kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Upplands runinskrifter 463

Runinskrift U 463 är en runsten som står nära, eller på, sin ursprungliga plats vid Garnsvikens forna strand inom Ala säteris ägor, Vassunda socken, strax söder om Knivsta. Stenen är välbevarad. Garnsviken var en viktig vattenled när stenen restes på 1000-talet och stenen kunde betraktas av alla de förbipasserande som tog sjövägen mot Ekoln och Uppsala. Längre söderut längs Alasjön, står ett par runstenar vid Skråmsta: U 459 och U 460. Alla tre är ristade av runstensmästaren Fot.

Inskrift

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Vikingatid
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Knivsta kommun
Vräkning

Vräkning innebär att någon tvingas flytta från en lägenhet eller annan bostad, till exempel på grund av störande levnad, tvångsförsäljning eller obetald hyra.

Vräkningar i Sverige 
Vräkning utförs i Sverige av Kronofogdemyndigheten, eventuellt med hjälp av polisen. Hemkommunens socialkontor kan ibland sedan bistå med hjälp att skaffa en tillfällig bostad åt den som inte har någon bostad själv.

2008 ställde Regeringen Reinfeldt upp en nollvision för vräkning av barnfamiljer vilket resulterade i att antalet vräkningar där barn berörs minskade kraftigt under flera år. 2018 ökade de och 448 barn berördes av vräkningar.

Se även 
 Avhysning

Referenser 

Hemlöshet
Offentlig rätt
Bobby Lohse

Roy Bobby Lohse, född 3 februari 1958 i Mölndal, är en svensk seglare. Han tog silver vid OS i Atlanta 1996 i klassen starbåt, tillsammans med Hans Wallén. Lohse och Wallén har även tre SM-guld i starbåtsklassen.

Lohse var även en duktig spjutkastare, och har deltagit i Finnkampen som sådan. Lohse är far till friidrottarna Magnus och Jonas Lohse.

Bobby Lohse är far till kulstötaren Magnus Lohse och spjutkastaren Jonas Lohse.

Referenser

Externa länkar 
 SOK Bobby Lohse

Svenska seglare
Svenska spjutkastare
Multisportare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Sverige
Tävlande i segling vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sverige
Tävlande i segling vid olympiska sommarspelen 1996
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1996
Personer från Mölndal
Födda 1958
Levande personer
Män
Hjärtats trakt

Hjärtats trakt släpptes den 20 april 1993 och är ett samlingsalbum av den svenske popartisten Per Gessle.

Låtlista
Hjärtats trakt
Om du har lust
Rädd
Regn
Fiskarnas tecken
Syrenernas tid
Speedo
Viskar
Inte tillsammans, inte isär
Om jag en dag
Mandolindagar
Väntat så länge

Källor

Externa länkar
 Per Gessle - Diskografi

Samlingsalbum 1993
Samlingsalbum av Per Gessle
Svenskspråkiga samlingsalbum
Stocksunds köping

Stocksunds köping var en köping och kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Köpingen bildades 1 januari 1910 (enligt beslut den 31 december 1909) genom en utbrytning ur Danderyds landskommun av Stocksunds municipalsamhälle (med undantag av 0,38 hektar av 0,0906 mantal Stockby nummer 1 littera Aa II) som bildats i Danderyds landskommun den 24 april 1902. Den nya köpingen hade 867 invånare (den 31 december 1910) och omfattade en areal av 0,64 km², varav allt land.

Den 1 januari 1913 (enligt beslut den 31 december 1912) utvidgades köpingen då den öster om Stockholm-Rimbo järnväg belägna delen av kronoegendomen 1 1/8 mantal Mörby överfördes till Stocksund från Danderyd. Området hade 76 invånare (den 31 december 1912) och omfattade en areal av 0,87 km², varav allt land. Långängen, Söderskogen och Ekbacken inordnades i Stocksund från den 1 januari 1935. Några år senare, den 1 januari 1942, inkorporerades även Sikreno och Inverness i Stocksunds köping. 

Stocksunds köping påverkades inte av kommunreformen den 1 januari 1952.

Köpingen inkorporerades 1967 i Djursholms stad och ingår sedan 1971 i Danderyds kommun.

Judiciell tillhörighet
I judiciellt hänseende tillhörde köpingen Södra Roslags domsaga och Södra Roslags domsagas tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde köpingen Danderyds församling tillsammans med Djursholms stad och Danderyds köping.

Köpingvapen
Blasonering: I blått fält tre bjälkvis genomgående timmerlänsar av guld med länkar av silver.

Vapnet fastställdes av Kungl. Maj:t den 27 juli 1955 och gällde till utgången av år 1966.

Geografi
Stocksunds köping omfattade den 1 januari 1911 en areal av 0,64 km², varav allt land, och den 1 januari 1952 en areal av 2,89 km², varav allt land. Båda dessa arealsiffror var baserade på Rikets allmänna kartverks kartor i skala 1:20 000 upprättade 1901-1906. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 baserat på nya kartor (ekonomiska kartan i skala 1:10 000) omfattade köpingen den 1 januari 1961 en areal av 3,02 km², varav allt land.

Tätorter i köpingen 1960
I Stocksunds köping fanns del av tätorten Stockholm, som hade 5 027 invånare i köpingen den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 100,0 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Se även
 Stockby AB

Anmärkningar

Referenser

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Danderyds kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges köpingar
Okot p'Bitek

Okot p'Bitek, född 7 juni 1931 i Gulu i norra Uganda, död 20 juli 1982, var en ugandisk författare och antropolog. Han tillhörde acholifolket och växte upp med deras sagor och dikter, eftersom hans mor var sin klans främsta muntliga diktare. Han blev professionell fotbollsspelare i Ugandas landslag. Hans första bok var en diktsamling på acholi 1953, "Lak tar miyo kinyero wi lobo (eng. översättning "White Teeth" 1989). Efter en turné i England stannade p'Bitek kvar för att studera juridik och socialantropologi. 1963 doktorerade han vid Oxfords universitet med en avhandling om traditionella sånger på luo och acholi.

p'Bitek återvände till Uganda, undervisade vid Makerereuniversitetet, startade en kulturfestival i Gulu och ledde nationalteatern. Men efter att ha kritiserat regimen emigrerade han till Kenya och arbetade vid universitetet i Nairobi. 1978 reste han till Nigeria för att undervisa vid universitetet i Ife. Kort före sin död återvände han till Uganda.

Verk översatta till svenska 
 Lawinos sång: en afrikansk kvinnas klagan (svensk tolkning och inledning av Margareta Ekström, ill. av Frank Horley, Prisma, 1971) (Song of Lawino, 1966)
 Två sånger om Afrika: Den politiske fångens sång ; Ocols sång (svensk tolkning och inledning av Margareta Ekström, ill. av Trixi Lerbs och Frank Horley, Prisma, 1973) (Song of prisoner,  1971, och Song of Ocol, 1970)

Källor 

Ugandiska författare
Engelskspråkiga författare
Födda 1931
Avlidna 1982
Män
Personer från Gulu
Alumner från Oxfords universitet
Alumner från universitetet i Bristol
Högloftsstuga

En högloftsstuga, eller bålestuga eller sydgötiskt hus, är en historisk byggnadstyp hemmahörande i södra Götaland, med kärnområdet Halland, norra Skåne, södra Småland och Blekinge. Byggnadstypen förekommer även på södra Öland, i södra Västergötland och södra Bohuslän.  Begreppet myntades av Sigurd Erixon.

Kännetecken för byggnadstypen
Karakteristiskt för byggnadstypen är kombinationen av en låg ryggåsstuga med ett eller två högre lofthus, kallade för härbren i Halland och herbergen i Skåne, i direkt anslutning med husgavlarna. Byggnadskroppen får därav en, för byggnadstypen, typisk nivåskillnad i höjd mellan stugdel och loftdelar. Den ansenliga skorstenen som sticker upp ovan loften, vilket får stugdelen att kännas mindre, är ett annat kännetecken.

Byggnadsteknik
Beroende på var huset uppfördes användes olika byggnadsteknik, allt efter naturliga förutsättningar och tillgängliga råvaror. Högloftsstugor byggdes på knut eller på stolpe, med liggande timmer, eller som en kombination av dessa. Oftast byggdes ryggåsstugan i timmer medan lofthusen ibland byggdes i laföre (skiftesverk). 
Takmaterial var torv och/eller halm. Kombinationen torv på stugdel och halm på loftdelar var vanlig. När det blev vanligt med sticketak fick många hus detta takmaterial istället.

Historia
Olika teorier har framförts om byggnadens ursprung. Enligt Erik Lundberg skulle högloftsstugan ha utvecklats ur en hallbyggnad kombinerad med försvarstorn, som från Normandie och England spritt sig under karolingisk tid. Sigurd Erixon har i stället tagit fasta på kombinationen av härbren och bostadshus, vilket har motsvarighet i nordvästtyska och sydskandinaviska städer. Han ansåg att högloften ursprungligen var köpmansbodar med spannmålsloft.

Högloftsstugor med ryggåsstuga och högt uppskjutande härbren har längst bibehållits i Halland och angränsande områden.

Ek anses vara det ursprungliga byggnadsmaterialet; senare tros andra byggnadsmaterial, främst furu, ha använts.  
Skorsten började först att användas under 1700-talet. Från början vädrades eldröken ut genom ett hål i taket som senare försågs med fönster.
Under 1700-talet fram till mitten av 1800-talet kom många av högloftsstugorna i Skåne att byggas om; främst höjdes stugdelen för en enhetlig höjd.

Bilder

Några kända högloftsstugor
Bexellska ryggåsstugan
Grimmatorpet
Hagstadstugan
Kyrkhultsstugan
Lunnahöjastugan
Oktorpsgården
Tvillinggården från Näs
Vippentorpet
Äskhults by

Referenser

Bringeus, Nils-Arvid, Renässansdrag i den skånska bondstugan, Kulturen, Lund 2000
Erixon, Sigurd, Den Blekingska Lantbefolkningens Byggnadskultur, Husshållningssällskapet, Karlskrona 1939
Erixon och Cambell, Svensk bygd och folkkultur i samling, forskning och vård del 4, Gothia AB, Stockholm 1948
Henriksson, Gunnar, Skiftesverk - Ett tusenårigt byggnadssätt, Byggfortskningsrådet, Stockholm 1996, 
Henriksson, Gunnar,Bålehus-Om skånskt skiftesverk, Kungl. Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur, Uppsala 2000,

Vidare läsning

Externa länkar 
Erixon, Sigurd: . Sydgötiska huset

Byggnadstyper
Garant

En garant är en person eller ett företag som tar det yttersta ansvaret för att någonting fungerar.  Det innebär ofta någon form av finansiell säkerhet i samband med en affär. Jämför borgensman,  person som går i borgen för en annan person för lån eller liknande., samt löftesman, ålderdomlig term för borgensman, belagt sedan 1525.

Historia 
Ursprungligen bland annat i fråga om folkrättsliga förhandlingar (1646): "(Adolf Fredrik) blef nödsakad att, såsom Garant af Westphaliska freden, gripa till vapen."

På 1700-talet ansåg Frankrike att Sverige behövde ett nytt politiskt system. Sverige var sedan mycket länge beroende av subsidier (bidrag utifrån). Detta utnyttjade Frankrike när man stödde Gustav III:s statskupp. Omedelbart efter dennes trontillträde 1771 började den franska regeringen betala ut tidigare innehållna medel. Kungen kunde därför hävda att han var en garant för fortsatta subsidieavtal med Frankrike och samtidigt med dessa medel  köpa sig stöd inför den planerade statskuppen.

Sedan statskuppen genomförts i augusti 1772 slöts nya avtal med Frankrike. Detta stärkte Gustav III:s politiska ställning ytterligare. Ur fransk synvinkel var vinsten en stabilare och franskvänlig svensk regim som stod i tacksamhetsskuld till Frankrike.

Garant vid nyemissioner (finans) 
Fungerar som en rådgivare och kvalitetssäkrare. Garanten köper vanligtvis upp värdepapper av emittenten till ett reducerat pris och tar därigenom risken att inte kunna sälja vidare dessa till placerarna. På detta sätt säkras emissionen. För detta får garanten vanligtvis en ersättning.

Referenser 

Ekonomi

en:guarantor
Siobhán

Siobhán (IPA: ) är ett irländskt kvinnonamn. Namnet är av hebreiskt ursprung vilket betyder Gud är barmhärtig. Alternativa stavningar av namnet är bland annat Siavon, Siobhan, Siobhain, Siobhann, Siobhon, Siovhan, Shivaune, Shivaun, Shavon, Sioban, Shivonne, Shavone och Chevonne. Den engelska motsvarigheten till namnet är Joan.

Siobhán kommer från det franska namnet Jeanne, feminin form av Jean (som kommer från hebreiskan). Namnet introducerades på Irland då normanderna styrde landet. Namnet föll dock bort då iriskan förbjöds på Irland. Populariteten för namnet ökade under mitten av 1900-talet, tillsammans med flera andra iriska namn som Áine och Aoife. Den populära skådespelerskan Siobhán McKenna (1923-1986) gav också namnet en liten popularitet.

Smeknamn till Siobhán är bland annat: Sio, Shiv, Shivo, Shivy, Vaune, Vawny, Von, Vonny, Bahan, Shevy (eller Chevy), Shibbie/Shibi/Shiby, Shibz, Shavz, Shevo, och Sibby.

Kända personer med namnet Siobhán är bland annat:

 Siobhán Peoples, irländsk fiolspelare, dotter till den legendariske fiolspelaren Tommy Peoples
 Siobhan Fahey, sångare som var medlem i banden Bananarama och Shakespear's Sister
 Siobhan Fallon, amerikansk skådespelerska
 Siobhán Donaghy, sångerska tidigare med i Sugababes
 Siobhain McDonagh, en brittisk Labourpolitiker i parlamentet
 Siobhan Meow, transsexuell radiopratare i The Howard Stern Show
 Siobhán McKenna, en Tony Awardnominerad skådespelerska som medverkade i filmen King of Kings
 Siobhan, en keltisk punkgrupp från Ottawa
 Siobhan Dillon, tv-kändis
 Shivaune Christina, tidigare Miss Australia
 Siobhan Parkinson, barnboksförfattare

Kvinnonamn
Irländska förnamn
Hagstadstugan

Hagstadstugan är ursprungligen ett så kallat sydgötiskt hus uppfört i ek som skiftesverk. Stugan stod ursprungligen i Norra Rörums socken, men står numera vid Frostavallen. Stugan är omtalad redan 1721.

Referenser

Byggnader och anläggningar i Höörs kommun
På väg, 1982–86

På väg, 1982–86 släpptes den 1 juli 1992 och är en samlingsbox av den svenske popartisten Per Gessle. Den består av Per Gessles två första studioalbum som soloartist, Per Gessle från 1983 och Scener från 1985, samt demoskivan Demos, 1982–86.

Track listings

Spår 14-16 på skiva 1 och 13-16 på skiva 2 är bonusspår.

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.
 Per Gessles diskografi

Samlingsalbum 1992
Samlingsalbum av Per Gessle
Samlingsalbum utgivna på EMI
Svenskspråkiga samlingsalbum
Fausto Gardini

Fausto Gardini, född 8 mars 1930 i Milano, Italien, död 17 september 2008 i Forte dei Marmi, Italien, var en italiensk tidigare tennisspelare, känd som framgångsrik singelspelare i Davis Cup med störst framgångar på grus.

Tenniskarriären
Fausto Gardini deltog i det italienska Davis Cup-laget 1952-53, 1955, 1961-63. Han spelade totalt 38 matcher av vilka han vann 29. Den första säsongen, 1952, nådde det italienska laget interzonfinal mot USA. Matchen, som spelades på gräs i Sydney i Australien, vanns av amerikanerna med 5-0 i matcher, varvid Gardini förlorade sina båda singlar knappt mot Vic Seixas och Tony Trabert. Året därpå, 1953, nådde laget 1953 semifinal i europazonen efter kvartsfinalseger över Sverige. I det mötet besegrade Gardini Lennart Bergelin på grus i Turin med 7-9 1-6 6-2 7-5 6-3. 
 
Gardini bidrog säsongen 1955 till att föra laget till ny interzonfinal via seger i europafinalen mot ett svenskt lag. Gardini besegrade där det årets finalist i Franska mästerskapen, Sven Davidson, med 6-4 0-6 3-6 6-1 6-3 och dessutom Staffan Stockenberg med 6-4 6-1 6-4. I den efterföljande interzonfinalen mot Australien förlorade Gardini mot Lew Hoad, och laget förlorade mötet med 0-5 i matcher.

Säsongen 1961 mötte det italienska laget åter ett svenskt lag i europazonfinal. Matchen spelades i Milano på grus. Italienarna vann mötet med 4-1 i matcher, varvid Gardini besegrade Ulf Schmidt med 6-4 4-6 1-6 6-3 6-1 och Thomas Hallberg 6-2 6-1 6-0. Året därpå fortsatte italienarnas framgångar i Davis Cup. De båda singelspelarna Nicola Pietrangeli och Fausto Gardini tillsammans med dubbelspelaren Orlando Sirola förde åter laget till europazonfinal mot Sverige. Mötet ägde denna gång rum i Båstad. Gardini besegrade åter Ulf Schmidt (6-3 3-6 7-5 6-3), men sedan noterade han ett svidande nederlag mot Jan-Erik Lundqvist som var i högform och som första dagen besegrat Nicola Pietrangeli. Svensken vann matchen med 6-0, 6-2, 6-1 mot en förkrossad och förödmjukad Gardini. Sverige vann hela mötet med 4-1 i matcher.

Gardini spelade ytterligare två DC-singlar året därpå men förlorade båda. 

Sin förnämsta singeltitel vann Gardini 1955 då han i Italienska mästerskapen i Rom finalbesegrade landsmannen Giuseppe Merlo med siffrorna 1-6, 6-1, 3-6, 6-6 (uppgivet).

Referenser

Litteratur
Jan-Erik Lundqvist, Tokig i tennis. Åhlén & Åkerlunds Förlags AB, Stockholm, 1964.

Externa länkar
Davis Cup, spelarprofil

Födda 1930
Avlidna 2008
Italienska tennisspelare
Män
Scener

Scener släpptes den 25 oktober 1985 och är ett studioalbum av Per Gessle. Det nådde som bäst 35:e plats på den svenska albumlistan. Albumet återutgavs som CD den 1 september 1994.

Låtlista

Sida A
Galning - 4:15
Rickie Lee (duett med Monica Törnell) - 2:58
Lycklig en stund - 2:22
Väntat så länge - 4:36
Inte tillsammans, inte isär - 3:03
Viskar - 5:31

Sida B
Blå december - 5:28
Den tunna linjen - 2:49
Kapten - 4:56
Speedo - 3:21
Scen - 0:43
Om jag en dag - 5:28

Bonusspår på 1992 års CD-utgåva
Tänd ett ljus - 3:53
Ute på landet - 3:17
Mandolindagar - 3:16
Farväl Angelina - 3:42

Listplaceringar

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.
 Information i Svensk mediedatabas.
 Information i Svensk mediedatabas.
 Per Gessles diskografi
 Per Gessles diskografi

Referenser

Externa länkar

Album av Per Gessle
Album producerade av Lasse Lindbom
Album utgivna på EMI
Musikalbum 1985
Svenskspråkiga musikalbum
Per Gessle (musikalbum)

Per Gessle är debutalbumet av den svenske musikern Per Gessle, släppt 1983. En återutgåva på CD, släppt den 1 september 1994, innehöll tre bonusspår.

Låtlista
Text och musik av Per Gessle, där inget annat anges.
Sida ett
 "På väg" (musik av Niklas Strömstedt) - 3:39
 "Hjärtats trakt" - 3:22
 "Om du har lust" - 4:02
 "Timmar av iver" - 1:48
 "Regn" - 3:18
 "Indiansommar" (instrumental) - 0:54
 "Historier vi kan" (musik av John Sebastian) - 3:11
Sida två
 "Ledmotiv från 'Indiansommar'" (instrumental) - 0:52
 "Den öde stranden" (text och musik av John Holm) - 4:12
 "Fiskarnas tecken" - 3:58
 "Rädd" - 3:30
 "Tända en sticka till" - 4:27
 "Syrenernas tid" - 4:06
Bonuslåtar på CD versionen
 "Överallt" - 3:43
 "Man varnade för halka" - 3:04
 "När morgonen kommer" - 2:01

Musiker
Per Gessle - sång (alla låtar förutom låt 6 och 8), 12-strängad elgitarr (låt 5), akustisk gitarr (låt 2-5, 8-13), munspel (låt 1 och 12), slagverk (låt 4 och 8)
Janne Bark - 12-strängad elgitarr (låt 11), elgitarr (låt 1, 3, 9 och 11), kör (låt 1, 4, 5 och 13)
Shakin' Björne Boström - autoharp (låt 7)
Backa Hans Eriksson - bas (alla låtar förutom låt 6 och 7), kontrabas (låt 7)
Marie Fredriksson - kör (låt 2), sång (låt 3, 11 och 12)
Kjell Johansson - banjo (låt 1 och 4)
Nane Kvillsäter - akustisk gitarr (låt 7 och 13), elgitarr (låt 7 och 10), sitar (låt 13), slidegitarr (låt 3 och 10)
Lasse Lindbom - akustisk gitarr (låt 3, 5, 9 och 12), kör (låt 1, 4 och 5)
Hasse Olsson - Hammondorgel (låt 3, 9 och 13), piano (låt 9), elpiano (låt 10)
Magnus Persson - trummor (alla låtar förutom låt 2 och 6), slagverk (låt 1-3, 9-11 och 13)
Christina Puchinger - harpa (låt 2 och 6)
Mats Rosén - pedal steel (låt 7 och 12)
Niklas Strömstedt - Hammond-orgel (låt 1), kör (låt 2, 4, 5 och 13), piano (låt 9, 11 och 13)
Reg Ward - tenorsax (låt 13)
Kjell Öhman - dragspel (låt 5)

Listplaceringar

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.
 Information i Svensk mediedatabas.
 Per Gessles diskografi
 Per Gessles diskografi

Referenser

Album av Per Gessle
Album utgivna på Parlophone
Musikalbum 1983
Svenska debutalbum
Debutalbum 1983
Svenskspråkiga musikalbum
The Richard Dawkins Foundation for Reason and Science

The Richard Dawkins Foundation for Reason and Science är en organisation grundad av Richard Dawkins 2006. Organisationen är tänkt att arbeta för att förbättra utlärningen om evolutionsteorin, motarbeta kreationism och intelligent design samt stödja humanistiska organisationer och sekulära humanitära insatser runt om i världen.

Externa länkar
The Richard Dawkins Foundation for Reason and Science

Vetenskapsorganisationer
Ovikens kyrka

Ovikens kyrka kan syfta på:

 Ovikens gamla kyrka – en kyrkobyggnad i Oviken byggd under medeltiden, restaurerad 1935
 Ovikens nya kyrka – en nygotisk kyrkobyggnad i Oviken byggd 1905
Michail Sjtjennikov

Michail Anatoljevitj Sjtjennikov (), född 24 december 1967 i Sverdlovsk, är en f.d. rysk friidrottare (gångare).

Sjtjennikov har två gånger blivit tvåa på världsmästerskapen på distansen 20 km gång. Vid OS 1996 i Atlanta blev Sjtjennikov tvåa på den längre distansen 50 km gång. Inomhus har Sjtjennikov flera gånger vunnit distansen 5 km gång och även 20 km gång vid såväl VM som EM inomhus.

Källor

Fakta på IAAFs hemsida

Noter

Födda 1967
Ryska gångare
Sovjetiska gångare
Ryska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Sovjetunionen
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Förenade laget
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Män
Levande personer
Personer från Jekaterinburg
Personer i Ryssland under 1900-talet
Europamästare i gång
Enhörna landskommun

Enhörna landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Enhörna landskommun bildades som så kallad storkommun redan före 1952 års kommunreform, när kommunerna Ytterenhörna landskommun och Överenhörna landskommun 1948 sammanlades. Enhörna landskommun upphörde 1967 för att uppgå i dåvarande Södertälje stad. Samtidigt överflyttades Enhörna från Södermanlands län till Stockholms län. Enhörna utgör nu en kommundel av Södertälje kommun.

Kommunkoden var 0413.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Enhörna församling, som hade bildats 1948 genom sammanslagning av Överenhörna församling och Ytterenhörna församling.

Geografi
Enhörna landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 77,40 km², varav 76,42 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade landskommunen samma datum en areal av 78,39 km², varav 77,48 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Enhörna landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950–1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Södertälje kommun
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Dorotea landskommun

Dorotea landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Kommunkod 1952-1970 var 2425.

Administrativ historik
När 1862 års kommunreform genomfördes i Lappland 1874 bildades Dorotea landskommun i Dorotea socken.

I landskommunen fanns ett municipalsamhälle, Dorotea municipalsamhälle, inrättat den 30 oktober 1936. Detta municipalsamhälle upplöstes med utgången av år 1957.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen. 1971 ombildades landskommunen till Dorotea kommun. som i sin tur 1 januari 1974 uppgick i Åsele kommun, för att 1980 återbildas.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Dorotea församling och från 1905 också Risbäcks församling.

Kommunvapnet

Blasonering: I fält av guld en röd björn med blå beväring, därest dylik skall komma till användning, och däröver en röd ginstam belagd med en krona av guld.

Vid vapnets tillkomst på 1940-talet önskade kommunen en björn, då det ansågs som ett av landets björnrikaste områden. Riksheraldikern föreslog kronan som särskiljande element. Den syftar på den person som gett kommunen dess namn, drottning Fredrika Dorotea Vilhelmina, Gustav IV Adolfs gemål.

Geografi
Dorotea landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 2 945,50 km², varav 2 800,10 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Dorotea kommun fanns tätorten Dorotea, som hade 1 242 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 23,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i Dorotea landskommun 1938-1966

Se även
 Dorotea församling

Referenser

Fotnoter 

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Indelningar i Dorotea kommun