultsfreds köping och Hultsfreds församling ett område med 72 invånare och omfattande en areal av 23,11 km², varav 22,22 km². Dessutom överfördes ett obebott område, omfattande en areal av 0,02 km² (varav allt land), till Lönneberga landskommun och Lönneberga församling samt ett obebott område, omfattande en areal av 0,02 km² (varav allt land), till Vena landskommun och Vena församling. Dessutom överfördes till Målilla landskommun från Vena landskommun ett obebott område omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land.

Målilla landskommun i sin tur upplöstes den 1 januari 1969 när den gick upp i Hultsfreds köping som sedan 1971 ombildades till Hultsfreds kommun.

Kommunkoden 1952-1968 var 0817.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Målilla med Gårdveda församling, som före 1 januari 1952 var delad mellan kommunerna Målilla och Gårdveda.

Kommunvapnet
Blasonering: I rött fält en mosippas hylle av guld på en grön stängel, avhuggen omedelbart under det gröna svepet.

Detta vapen fastställdes av Kungl Maj:t den 24 april 1953.

Geografi
Målilla landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 288,77 km², varav 271,54 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 68,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Anmärkningar

Källor

Noter

Målillas historia
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Hultsfreds kommun
Gårdveda landskommun

Gårdveda landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta. Indelningen i landskommuner byggde på de gamla socknarna. 

I Gårdveda socken i Aspelands härad i Småland inrättades då denna kommun. Socknen hade sedan 1830 gemensam församling med Målilla socken, Målilla med Gårdveda församling, som inte påverkades av denna ändring.

Vid kommunreformen 1952 uppgick Gårdveda landskommun i Målilla landskommun. Denna i sin upplöstes 1969 när den gick upp i Hultsfreds köping som sedan 1971 ombildades till Hultsfreds kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Hultsfreds kommun
Vena landskommun

Vena landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta. I Vena socken (då stavat (Hvena) i Sevede härad i Småland inrättades då denna kommun.

Den 1 januari 1927, enligt beslut den 26 mars 1926, bröts Hultsfreds stationssamhälle med 2 506 invånare och omfattande en areal av 2,33 km², varav allt land, ut ur Vena landskommun för att bilda Hultsfreds köping.

Den 1 januari 1947, enligt beslut den 22 mars 1946, överfördes från Vena landskommun till Hultsfreds köping vissa områden med 263 invånare och omfattande en areal av 17,00 km², varav 16,60 km² land.

Kommunreformen 1952 påverkade inte Vena landskommun.

Den 1 januari 1958 överfördes från Vena till Hultsfreds köping och Hultsfreds församling ett område av sjön Hulingen med en areal av 0,97 km² vatten. Dessutom överfördes till Lönneberga landskommun och Lönneberga församling ett obebott område omfattande en areal av 0,24 km², varav 0,21 km² land, samt ett obebott område omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land, till Målilla landskommun och Målilla med Gårdveda församling. Till Vena landskommun och Vena församling överfördes från Målilla landskommun och Målilla med Gårdveda församling ett obebott område omfattande en areal av 0,02 km², varav allt land.

Återförening mellan Vena landskommun och Hultsfreds köping skedde i samband med nästa indelningsreform i och med att Vena den 1 januari 1971 gick upp i Hultsfreds kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 0815.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Vena församling.

Geografi
Vena landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 242,29 km², varav 226,00 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 22,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Anmärkningar

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Hultsfreds kommun
Virserums landskommun

Virserums landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades i Virserums socken i Aspelands härad i Småland  denna kommun. Inom denna inrättades Virserums municipalsamhälle 9 februari 1917.

Vid kommunreformen 1952 bildade Virseum storkommun genom sammanläggning med den tidigare kommunen Järeda och fyra år senare gjordes den omorganisationen att municipalsamhället upplöstes och hela kommunen omvandlades till Virserums köping, vilken sedan 1971 uppgick i Hultsfreds kommun.

Samtidigt som landskommunen ombildades till Virserums köping den 1 januari 1956 överfördes från landskommunen och Järeda församling till Alseda landskommun och Ökna församling i Jönköpings län ett område med 159 invånare och omfattande en areal av 0,98 km², varav 0,92 km² land.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Virserums församling. Från den 1 januari 1952 tillhörde landskommunen också Järeda församling.

Geografi
Virserums landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 246,73 km², varav 232,02 km² land.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1954

Källor

Noter

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Hultsfreds kommun
Virserum
Love Can Turn Us Blind

Love Can Turn Us Blind är en musiksingel av Julian Brandt som släpptes den 10 juli 2009 och är andra singeln hämtad från albumet Looks and Talent (Don't Always Go Together).

Låtförteckning
 Love Can Turn Us Blind feat. Kitty Jutbring
 Freelove
 Love Can Make Us Blind feat. Kitty Jutbring (Remix By Dynamikk)
 Labyrinth Of Love

Låtinformation
Låt 1 och 3 är skrivna av Julian Brandt.
Låt 2 är skriven Martin L Gore och framförs av Depeche Mode i original.
Låt 4 är skriven av Julian Brandt och Carl DeLorean

Låt 1, 3 och 4 är publicerade av Imperial Publishing.
Låt 2 är publicerade av EMI Music Publishing Scandinavia.
Låt 3 är remixad av Dynamikk.

Musiksinglar 2009
Looks and Talent (Don't Always Go Together) (sång)

Looks and Talent (Don't Always Go Together) är en musiksingel av Julian Brandt som släpptes den 11 mars 2009 och var den första singeln från albumet Looks and Talent (Don't Always Go Together).

Låtförteckning
 Looks And Talent (Don't Always Go Together) featuring Paulinda Crescentini (Single Version)
 Looks And Talent (Don't Always Go Together) featuring Paulinda Crescentini (Extended Nightwalk Mix) 
 Shoot An Arrow

Låtinformation
Låt 1-3 är skrivna av Julian Brandt och publicerade av Imperial Publishing

Musiksinglar 2009