kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Likhet inför lagen

Likhet inför lagen (likhetspricipen) menar att alla individer juridiskt sett är jämlika. Principen innebär att alla är lika inför lagen, och att lika fall skall behandlas lika.  Begreppet ses ofta som en grundläggande princip för demokratiska och civiliserade stater. 

Likhet inför lagen är en mänsklig rättighet. Alla ska hållas lika ansvariga inför lagen och erhålla samma skydd av lagen utan diskriminering, enligt FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, artikel 7. Även enligt FN:s konvention om civila och politiska rättigheter, artikel 26. Sedan tecknandet av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är likhet inför lagen enligt traktaten bindande för svenska myndigheter och domstolar. Sedan tecknandet av Europakonventionen är avsteg från likhet inför lagen i avseenden som berör konventionen att betrakta som konventionsöverträdelser ändå att staten Sverige inte har undertecknat följdprotokoll till Europakonventionen  där konventionen expanderas till att omfatta alla rättigheter som erkänns i nationell lag. 

Undantag från principen innefattar diplomatisk och juridisk immunitet.

Svensk rätt 
I svensk rätt är principen fastlagd i 1 kap. 9 § regeringsformen som lyder ”Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opartiskhet.”

Europeiska unionsrätten 
I den europeiska unionsrätten fastställs likhetsprincipen eller likabehandlingsprincipen i artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen. Den innebär att unionen ska respektera medlemsstaternas likhet inför fördragen samt deras nationella identitet.

Se även 
 Diskriminering
 Egalitarism
 Lika möjligheter
 Mänskliga rättigheter
 Jämlikhet
 Ojämlikhet
 Lagstyre

Källor 
 Sveriges regerings EU-ordlista

Allmänna principer och grundläggande rättigheter inom Europeiska unionen
Rättsprinciper
In the Army Now (sång)

In the Army Now är en låt skriven och framförd av den nederländska duon Bolland & Bolland 1982. Låten toppade bland den norska singellistan och nådde en andraplats på den svenska. Den fanns med på gruppens konceptalbum Domino Theory som också släpptes samma år.

1986 gjorde boogierockgruppen Status Quo en cover på låten i samband med återföreningen av gruppen.
Låten blev en stor internationell hit och är gruppens mest sålda singel. Singeln nådde #2 på brittiska singellistan. B-sidan på singeln heter Heartburn och är skriven av Francis Rossi/Rick Parfitt/Patrick. Låten finns med på albumet In the Army Now som också släpptes 1986.

1987 släppte det tyska bandet FEE en cover på låten med titeln Du mußt zu Bundeswehr.

1994 gjorde det Slovenska industrisynthbandet Laibach en cover på låten på skivan NATO

Även svenska bandet Sabaton har gjort en cover av låten som släpptes 2012.

Låten har ibland även spelats på svenska regementen som ett sätt att "välkomna" nyinryckta.

Album som låten finns på
Bolland & Bolland - Domino Theory (1982)
Status Quo - In The Army Now (album) (1986)
Status Quo - Rocking All Over The Years (1991)
Laibach - NATO (1994)
Status Quo - Live Alive Quo (1994)
Status Quo - "Whatever You Want" - the Very Best Of Status Quo (1997)
Status Quo - XS All Areas - The Greatest Hits (2004)
Sabaton - Carolus Rex (2012)

Referenser 

Sånger 1982
Optisk kommunikation

Optisk kommunikation innebär att sända signaler eller utbyta signaler med optiska signalanordningar.

Röksignaler, optisk telegraf och semafor är exempel på optisk telekommunikation.

Optisk kommunikation i moderna telekommunikationssystem innebär att signaler istället för att skickas genom kopparledningar som elektriska pulser skickas genom fiberoptiska ledningar som ljussignaler.
Mount Pleasure

Mount Pleasure är ett musikalbum av Moneybrother som släpptes den 22 augusti 2007 på skivbolaget Burning Heart.

Albumet toppade albumlistan i Sverige, som andra album av Moneybrother efter To Die Alone.

Beställde man albumet online fick man dessutom en bonus-cd med tre extralåtar.

Låtlista
"Guess Who's Gonna Get Some Tonight" - 3:26
"Down at the R" - 3:33
"It Will Not Happen Here" - 3:43
"It Might As Well Be Now" - 4:51 (duett med Ane Brun)
"Any Other Heart" - 4:21
"Just Another Summer" - 2:55
"It Is Time for Falling Apart" - 3:42
"Will There Be Music?" - 3:18
"No Damn, I Don't Love You" - 3:44
"I Know It Ain't Right" - 4:39

Bonus-CD
"Magic Moments"
"Much Too Baby"
"Ruby Baby"

Listplaceringar

Källor

Fotnoter 

Musikalbum 2007
Album av Moneybrother
Album producerade av Pelle Gunnerfeldt
Album utgivna på Burning Heart Records
Internetreklam

Internetreklam är reklam som förekommer på internet i marknadsföringssyften. 

Internet började som ett icke-kommersiellt medium, finansierat av de institutioner som ansåg sig ha nytta av anslutning till nätet. Reklamen utnyttjar den gemensamma infrastrukturen och bekostas bara till en del av den som har nytta av den; reklam accepteras sällan i större utsträckning i traditionella internetfora, såsom usenet och e-post. I det förra finns särskilda "hierarkier" och "grupper" där reklam och privata annonser accepteras, i det senare ogillas i allmänhet reklamutskick om inte mottagarens gett sitt tillstånd. Kampen mot oönskad reklam har varit hård och i många länder finns lagstiftning mot vissa typer av reklam. Massutskick mot etablerade regler kallas spam och skräppost.

Situationen ändrades då WWW (webben) uppfanns och kommersiella operatörer började erbjuda internetuppkoppling åt privatpersoner. Genom stark konkurrens hölls priserna på internetanslutningar låga och behovet av annan slags finansiering blev stort. Operatörerna försökade locka de nya användarna att använda Internet via operatörens webbportal, så att anslutningarna kunde finansieras genom reklamutrymme där. De nya användarna, många med obetydlig kunskap om Internets natur, var inte lika kritiska mot reklamen, utan såg den som en naturlig del av mediet.

Numera bekostas flera värdefulla tjänster på Internet med reklamintäkter. Inställningen till reklam varierar stort mellan olika användare och beroende på reklamens utformning. Diskreta och klart avskilda reklamlänkar på webbsidor torde accepteras av de flesta. Däremot upplevs reklam som stör internetanvändningen ofta som obehaglig och bekämpas dels genom att undvika att besöka och länka till sidor som innehåller sådan reklam, dels genom att låta webbläsare eller mellanservrar filtrera bort sådant innehåll.

Reklam på Internet är ofta sammankopplad med insamlande av statistik om användarna, dels för att kontrollera hur effektiv reklamen är, dels för andra ändamål. Det är vanligt att försöka filtrera bort innehåll som används för insamlande av sådan statistik (se till exempel hitlink.com eller doubleclick.com).

Se även
Poppuppfönster (extrafönster)
Reklamblockerare

Internet
Reklam
Telefonsvarare

En telefonsvarare är en apparat som besvarar ett telefonsamtal med ett förinspelat röstmeddelande när mottagaren inte kan eller vill ta emot det. Den ger även uppringaren möjlighet att lämna ett kort röstmeddelande till mottagaren.

Funktion och utförande 
Telefonsvarare kan aktiveras efter exempelvis andra eller fjärde ringsignalen, för att mottagaren först ska ha en chans att hinna svara personligen. Inspelade meddelanden kan spelas upp i efterhand, antingen direkt vid apparaten eller genom att ringa upp den och slå en sifferkod efter att apparaten har svarat. När telefonsvararen har medlyssningsfunktion kan mottagaren avlyssna meddelandet i realtid när den befinner sig vid telefonsvararen, och då överväga att själv svara i telefonen. Nyinkomna meddelanden indikeras ofta med en blinkande lysdiod eller digitala siffror. På äldre telefonsvarare spelades meddelanden in på magnetband. Under 1980-talet och början av 1990-talet var det vanligt med en mikrokassett, medan modernare apparater använder elektroniska minneskretsar för detta. Stora fasta telefoner kan ha inbyggd telefonsvarare.

Telefonsvarartjänster 
För mobiltelefoner används i stället mobilsvar, en röstbrevlåda som fungerar som en telefonsvarare, men är en funktion i telenätet som brukar ingå i telefonabonnemanget, vilket innebär att man måste "ringa upp" den med en kod för att exempelvis lyssna av inkomna meddelanden. Även om tjänsten i sig är gratis kan avgifter tillkomma för att ringa upp den. Vissa telefonbolag erbjuder telesvar mot en månadsavgift, en likvärdig tjänst för fast telefoni.

Historia 
Telefonsvararen är en dansk uppfinning av Valdemar Poulsen. Han utförde experiment där han spelade in signaler med hjälp av en metalltråd och en magnet. Signalerna kunde bevaras och spelas upp flera gånger.

År 1898 sökte han patent på den första apparaten som kunde fånga upp samtal. Den kallades telegrafon. Därefter utvecklade han modellen i början av 1900-talet. Den tekniska utvecklingen hade dock inte tagit fart och det dröjde till 1930-talet innan telefonsvarare kunde konstrueras med tillfredsställande resultat.

Svenska dagstidningar använde förr telefonsvarare för att erbjuda en tjänst som kallades telenytt. Allmänheten kunde ringa numret till tidningens telenytt och lyssna på nyheter som hänt efter att den senaste papperstidningen gått i tryck. Vestmanlands Läns Tidning hade fram till 2011 ett telenytt-nummer dit allmänheten kunde ringa för att lyssna på de senaste sportresultaten.

Källor 
Telefonsvararen. Tekniska museet. 21 december 2009. Läst 11 juli 2015.

Externa länkar 

Telefoni
Semestercharmören

Semestercharmören var ett svenskt TV-program producerat av SVT, som hade premiär 2003.

Stefan Odelberg åkte runt i sin jeep och besökte svenskar som semestrar. Bland båtar, husvagnar och på sandstränder dök han upp när man minst anade det och underhöll med sina magiska händer. Gotland, Mölle, Mollösund, Kivik och Ales stenar är några av platserna som Stefan Odelberg besökte.

Totalt gjordes det sex program som sändes med repriser totalt 24 gånger.

Källor 

Svenska TV-program
TV-program i SVT
Friare kan ingen vara

Friare kan ingen vara: den amerikanska idén från revolution till Reagan är en bok skriven av den svenske författaren och journalisten Göran Rosenberg, utgiven 1991 på bokförlaget Norstedts.

Innehåll
Boken handlar om den amerikanska idéhistorien från USA:s grundande i och med amerikanska revolutionen fram till Ronald Reagans tid som president under 1980-talet. Boken väckte mycket uppmärksamhet när den kom och fick lysande recensioner. Per T. Ohlsson, politisk chefredaktör på Sydsvenska Dagbladet, betecknade den som ”nittiotalets viktigaste bok” och den amerikanske professorn Joe Board beskrev den som "den bästa boken om amerikansk politisk historia som skrivits av en europé under de senaste åren".

År 2004 utkom en reviderad utgåva av boken med två nyskrivna kapitel, som bland annat följer den amerikanska idéutvecklingen efter 11 september-attackerna 2001.

Bokens titel är en travesti på en i Sverige välkänd kristen sång, Tryggare kan ingen vara, som skrevs av Lina Sandell-Berg under 1850-talet.

Referenser

Noter 

Facklitteratur 1991
Politisk litteratur
Svenskspråkig facklitteratur
Nils Rydström

Ej att förväxla med Nils Rydström (fäktare), född 1921.
Nils Erik Rydström, född 14 mars 1918, död 24 december 2009, var en svensk mjölkbonde och redaktör för den i Moheda utkommande tidskriften Wärendsbladet. Han valdes till vice ordförande för Sveriges Nationella Förbund år 1996.

Bibliografi
Den nya tidsålderns samlevnadsregler för den vita folkrasens förädling, Moheda, 1996 
Förnyad svensk bearbetning av Arthur Anderssons översättning (1960) av H.D. Baretts bok Cora Leonora Victoria Richmond : biografiska anteckningar,  Moheda, 1990

Källor
 

Födda 1918
Personer inom svensk nazism
Män
Avlidna 2009
Idéhistoriska föreningen vid Stockholms universitet

Idéhistoriska föreningen är en studentförening vid Stockholms universitet som grundades 1984.

Externa länkar
Webbplats

Föreningar vid Stockholms universitet
O Land of Beauty!

O Land of Beauty! är Saint Kitts och Nevis nationalsång. Den komponerades av Kenrick Georges och antogs som nationalsång när landet blev självständigt från Storbritannien 1983.

Nationalsånger i Nordamerika
Saint Kitts och Nevis
Jokivarsi

Jokivarsi är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Jokivarsi ligger i nordöstra Vanda mellan Lahtisleden och Kervo å. Den smala stadsdelens grannar är Alkärr, Skogsbrinken och Mikkola bakom motorvägen och Nissbacka öster om ån. Bebyggelsen domineras av egnahemshus.  

Jokivarsi uppstod som ett eghahemshusområde i en jordbruksbygd i början av 1900-talet då Korso järnvägshållplats blev klar. Från 1950-talet framåt har byggnadstakten ökat jämnt fram till i dag. Av service finns det en småskola och de flesta arbetsplatser finns inom familjeföretag. Arbetslöshetsgraden är dock endast 3,6 %.

Terrängen i Jokivarsi består av en svagt sluttande moränrygg, där Kervo ås fåra är smal. Ån flyter lugnt fram på sitt leriga underlag. Man brukar ofta kalla hela Kervo ås strand för Jokivarsi och i Kervo stad finns ett bostadsområde med samma namn. Många vägar i Jokivarsi har namngivits efter fiskar och evertebrater.

Källor

Stadsdelar i Vanda
Georg Holmqvist

Otto Georg Holmqvist, född 22 april 1890 i Grovare församling, Älvsborgs län, död 22 september 1980 i Ljung, Grude församling, samma län, var en svensk militär, friidrottare (höjd- och längdhopp) och idrottsledare.

Han tävlade bland annat för Borås Läroverks IF och IFK Borås. Efter den aktiva idrottskarriären vidtog hans karriär som idrottsledare, vilket bland annat inkluderade att han var ordförande i Göteborgs Distrikts Idrottsförbund (från 1924) samt ledamot i Riksidrottsförbundets Överstyrelse (från 1928).

Efter avlagd studentexamen sökte han sig som volontär till Wendes artilleriregemente 1912-1913. Han blev underlöjtnant vid Göta artilleriregemente 1914 och löjtnant 1917 med avlagd examen från Artilleri- och ingenjörhögskolan samma år. Han placerades i övergångsstat 1927 och utnämndes till kapten vid Göta artilleriregemente 1929 och till major i armén 1940. Han var från 1930 teknisk chef och direktör för Götaälvdalens omnibuss AB men när bolaget köptes upp av SJ 1936 startade han ett eget företag i Göteborg som bland annat förvaltade Sotareds egendom i Ås härad.

Georg Holmqvist var son till godsägaren C.F. Holmqvist och hans hustru född Andersson. Han gifte sig 1918 med Elsa Bengtsson (1896–1988).

Utmärkelser

Holmqvist blev riddare av Vasaorden 1938, av Svärdsorden 1940 och av Nordstjärneorden 1946.

Idrottskarriär

Höjdhopp 
Den 2 april 1913 förbättrade Holmqvist i Skara Einar Häckners svenska rekord i höjdhopp från 1910 (1,83), med ett hopp på 1,84. Rekordet skulle han få behålla till 1913 då Richard G:son Sjöberg slog det.

Längdhopp 

Georg Holmqvist (med förnamn Gustaf enligt  och ) vann SM i längdhopp 1911 med ett hopp på 6,52.

Källor

Swedish Athletic Page
1890 års män i ord och bild: en bokfilm 1890-1940 samt biografisk matrikel, fil mag John Karlzén, amanuens Nils Olsson, Gustaf Gottschalk, K G Lindeström, Svenska Kulturförlaget 1940 s. 380
Sveriges dödbok 1947-2003, (CD-ROM version 3.0) Sveriges Släktforskarförbund, Riksarkivet 2003

1890 års män i ord och bild, 1940,

Noter

Svenska officerare
Svenska höjdhoppare
Svenska längdhoppare
Riddare av Svärdsorden
Riddare av Nordstjärneorden
Riddare av Vasaorden
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Födda 1890
Avlidna 1980
Män
Ekebyborna

Ekebyborna är kyrkbyn i Ekebyborna socken i Motala kommun, Östergötland. 

I kyrkan, som är från medeltiden, ligger det svenska riksrådet och friherren Hogenskild Bielke (1538–1605) begraven i en ståtlig sarkofag. Bredvid Ekebyborna kyrka ligger Birgittagården, som fått namn från heliga Birgitta, med samlingslokal och sommarcafé. Den gamla prästgården ligger vid sjön Borens strand och ägs av Ask-Ekebyborna hembygdsförening. 

Orter i Motala kommun
Korso

Korso är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland, avgränsad enligt Vanda stads stadsdelsindelning av 
Stambanan i öster, Fallbäcken i norr och Vierumäki i nordväst. Normalt brukar man räkna att de två nyss nämnda stadsdelarna hör till Korso tätort, samt också Alkärr, Matar, Skogsbrinken och Mikkola. Brännberga är ett delområde i Korso.

Historia

Namnet Korso uppstod då man stakade ut gränserna mellan tre byar: Ytterkervo och Skavaböle i Tusby och Hanaböle i Helsinge socken. Gränserna sammanstrålade på det högsta berget i Korso och markerades med ett kors, och fick därmed namnet Korsrå. 

I slutet av 1880-talet behövdes ett omkörningsspår på Stambanan mellan Dickursby och Kervo. Spåret placerades i en obyggd trakt vid gränsen mellan Tusby och Helsinge - i Korso. Tågen började stanna i Korso två gånger per dag vilket gav upphov till bebyggelse i området. 

Korso växte snabbt speciellt efter andra världskriget och på 1950-talet var stadsdelen Finlands största enhetliga egnahemshusområde. Fram till år 1955 gick gränsen mellan kommunerna Helsinge, Tusby och Kervo rakt genom Korso, gamla Korsrå, men detta gav upphov till administrativa problem och Korso inkorporerades helt och hållet med Helsinge. På 1970-talet byggdes det många höghus i stadsdelen. 

På 2000-talet har multifunktionshuset Lumo byggts i stadsdelen. Järnvägsstationen och församlingscentret har också förnyats. Många studerande bor i Korso i de studentbostäder som byggts där. I framtidsplanerna finns en idrottspark mellan Räckhalsbacken och Brännberga.

Befolkning

Korsos invånarantal är omkring 7200, men med grannstadsdelarna medräknade kommer man upp till 20 000 invånare.

Service

I Korso serviceområde finns det ungefär 25 000 invånare och 4 600 arbetsplatser. Nära järnvägen på den östra sidan finns social- och hälsovårdsstationen, samt familjerådgivningen och psykiatriska rådgivningen. På den västra sidan järnvägen finns multifunktionshuset Lumo, med stadens samservice, bibliotek, sporthall, gymnasium och konsertsal.

Trafik

Väster om Korso går Tusbyleden (Stamväg 45) och på den östra sidan Lahtisleden (E75). Till båda motorvägarna finns det en anslutning via regionalväg 152. Helsingfors-Vanda flygplats ligger 9 kilometer från Korso. 

Närtågslinje K mellan Kervo och Helsingfors central trafikerar Korso järnvägsstation med 10 minuters intervaller i rusningstid och 20 minuter under andra tider, och under nattetid nattlinje T mellan Riihimäki och Helsingfors central. Det finns flera busslinjer till Helsingfors och andra stadsdelar i Vanda. Vid stationen finns det 79 anslutningsparkeringplatser och 155 cykelplatser.

Kultur

I augusti ordnas Ankkarock, som avslutar rockfestivalsäsongen. Ankkarock hade över 32 000 besökare år 2006. På Varjoankka i maj uppträder nya artister som behöver scenerfarenhet. Andra evenemang är marknader och idrottscuper. 

Korsos vattentorn i betongelement valdes år 1972 till årets betongkonstruktion.

Källor

Stadsdelar i Vanda
Landwind

Landwind är en serie personbilar och ett bilmärke av kinesiska Jiangling Motors.

Modeller

Landwind CV7
Landwind CV9
Landwind X5
Landwind X6
Landwind X7
Landwind X8
Landwind X9

Kinesiska biltillverkare
Alberto Franchetti

Alberto Franchetti, född 18 september 1860 i Turin, död 4 augusti 1942  i Viareggio, var en italiensk tonsättare. Han skrev nio uppförda operor, som stilmässigt kan betecknas som en blandning av verismo, wagnerianism och Meyerbeer. Operorna fick betydande framgång på sin tid, men spelas sällan nuförtiden. Cristoforo Colombo, som skrivits till 400-årsjubileet av Amerikas upptäckt, och framför allt Germania anses som hans viktigaste verk.

Operor och scenverk

Uppförda
 Asrael, libretto av Ferdinando Fontana, efter Thomas Moores Loves of the Angels (1888)
 Cristoforo Colombo, libretto av Luigi Illica (1892, omarbetad 1923) 
 Fior d'Alpe, libretto av L. di Castelnuovo (1894)
 Il signor di Pourceaugnac, libretto av Ferdinando Fontana, efter Molières Monsieur de Pourceaugnac (1897)
 Germania, libretto av Luigi Illica (1902)
 La figlia di Iorio, tonsättning till Gabriele d'Annunzios pjäs La figlia di Iorio (1906)
 Notte di leggenda, libretto av Giovacchino Forzano (1915)
 Giove a Pompei, skriven i samarbete med tonsättaren Umberto Giordano, libretto av Luigi Illica och Ettore Romagnoli (1922)
 Glauco, libretto av Giovacchino Forzano (1922)
 Kermesse, balett (1930)

Ej uppförda 
 Zoroastro (Ferdinando Fontana), (1890)
 Il finto paggio (Giovacchino Forzano), musikkomedi (1924)
 Il Gonfaloniere (Giovacchino Forzano), (1927, ej fullbordad)
 Don Napoleone (eller Don Bonaparte) (Giovacchino Forzano), komisk opera (1941)
 Maria Egiziaca (ofullbordad)

Italienska kompositörer
Födda 1860
Avlidna 1942
Män
Personer från Turin
Mikkola (Vanda)

Mikkola är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Mikkola ligger i nordöstra Vanda, öster om Korso. Stadsdelen gränsar i väster till Matar, i norr till Brännbergavägen, i öster till Lahtisleden och i söder till Kervo å och Sibbo kommun. Stadsdelen ligger mellan brottdalarna i Jokivarsi och Räckhals och terrängen består av låga kullar. Bebyggelsen i Mikkola härstammar från 1970-talet och är tät höghusbebyggelse. Det finns ett litet köpcentrum i stadsdelen och en enhetsskola i vars anslutning det finns bibliotek, rådgivning och tandläkare.

Källor

Stadsdelar i Vanda
Franco Semioli

Franco Semioli, född 20 juni 1980, är en italiensk mittfältare i  fotboll. Han spelar i den italienska Serie D-klubben Chieri.

Födda 1980
Italienska fotbollsspelare
Spelare i Torino FC
Spelare i Salernitana Calcio 1919
Spelare i Ternana Calcio
Spelare i Vicenza Calcio
Spelare i AC ChievoVerona
Spelare i ACF Fiorentina
Spelare i UC Sampdoria
Män
Levande personer
Personer från Cirié
Vierumäki, Vanda

Ej att förväxla med Vierumäki i Heinola

Vierumäki är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Vierumäki ligger i östra Vanda vid gränsen till Tusby kommun. Grannstadsdelar i Vanda är Fallbäcken och Korso. Det finns mestadels egnahemshus i stadsdelen.

Stadsdelar i Vanda
Italiens Grand Prix 1952

Italiens Grand Prix 1952 var det sista av åtta lopp ingående i formel 1-VM 1952.

Resultat
 Alberto Ascari, Ferrari, 8+½ poäng 
 José Froilán González, Maserati, 6+½
 Luigi Villoresi, Ferrari, 4 
 Nino Farina, Ferrari, 3 
 Felice Bonetto, Maserati, 2 
 André Simon, Ferrari 
 Piero Taruffi, Ferrari
 Chico Landi, Escuderia Bandeirantes (Maserati)
 Ken Wharton, Frazer-Nash (Cooper-Bristol) 
 Louis Rosier, Ecurie Rosier (Ferrari)
 Eitel Cantoni, Escuderia Bandeirantes (Maserati)
 Dennis Poore, Connaught-Francis
 Eric Brandon, Ecurie Richmond (Cooper-Bristol)
 Robert Manzon, Gordini
 Alan Brown, Ecurie Richmond (Cooper-Bristol)

Förare som bröt loppet
 Stirling Moss, Connaught-Francis (varv 60, upphängning) 
 Gino Bianco, Escuderia Bandeirantes (Maserati) (46, motor) 
 Jean Behra, Gordini (42, motor) 
 Mike Hawthorn, Leslie Hawthorn (Cooper-Bristol) (38, för få varv) 
 Franco Rol, Maserati (24, motor) 
 Maurice Trintignant, Gordini (5, motor) 
 Kenneth McAlpine, Connaught-Francis (4, upphängning) 
 Rudi Fischer, Ecurie Espadon (Ferrari) (3, motor) 
 Élie Bayol, Élie Bayol (Osca) (0, växellåda)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Charles de Tornaco, Ecurie Francorchamps (Ferrari)
 Alberto Crespo, Enrico Platé (Maserati-Platé) 
 Emmanuel de Graffenried, Enrico Platé (Maserati-Platé)
 Peter Collins, HWM-Alta
 Peter Whitehead, Peter Whitehead (Ferrari)
 Tony Gaze, Tony Gaze (HWM-Alta) 
 Bill Aston, Aston-Butterworth 
 Lance Macklin, HWM-Alta 
 Hans Stuck, Ecurie Espadon (Ferrari) 
 Piero Dusio, Cisitalia-BPM 
 Johnny Claes, Vicomtesse de Walckiers (Simca-Gordini-Gordini)

Noteringar 
 Cisitalia och Vicomtesse de Walckiers  gjorde F1-debut 
 Motortillverkaren BPM gjorde F1-debut.
 Alberto Crespo, Piero Dusio och Élie Bayol gjorde F1-debut. 
 Maseratis första snabbaste varv. 
 José Froilán González första snabbaste varv. 
 Alberto Ascari och José Froilán González satte samma snabbaste varv och delade på poängen.

VM-slutställning
Förarmästerskapet
  Alberto Ascari, Ferrari, 36
  Nino Farina, Ferrari, 24
  Piero Taruffi, Ferrari, 22

Källor 

 

1952 i Italien
Italiens Grand Prix