kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kubapivi

Kubapivi (Contopus caribaeus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Den förekommer på Kuba och i Bahamas.

Utseende och läten 
Kubapivin är en 16 cm mörk tyrann. Ovansidan är mörkt olivgrå och undersidan mörkgrå till beigefärgad. Direkt bakom ögat syns en vit halvmåneformad fläck. Den breda och platta näbben är tvåfärgad, med en gul nedre näbbhalva. Lätet består av en lång och fallande vissling.

Levnadssätt 
Fågeln hittas i både löv- och tallskog, skogsbryn, sumpskog, mangroveträsk och buskmarker. Födan består huvudsakligen av insekter, men den tar även frukt. Boet är litet och skålformat, vari den lägger upp till fyra ägg mellan mars och juni.

Utbredning och systematik 
Kubapivi delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Contopus caribaeus bahamensis – förekommer på Grand Bahama, Abaco, Andros, New Providence Island och Eleuthera
 Contopus caribaeus caribaeus – förekommer på Kuba och Isla de la Juventud
 Contopus caribaeus morenoi – förekommer i södra Kuba (Zapatahalvön) och angränsande cays vid kusten
 Contopus caribaeus nerlyi – förekommer på öarna utanför södra Camagüey (Kuba)

Arten har även påträffats tillfälligt i USA.

Tidigare behandlades kubapivin, jamaicapivin (C. pallidus) och hispaniolapivin (C. hispaniolensis) som en och samma art.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Brasilienpivi

Brasilienpivi (Contopus cinereus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Brasilienpivi delas in i två underarter med följande utbredning:
 C. c. pallescens – förekommer från sydostligaste Peru till östra Brasilien, Bolivia och nordvästra Argentina
 C. c. cinereus – förekommer från sydöstra Brasilien (från Bahia till Paraná) till östra Paraguay och nordöstra Argentina

Tidigare inkluderades Contopus bogotensis i arten, då med svenska trivialnamnet tropikpivi, men urskildes 2016 som egen art av BirdLife International, 2022 av tongivande eBird/Clements och 2023 av International Ornithological Congress. I samband med uppdelningen flyttades det svenska namnet över till bogotensis och cinereus tilldelades det nuvarande namnet brasilienpivi. Även tumbespivin (C. punensis) har tidigare behandlats som en del av cinereus.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen
Nordpivi

Nordpivi (Contopus cooperi) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Den häckar i norra och västra Nordamerika och övervintrar från Mexiko söderut till Sydamerika.

Utseende och läten 
Nordpivin är en stor (18–20 cm) och satt tyrann med stort huvud, kort stjärt, spetsigt huvud och spetsiga vingar. Fjäderdräkten är gråbrun med svaga dubbla vingband. Det mörka på huvudet och flankerna kontrasterar tydligt med vit strupe och buk. Sången är vass och genomträngande, i engelsk litteratur återgiven "whip WEEDEEER" eller som ramsan "quick, three beers". Lätet är ett hårt men lågt "pep pep pep".

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i tempererade delarna av Nordamerika, närmare bestämt från Alaska tvärs över Kanada, söderut i väster till Kalifornien, Arizona och New Mexico, i öster i Adirondacks och New England söderut till Appalacherna. Vintertid flyttar den till Central- och Sydamerika, från västra och södra Mexiko, genom Colombia och Venezuela och söderut till nordvästra Bolivia. Den förekommer då även lokalt i Guyanaregionen, södra Amazonområdet och sydöstra Brasilien. Tillfälligt har den påträffats på Grönland.

Levnadssätt 
Nordpivin häckar i boreala skogar. Där ses den enstaka sittande på högsta tillgängliga utkiksplats, varifrån den göra utfall mot flygande insekter. Den häckar från slutet av maj till augusti.

Status 
Nordpivin har ett stort utbredningsområde men tros minska relativt kraftigt i antal, så pass att internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar William Cooper (1798-1864), amerikansk zoolog och grundande medlem av Lyceum of Natural History i New York.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen
Rökpivi

Rökpivi (Contopus fumigatus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Rökpivin är en medelstor tyrann med enfärgat grå fjäderdräkt och en liten tofs. Könen är lika. Lätet består av betonade "pip, pip".

Utbredning och systematik 
Rökpivi delas in i sex underarter med följande utbredning:
 Contopus fumigatus ardosiacus – Colombia till nordöstra Venezuela, östra Ecuador och nordöstra Peru
 Contopus fumigatus cineraceus – subtropiska norra Venezuela (Yaracuy till Miranda)
 Contopus fumigatus duidae – tepuis i södra Venezuela (söder om Bolívar och Amazonas) samt näraliggande Guyana
 Contopus fumigatus zarumae – sydvästra Colombia (Nariño), västra Ecuador och nordvästra Peru (söderut till sydvästra Cajamarca)
 Contopus fumigatus fumigatus – sydöstra Peru (Puno) och västra Bolivia (La Paz och Cochabamba)
 Contopus fumigatus brachyrhynchus – sydöstra Bolivia (Santa Cruz och Tarija) till nordvästra Argentina (Tucumán)

Levnadssätt 
Rökpivin hittas i molnskogar i bergstrakter på medelhög höjd. Där ses den ofta sitta synligt på en exponerad gren, varifrån den gör utfall för att fånga insekter i luften.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Hispaniolapivi

Hispaniolapivi (Contopus hispaniolensis) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Hispaniolapivi delas in i två underarter:
 Contopus hispaniolensis hispaniolensis – förekommer på Hispaniola
 Contopus hispaniolensis tacitus – förekommer på Gonave Island (Haiti)

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter på Hispaniola
Antillerpivi

Antillerpivi (Contopus latirostris) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Antillerpivin är en liten färglös tyrann. Ovansidan är brun, undersidan gul- till orangebeige. Adulta fåglar saknar vingband och ögonring, medan ungfågeln har beigefärgade vingband. Tertialkanterna är relativt bjärt färgade, formande smala band på vingen. Liknande karibelenian har tydliga vingband och ett grått ögonbrynsstreck. Bland lätena hörs visslade "peee-oo" följt en låg drill och ett "pee-ooooo", där första stavelsen ärn en klar vissling och den andra en låg drill. Även ett vasst "pee" kan höras.

Utbredning och systematik 
Antillerpivi delas in i tre underarter:
 Contopus latirostris brunneicapillus: förekommer i bergsskogarna på Dominica, Guadeloupe och Martinique.
 Contopus latirostris blancoi: förekommer i bergsskogarna på Puerto Rico.
 Contopus latirostris latirostris: förekommer i bergsskogarna på Saint Lucia.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och att den tros minska i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Mörk pivi

Mörk pivi (Contopus lugubris) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergsskogar i Costa Rica och allra västligaste Panama (Chiriquí). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Svartpivi

Svartpivi (Contopus nigrescens) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Svartpivin är en enfärgad mörk pivi. Lätet är ett ljust "peep" likt brasilienpivin, ibland dubblerat.

Utbredning och systematik 
Svartpivi delas in i två underarter:
 Contopus nigrescens nigrescens – förekommer i Andernas östsluttning i Ecuador (Napo-Pastaza och Morona Santiago-Zamora Chinchipe)
 Contopus nigrescens canescens – förekommer i östra Peru (söder till Cusco), södra Guyana (Acaribergen) och östra Amazonområdet i Brasilien

Levnadssätt 
Svartpivin lever tillbakadraget i trädtaket i fuktiga skogar. Den ses framför allt på högre höjd i Andernas förberg, men även också fläckvist i lågt liggande områden i Amazonområdet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Ockrapivi

Ockrapivi (Contopus ochraceus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Ockrapivin är en gulbrun tyrann, ljusare gul på buken, med två brunaktiga vingar, en spetsig huvudtofs och orangefärgad undre näbbhalva. Arten är mycket lik tofstyrannen, men är större och har längre näbb. Sången utgörs av ett genomträngande "pee-pit!".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergsskogar i Costa Rica och det allra västligaste Panama (Chiriquí). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Ockrapivin är en sällsynt fågel som hittas i bergstrakter på mellan 2 300 och 3 000 meters höjd. Den ses i kanter av bergsskogar där den sitter väl synligt på exponerade grenar.

Status 
Ockrapivin har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som livskraftig. Världspopulationen uppskattas till mellan 20 000 och 50 000 vuxna individer.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Jamaicapivi

Jamaicapivi (Contopus pallidus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart på Jamaica. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter på Jamaica
Större pivi

Större pivi (Contopus pertinax) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Den förekommer från sydvästra USA till norra Nicaragua.

Kännetecken

Utseende 
Större pivi är som namnet antyder en stor (17–19 cm) medlem av släktet. Den har en relativt lång och kluven stjärt och rundare vingar än nord-, öst- och västpivierna. Fjäderdräkten är gråbrun ovan med gråaktiga dubbla vingband, undersidan enfärgat gråaktig utan streckning. På huvudet syns en tunn och spetsig tofs.

Läte 
Sången beskrivs i engelsk litteratur som ett slött och klart visslande "soo saay sooweeoo". Bland lätena hörs mjuka "hoo didip" och låga "pip" eller "pip-pip-pip".

Utbredning och systematik 
Större pivi delas in i två distinkta underarter med följande utbredning:
 Contopus pertinax pertinax – häckar från sydvästra USA till södra Mexiko. Övervintrar så långt söderut som till Belize och Guatemala
 Contopus pertinax minor – förekommer på höglandet i Belize, Honduras, El Salvador och norra Nicaragua

Arten är nära släkt med mörk pivi (C. lugubris) och rökpivi (C. fumigatus) och har behandlats som underart till den senare arten.

Levnadssätt 
Större pivi hittas i bergsbelägna tallskogar, med eller utan inslag av ek. Födan består under häckningstid av insekter som den fångar i luften från en exponerad sittplats. Vintertid kan den också ta frukt. Fågeln häckar från maj till juli, med parformering i mars i El Salvador.

Fågeln försvarar boet aggressivt och kan driva bort större fåglar och däggdjur. Möjligen därför bygger flera mindre fågelarter gärna sina bon nära större pivin, som blygrå vireo, tegelröd tangara och tallsmyg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till två miljoner häckande individer.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen
Västpivi

Västpivi (Contopus sordidulus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Den förekommer i västra Nordamerika och Centralamerika.

Kännetecken

Utseende 
Västpivin är en grungrå tyrann med dubbla vita vingband, lik tyrannerna i släktet Empidonax men är större (16 cm) och har längre vingar, mörkare huvud och smalare vit ögonring, sotfärgat bröst och sotfärgade fläckar på undre stjärttäckarna. Den saknar också empidernas beteende att vippa på stjärten. Den är i princip identisk med östpivin (C. virens) men har något smalare och mindre tydliga vingband och är en nyans mörkare. Lätena skiljer sig dock tydligt.

Läten 
Västpivins sång är en nasal och skorrig vissling, "DREE-yurr" eller "brreeee". Lätet är likt östpivins, ett torrt "plit"..

Utbredning och systematik 
Västpivi delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Contopus sordidulus saturatus – häckar från sydöstra Alaska till västra Oregon, övervintrar i Nord- och Sydamerika
 Contopus sordidulus veliei – häckar från östra Alaska till Texas och norra Mexiko, övervintrar i Sydamerika
 Contopus sordidulus peninsulae – häckar i södra Baja California, övervintrar i nordvästra Sydamerika
 Contopus sordidulus sordidulus – häckar från Mexikos högland till Honduras, övervintrar i Peru

Övervintringsområdet är dock relativt okänt med tanke på förväxlingsrisken med östpivin. Dessa två är nära släkt, men ingen hybridisering har noterats i det smala området som deras utbredningar överlappar.

Levnadssätt 
Västpivin hittas i högväxt löv- och blandskog och i skogsbryn. Den ses enstaka, ofta på en väl synlig utkiksplats rätt högt upp i träden varifrån den gör utfall mot flygande insekter. Fågeln häckar från början av maj till slutet av augusti.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Västpivin har minskat med så mycket som 48% mellan 1966 och 2015. Världspopulationen uppskattas till 9,2 miljoner häckande individer.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen
Östpivi

Östpivi (Contopus virens) är en nordamerikansk fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Östpivin är en grungrå tyrann med dubbla vita vingband, lik tyrannerna i släktet Empidonax men är större (16 cm) och har längre vingar, mörkare huvud och smalare vit ögonring, sotfärgat bröst och sotfärgade fläckar på undre stjärttäckarna. Den saknar också empidernas beteende att vippa på stjärten. Den är i princip identisk med västpivin (C. sordidulus) men har något tydligare vingband och är en nyans ljusare. Lätena skiljer sig dock tydligt.

Läten 
Östpivins sång har gett pivierna dess namn, en försvenskning av engelskans pewee, en klagande och klar vissling: PIIauii eller piijoo, ofta alternerat med ett pii-didipp. Lätet är ett torrt plitt.

Utbreding och systematik 
Östpivin häckar i centrala och östra Nordamerika och övervintrar i norra Bolivia och västra Brasilien. Den är en mycket sällsynt gäst i Europa med endast fyra fynd i Azorerna, alla i oktober. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Östpivin återfinns i högresta skogar och skogsbryn, men även i fruktträdgårdar och bland träd i urbana miljöer. Den föredrar lövskog, men kan i södra USA också ses i öppna tallskogar och i blandskog i norr. Där ses den ensamt söka efter små flygande insekter från en exponerad utkiksplats på en gren i trädens översta eller mellersta skikt, högre upp än empiderna. Till skillnad från empiderna återvänder den också ofta till samma sittplats när den flyger ut för att fånga sitt byte.

Häckning 
Fågeln bygger ett skålformat bo, täckt med lavar för kamouflage. Det placeras fem till 20 meter ovan mark i exempelvis en alm, ek, lönn eller björk. Där lägger den två till fyra ägg som ruvas tolv till 14 dagar. Ungarna är flygga 16-18 dagar efter kläckning.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, mellan 1966 och 2015 med hela 51%. Den minskar dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som globalt hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 5,5 miljoner häckande individer.

Namn 
Fågeln har på svenska även kallats östlig pivi. Pivi är onomatopoetiskt.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Sydlig myrpiplärka

Sydlig myrpiplärka (Corythopis delalandi) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från södra Brasilien till östra Bolivia, östra Paraguay och nordöstra Argentina. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Nordlig myrpiplärka

Nordlig myrpiplärka (Corythopis torquatus) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Nordlig myrpiplärka är en liten tyrann med ett udda utseende, mer lik en liten trast eller en myrfågel i både utseende och beteende. Ovansidan är brun och undersida vit med breda svarta strimmor på bröstet. Den korta sången är stigande och fallande, på engelska återgiven som "wheeu, pew".

Utbredning och systematik 
Nordlig myrpiplärka förekommer i norra delen av Amazonområdet i Sydamerika. Den delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Corythopis torquatus torquatus – förekommer från östra Peru till norra Bolivia och västra Amazonområdet (Brasilien)
 Corythopis torquatus sarayacuensis – förekommer från sydöstra Colombia till östra Ecuador och nordöstra Peru
 Corythopis torquatus anthoides – förekommer i södra Venezuelas anslutning till Guyana och norra Amazonområdet i Brasilien

Familjetillhörighet 
Arten placeras traditionellt i familjen tyranner. DNA-studier visar dock att Tyrannidae består av fem klader som skildes åt redan under oligocen,, varför vissa auktoriteter behandlar dem som egna familjer. Nordlig myrpiplärka med släktingar bryts då ut till familjen Pipromorphidae.

Levnadssätt 
Nordlig myrpiplärka hittas i låglänt regnskog där den struttar kring på marken med kroppen upprätt. Den har förkärlek för att promenera på liggande trädstammar och trädrötter i uppvuxen regnskog. Ibland gör den korta flygturer upp till undervegetationen för att fånga insekter.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Grästyrann

Grästyrann (Culicivora caudacuta) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Grästyrannen är en liten (11 cm) brunaktig tyrann. Huvudet är tydligt tecknat med svart hjässa och ögonstreck och ett vitt ögonbrynsstreck. Ovansidan är mörkbrun kraftigt streckad i beige. De bruna stjärtfjädrarna är långa, smala och spetsiga. Undersidan är vit med kanelbrunt på flankerna. Lätet är ett frågvist "ree?.....ree?.....".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från östra Bolivia till södra-centrala Brasilien, östra Paraguay och nordöstra Argentina. Den placeras som enda art i släktet Culicivora och behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Grästyrannen har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 10 000–20 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Vittofsad elenia

Vittofsad elenia (Elaenia albiceps) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Vittofsad elenia delas in i sex underarter:
 albiceps-gruppen
 Elaenia albiceps griseigularis – förekommer i Anderna från sydvästra Colombia (Nariño) till Ecuador och nordvästra Peru
 Elaenia albiceps diversa – förekommer i centrala Anderna i Peru (Cajamarca till Huánuco)
 Elaenia albiceps urubambae – förekommer i subtropiska sydöstra Peru (Cusco)
 Elaenia albiceps albiceps – förekommer i sydostligaste Peru (Puno) och nordvästra Bolivia
 Elaenia albiceps chilensis – förekommer i Anderna i Bolivia Tierra del Fuego, övervintrar i norra Brasilien
 Elaenia albiceps modesta – förekommer i torra tropiska västra Peru (La Libertad) till nordvästra Chile

Underarten modesta urskiljs ibland som den egna arten chileelenia (E. modesta).

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Elenia är en försvenskning av det vetenskapliga släktesnamnet Elaenia, som i sin tur kommer från grekiskans elaineos, "från olivolja", det vill säga olivfärgad.

Referenser

Externa länkar

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen
Mindre elenia

Mindre elenia (Elaenia chiriquensis) är en fågel i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Mindre elenia delas in i två underarter:
 Elaenia chiriquensis chiriquensis - förekommer från nordvästra Costa Rica till Panama, Coiba, Cébaco och Pärlöarna
 Elaenia chiriquensis albivertex - förekommer från Colombia till Guyana, Brasilien, norra Argentina och Trinidad

Tidigare behandlades ecuadorelenia (E. brachyptera) som en underart till mindre elenia.

Namn 
Elenia är en försvenskning av det vetenskapliga släktesnamnet Elaenia, som i sin tur kommer från grekiskans elaineos, "från olivolja", det vill säga olivfärgad. Det vetenskapliga namnet chiriquensis syftar på Chiriquí, en flod och en provins i Panama.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen fem till 50 miljoner vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Tyranner
Fåglar i neotropiska regionen