kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Autumn Records

Autumn Records var ett amerikanskt skivbolag verksamt i San Francisco under 1960-talet. Den mest framstående gruppen på bolaget var troligen The Beau Brummels. Kontrakt med Autumn Records hade också rockgruppen The Great Society och en kortlivad grupp från Haight-Ashbury som spelade in den första versionen av "Somebody to Love", en låt som senare skulle bli en stor hit med Jefferson Airplane. Skivbolaget upphörde innan 70-talets början.

Amerikanska skivbolag och skivmärken
Ej längre existerande amerikanska företag
Skivbolag och skivmärken bildade okänt år
Skivbolag och skivmärken upplösta 1969
Heptarkin

Heptarkin, från grekiska ἑπτά och ἀρχή, 'sju riken', är en benämning på de mäktigare av de småkungadömen i det anglosaxiska England under tidig medeltid. Dessa var East Anglia, Essex, Kent, Sussex, Northumberland, Mercia och Wessex, där de tre senare var de starkaste och de tidigare ofta var lydriken. Heptarkin övergick gradvis i det som idag är England, påskyndat av vikingarnas invasioner, som fick småkungadömena att förena sig för att kunna möta detta hot.

Englands historia
Gunthamund

Gunthamund, eller Gundamund, född omkring 450, död 496, var kung av Vandalriket från 484 till 496. Gundamund var son till Genson, Geiseriks son, och därmed brorson till den tidigare kungen Hunerik. Liksom han bekrigade han morerna och förföljde de icke arianska kristna. När han dog efter tolv års regerande efterträddes han av sin bror Trasamund.

Källor 
 Prokopios: Vandalkrigen & Hemlig historia, översatt från grekiskan, med inledning och kommentarer av Sture Linnér: Wahlström & Widstrand. 

Vandaliska kungar
Män
Födda 400-talet
Avlidna 496
Trasamund

Trasamund var kung av Vandalriket i Nordafrika mellan år 496 och 523. Han efterträdde sin äldre bror Gunthamund. I motsats till sina företrädare förföljde han inte de icke arianska kristna utan försökte istället få dem att konvertera genom att erbjuda dem belöningar. När hans första hustru dog gifte han sig med Amalafrida, syster till den ostrogotiske kungen Theoderik den store vilket gav honom en stark allierad samt staden Lilybaeum på västra Sicilien. Under Trasamund fortsatte dock vandalriket att försvagas efter ett stort nederlag mot morerna/berberna. När han efter 27 år på tronen dog efterträddes han av sin kusin Hilderik.

Källor 
 Prokopios: Vandalkrigen & Hemlig historia, översatt från grekiskan, med inledning och kommentarer av Sture Linnér: Wahlström & Widstrand. 

Vandaliska kungar
Män
Avlidna 523
Födda okänt år
100 meter häck

100 meter häck är en friidrottsgren för damer. Grenen är ett lopp över 100 meter där 10 häckar som är 84 cm höga är utplacerade med jämna mellanrum. Löparen ska springa över häcken, men det gör inget om man tar i, eller river ner häcken om man inte gör det med vilja.

I 100 meter häck är den första häcken placerad 13 meter efter startlinjen. De nästa 9 häckarna är placerade med 8,5 meter mellanrum och från den sista häcken till mållinjen är det 10,5 meter.

100 meter häck är sedan Olympiska sommarspelen 1972 en olympisk gren. Mellan 1932 och 1968 sprang man istället 80 meter häck.

De snabbaste löparna springer loppet på ungefär 12,5 sekunder och världsrekordet av Tobi Amusan från 2022 ligger på 12,12 sekunder.

Herrarna springer 110 meter häck.

Medaljörer vid olympiska spelen

Medaljörer vid världsmästerskapen

Källor

Se även 
 Häcklöpning
 60 meter häck
 110 meter häck
 200 meter häck
 400 meter häck

Häcklöpning
110 meter häck

110 meter häck är en friidrottsgren för herrar. Grenen består av 10 häckar som är 1,067 m höga som är utplacerade på en bana som är 110 meter lång.
Löparen ska löpa över häcken, men det gör inget om man vidrör, eller river ner häcken om man inte gör det med avsikt. Den första häcken är 15 yard (13,72 meter) från startlinjen. De 9 följande häckarna är placerade med ett mellanrum av 10 yard (9,14 meter) och från den sista häcken till mållinjen är det 15 yard och en fot (14,02 meter).

Grenen har varit olympisk sedan 1896.

De snabbaste löparna springer på ungefär 13 sekunder och världsrekordet som sattes 2012 är 12,80 sekunder och innehas av Aries Merritt från USA.

Damer springer 100 meter häck.

Områdes- och mästerskapsrekord
 Uppdaterat den 17 juli 2008

Olympiska spel

Världsmästerskap

Källor

Se även 
 Häcklöpning
 60 meter häck
 100 meter häck
 200 meter häck
 400 meter häck

Häcklöpning
Hilderik

Hilderik var kung av Vandalriket i Nordafrika mellan år 523 och 530. 

Efter att Hilderik efterträtt sin kusin Trasamund som kung upphörde förföljandet av de icke arianska kristna i landet vilket kraftigt förbättrade relationerna till Östrom och kejsar Justinianus I. Efter att ha anklagat Amalafrida för att ha planerat ett uppror fängslade Hilderik henne och dödade hennes gotiska livvakt och förstörde på så sätt de goda relationerna till det ostrogotiska riket i Italien. Vänskapen med Östrom, slutet på de religiösa förföljelserna och ett stort nederlag mot morerna/berberna gjorde att han avsattes och fängslades år 530 och ersattes av Gelimer som vandalrikets kung. Hilderik avrättades slutligen i Kartago år 533 när de östromerska trupperna under Belisarius invaderade Vandalriket.

Källor 
 Prokopios: Vandalkrigen & Hemlig historia , översatt från grekiskan, med inledning och kommentarer av Sture Linnér: Wahlström & Widstrand. 

Vandaliska kungar
Kungligheter som blivit avrättade
Män
Födda 400-talet
Avlidna 533
Personer som blivit avrättade under medeltiden
Lars Jonung

Lars Birger Jonung, född 11 september 1944 i Södertälje, är en svensk nationalekonom och professor emeritus vid nationalekonomiska institutionen vid Ekonomihögskolan vid Lunds universitet.

Jonung verkade åren 1971–1988 vid Lunds universitet och innehade en professur i nationalekonomi från 1987. Åren 1988–2002 var Jonung professor i nationalekonomi vid Handelshögskolan i Stockholm. Han har varit associerad forskare i nationalekonomi vid Institute for Economic History Research (EHF) vid HHS. Han har även varit verksam vid Generaldirektoratet för ekonomi och finans (Ecfin) inom Europeiska kommissionen.
    
Jonung har medverkat i flera större svenska och internationella forskningsprojekt och utredningar. Han var officiellt utsedd till förste ekonomisk rådgivare till statsminister Carl Bildt åren 1992–1994. Han var ledamot av Finanspolitiska rådet från 2010 och dess ordförande 2011–2013.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien (LIVA, 1996)
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 1989)

Se även 
Handelshögskolan i Stockholm
Handelshögskolan i Stockholms historia
Lista över professorer vid Handelshögskolan i Stockholm

Referenser

Externa länkar
Lars Jonung, personlig webbplats

Svenska professorer i nationalekonomi
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Svenskar inom Europeiska kommissionen
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Födda 1944
Män
Levande personer
Personer från Södertälje
Sara Andersson

Sara Andersson kan syfta på:

 Sara Andersson Marmnäs (född 1973), svensk komiker, humor- och manusförfattare, producent och radiopratare, har bland annat medverkat i radioprogrammet Cirkus Kiev och TV-programmet Stockholm Live
 Sara Andersson (sopran) (född 1975), operasångerska, sopran
 Sara Andersson (handbollsspelare) (född 1980), svensk handbollsspelare
 Sara Andersson (skidskytt) (född 2003), svensk skidskytt som tog brons vid ungdoms-OS 2020
Köttbullelåten

"Köttbullelåten" eller "Du får inte stoppa köttbullar i näsan Marcus" är en låt skriven av Markus Ernerot och framfördes av gruppen Ronny Rooster. Låten blev känd när den framfördes i barnprogrammet Soff-i-propp, som leddes av Sofia Wistam.

Under namnet "Köttbullelåten" släpptes låten som singel av BMG. Den kom in på singellistan den 23 februari 1996 och nådde trettonde plats, sin högsta placering, i april samma år. Den låg på singellistan i 51 veckor.

Se även 
 Wikipedia:Du får inte stoppa köttbullar i näsan Marcus

Källor

Externa länkar 
 Sångtexten

Barnvisor
Ytterturingen

Ytterturingen är en by i Haverö socken i västra delen av Ånge kommun. Orten tillhör landskapet Jämtland. Gränsen mot Medelpad går i öster, omedelbart intill byn.

Ytterturingen är det östra skifteslaget av "Turingen".

Se även
Överturingen

Referenser 

Orter i Ånge kommun
Mirakelmannen

Mirakelmannen (originaltitel Wonder Man) är en amerikansk komedi från år 1945 med Danny Kaye och Virginia Mayo i huvudrollerna.

Handling
Danny Kaye spelar en dubbelroll som två tvillingar med identiskt utseende, men mycket olika personligheter. Buster Bellow är en känd underhållare på nattklubben the Pelican Club, medan Edwin Dingle är en överbeläst bokmal.

Buster blir vittne till ett mord och blir sedan mördad själv, och dumpad i sjön i Prospect Park i Brooklyn. Han återvänder som spöke, ett spöke som bara hans bror Edwin kan se och höra. Buster vädjar till sin bror att sätta dit mördarna. Den blyge Edwin måste därför ta sin brors plats som underhållare, och får ibland (och ibland inte) hjälp på traven av Buster, till exempel framför mikrofonen på scen. Förvecklingarna är många i denna komedi, där Edwin förföljs av mördarna men ändå till slut lyckas hämnas sin bror.

Filmen innehåller flera musik- och sångnummer, bland de mest kända scenerna i filmen är när Edwin, under Busters ledning, ska föreställa en rysk sångare med svår allergi för blommor. Just innan sångnumret ska börja placeras en gigantisk blomsterbukett alldeles intill honom, och sången ( Svarta Ögon - Очи чёрные) avbryts ständigt av våldsamma nysattacker.

Om filmen
Filmen vann en Oscar 1945 för Bästa Specialeffekter.

Rollista
Danny Kaye - Edwin Dingle och Buzzy Bellew
Virginia Mayo - Ellen
Vera-Ellen - Midge Mallon
Donald Woods - Monte Rossen
S.Z. Sakall - Schmidt
Allen Jenkins - Chimp
Steve Cochran - Jackson
Natalie Schafer - Mrs. Hume

Externa länkar

Amerikanska filmer 1945
Amerikanska komedifilmer
Engelskspråkiga filmer
Fakta i Närbild

Fakta i Närbild är en serie faktaböcker utgivna av Bonnier som svenska översättningar av den engelska bokserien Eyewitness Books (utgiven av Dorling Kindersley). Böckerna är rikligt illustrerade och riktas främst till ungdomar men passar också för mindre barn och äldre.

Titlar (med författare och svenskt utgivningsdatum):
Skelett, Steve Parker, 1988 (även i nyutgåva 2003)	
Stenar, R F Symes, 1988 (även i nyutgåva 2003)	
Gamla Vapen, Michele Byam, 1988
Fåglar, David Burnie, 1988 (även i nyutgåva 2003)	
Forntida folk, 1989
Fjärilar, Paul Whalley, 1989 (även i nyutgåva 2001)	
Träd, David Burnie, 1989
Musikinstrument, Neil Ardley, 1989
Dinosaurier, 1990, David Norman och Angela Milner (även i nyutgåva 2004)	
Flaggor, Willian Crampton, 1990 (även i nyutgåva) 	
Däggdjur, Steve Parker, 1990 (även i nyutgåva 2004)
Snäckor, Alex Arthur, 1990 (även i nyutgåva 2000)	
Flygmaskiner, Andrew Nahum, 1991 (även i nyutgåva 2001)	
Bilar, Richard Sutton, 1991
Insekter, Laurence Mound, 1991
Pengar, Joe Cribb, 1991 (även i nyutgåva 2000) 	
Det gamla Egypten, George Hart, 1992
Reptiler, Colin McCarthy, 1992
Väder, Brian Cosgrove, 1992 (även i nyutgåva 2000)	
Uppfinningar, Lionel Bender, 1992
Kläder, L. Rowland-Warne, 1993
Upptäcktsresor, Rupert Matthews, 1993
Kattdjur, Juliet Clutton-Brock, 1993
Hunddjur, Juliet Clutton-Brock, 1993
Bibelns länder, Jonathan N. Tubb, 1994
Frågor och svar om natur, historia, och teknik, John Farndon, 1994
Valar, Vassili Papastavrou, 1994 (även i nyutgåva 2003)
Hajar, Miranda MacQuitty, 1994 (även i nyutgåva 2003)	
Hästar, Juliet Clutton-Brock, 1994
Cowboy, David H. Murdoch, 1995
Kristaller och ädla stenar, R F Symes och R R Harding, 1995 (även i nyutgåva 2003)	
Vikingar, Susan M. Margeson, 1995 (även i nyutgåva 2003)	
Apor, Ian Redmond, 1996
Pirater, Richard Platt, 1996 (även i nyutgåva 2003)
Nordamerikas indianer, David Murdoch, 1996
Riddare, Christopher Gravett, 1996 (även i nyutgåva 2004)	
Religion, Myrtle Langley, 1997
Häxor och trollkarlar, Douglas Hill, 1997
Tåg, John Coiley, 1998
Dans, Andrée Grau, 1999
Framtid, Michael Tambini, 1999
Media, Clive Gifford, 2000
, Stuart Murray, 2005

Utöver dessa fanns även en serie kallad Vetenskap i närbild om naturvetenskap:
Kraft & rörelse, 1993
Materia, 1993
Ljus, 1993
Människans kropp, 1994
Elektricitet, 1994
Ekologi, 1995
Evolution, 1997
Jorden, 1998
Medicin, 1998
Kemi, 1998
Astronomi, 1998
Tid och rum, 1998
Energi, 1998
Levande livet, 1998
Teknik, 1998
Elektronik, 1998

Under 90-talet kom även Fakta i Närbild ut som videofilmer:
Hästar, Kattdjur och Hunddjur
Skelett och Dinosaurier
Hajar och Fiskar
Reptiler och Kräldjur
Insekter och Fåglar
Djungel och Elefanter

Svensk litteratur
Christin Johansson

Christin Johansson  född 26 januari 1978, är en svensk före detta långdistanslöpare bosatt i Göteborg, tävlande för IF Kville. 

Hennes mest framgångsrika gren var 3 000 meter hinder, men hon tävlade i distanser upp till halvmaraton.

Hon belönades år 2007 med Stora grabbars och tjejers märke nummer 493.

Hösten 2010 avslutade Christin Johansson sin elitidrottskarriär.

Karriär 

Johansson deltog vid EM i Göteborg men slogs ut i försöken med tiden 9:58,37.

Vid VM 2007 i Osaka i Japan deltog hon på 3 000 meter hinder men bröt sitt försöksheat efter att ha fallit på andra kilometern.

Christin Johansson har varit mycket framgångsrik i Finnkampen. Hon har (till och med 2008) tagit två segrar och en andraplacering i 3 000 meter hinder och en andra- och en tredjeplacering på 5 000 meter.

Personliga rekord 

Utomhus 
1 500 meter – 4:23,34 (Göteborg 1 augusti 2007)
3 000 meter – 9:02,33 (Huelva, Spanien 20 juni 2006)
5 000 meter – 15:46,89 (Heusden-Zolder, Belgien 23 juli 2005)
10 000 meter – 34:41,6 (Göteborg 18 september 2003)
10 000 meter – 34:55,87 (Tönsberg, Norge 22 maj 2004)
10 km landsväg – 35:10 (Stockholm 13 augusti 2005)
Halvmaraton – 1:15:24 (Karlstad 13 september 2003)
2 000 meter hinder – 6:35,13 (Göteborg 14 juni 2005)
3 000 meter hinder – 9:38,55 (Heusden-Zolder, Belgien 28 juli 2007)

Inomhus 
3 000 meter – 9:26,22 (Göteborg 10 februari 2007)

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Svenska långdistanslöpare
Svenska hinderlöpare
Svenska terränglöpare
Svenska mästare i hinderlöpning
Svenska mästare i långdistanslöpning
Svenska mästare i terränglöpning
Födda 1978
Kvinnor
Levande personer
Svenska idrottare under 2000-talet
Idrottare i Majornas IK
Sankt Erikspalatset

Sankt Erikspalatset är en portalbyggnad beläget vid Sankt Eriksbrons sydvästra sida på Kungsholmen i Stockholms innerstad med adress Sankt Eriksgatan 63. Sin pendang har Sankt Erikspalatset i Sportpalatset på andra sidan av Sankt Eriksgatan. Byggnaden är blåklassad av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att bebyggelsen har "synnerligen höga kulturhistoriska värden" motsvarande fordringarna för byggnadsminnen.

Historik

S:t Erikspalatset uppfördes åren 1907 till 1910. Byggnaden är 58 meter hög och var mellan 1909 och 1924 Sveriges högsta husbyggnad. Arkitektfirman Dorph & Höög (Victor Dorph och Anders Höög) signerade ritningarna men deras blivande kompanjon Gunnar Morssing stod för formgivningen.. Bygget hade föregåtts av ett förslag till om utformningen av Kungsholmskvarteren på brons respektive sidor, vilket gemensamt framlagts av arkitektfirmorna Dorph & Höög och Hagström & Ekman. Byggherre till S:t Erikspalatset var fabrikören Gustaf Larsson. Den kalkylerade byggsumman uppgick till 1,4 miljoner kronor, men kom att överskridas med 200.000 kronor. Till ytterligare förtret för byggherren stod byggnaden på senhösten 1910 nästan obebodd och det talades om försäljning på exekutiv auktion. 
Tornet påminner lite om tidiga amerikanska skyskrapor, men i grunden är huset ritat i en blandning av nationalromantik och jugend som var relativt typisk för det tidiga 1900-talet. Fasaden är putsad och avfärgad i roströd kulör samt smyckad med horisontella band och andra dekorationer av kalksten med detaljer i jugend. Gathusets fasader har burspråk och balkonger; byggnaden var avsedd i huvudsak för bostäder, men också kontor.

Byggnaden under gatuplanet var avsedd för industriella ändamål. Fasaden mot Kungsholms strand är rustikalt utförd i grovhuggen granit med en stenbalustrad i överkanten. Den planerade pendangen av Hagström & Ekman på andra sidan bron blev aldrig uppförd. Istället dröjde det ända till 1929-1930 innan Sportpalatset restes vid S:t Eriksgatan 58-60 enligt arkitekt Jean Sigfrid Adrians ritningar.

Bilder

Se även

Sankt Eriksbrons övriga tre portalbyggnader:
 Sportpalatset
 Sankt Eriksgatan 64
 Sankt Eriksgatan 65

Källor

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Kungsholmen
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Utbildningspolitik

Utbildningspolitik är den politik som berör skolväsendet och utbildningen. I Sverige är det främst utbildningsdepartementet, som har hand om utbildningspolitiska frågor. 

Det är staten som har det övergripande ansvaret för utbildningens organisation, medan kommunerna bär ansvar för den lokala skolan. 

I Sverige minskade andelen privata skolor starkt under större delen av 1900-talet och var internationellt sett mycket liten. Andelen har dock ökat snabbt sedan 1990-talet, genom den rätt till kommunala anslag som tillförsäkrats av Skolverket godkända friskolor. Av landet 1 015 gymnasieskolor läsåret 2009/2010 var 489 stycken fristående skolor, alltså 48%.

Utbildningsminister, och chef för utbildningsdepartementet, är sedan 2019 Anna Ekström (S).  På utbildningsdepartementet huserar ytterligare en minister, Lina Axelsson Kihlblom (S) med titeln Skolminister. Skolministern har ett särskilt ansvar för landets grundskolor och gymnasieskolor.

Källor 

Typer av politik
Politik
Oscar för bästa specialeffekter

Lista över vinnare och nominerade av Oscar för bästa specialeffekter.

Vinnare och nominerade

1930-talet

1940-talet

1950-talet

1960-talet

1970-talet

1980-talet

1990-talet

2000-talet

2010-talet

2020-talet

Källor 
 The Official Acadademy Awards® Database

Specialeffekter
Davvi Nuorra

Davvi Nuorra var en religiöst och politiskt oberoende förening för samer i Norge mellan 13 och 32 år.

Syftet med föreningen var att stärka samarbetet mellan samiska ungdomar och att skapa mötesplatser och tillfällen för dessa att träffas. Organisationen samarbetade med sina motsvarigheter i Sáminuorra i Sverige, Suoma Sámi Nuorat i Finland och Sámi Nuorash i Ryssand.

Sista ordförande (2007) var Christina Henriksen.

Davvi Nuorras webbplats var: https://web.archive.org/web/20070905024143/http://www.davvinuorra.org/

Externa länkar 
 Davvi Nuorra upplöst

Organisationer i Norge
Samiska ungdomsorganisationer
Oskari Frösén

Oskari Frösén, född 24 januari 1976, är en finländsk höjdhoppare. Han tävlar för IF Länken.

Frösén vann 1995 års europeiska juniormästerskap. Han kom på 19:e plats i EM i friidrott 2002, 11:e i VM i friidrott 2005, 19:e i EM i friidrott 2006 och 8:a i inomhus-EM 2007.

Hans personbästa är 2,30 meter utomhus och 2,31 meter inomhus.

Källor
En version på engelskspråkiga Wikipedia
Oskari Frösén på IAAF

Födda 1976
Finländska höjdhoppare
Män
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Finland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Personer från Kristinestad
David Hobbs

David Wishart Hobbs, född 9 juni 1939 i Royal Leamington Spa i England, är en brittisk racerförare. Han är numera TV-kommentator hos SPEED Channel i USA.

Racingkarriär
Hobbs körde ett par formel 1-lopp i slutet av 1960-talet och början av 1970-talet. Han kom som bäst sjua i . Hobbs körde även i Indianapolis 500 under 1970-talet. Han har också tävlat i sportvagnsracing i Daytona 24-timmars och Le Mans 24-timmars.

F1-karriär

|}

Noter

Källor

Externa länkar

Födda 1939
Brittiska racerförare
Brittiska Formel 1-förare
Honda F1-förare
McLarenförare
Sportvagns-VM-förare
Brittiska sportkommentatorer
Män
Levande personer
Rätans kyrka

Rätans kyrka är en kyrkobyggnad i Rätan i Härnösands stift. Den var församlingskyrka för Rätans församling. Rätan omnämns som kapellförsamling första gången 1530.

Kyrkobyggnaden
Enligt sägnen låg det ursprungliga kapellet i Klaxåsen. Kyrkan byggdes 1796 av Pål Persson i Stugun. Den blev ombyggd 1853–1854 av Johan Nordell.  Vid 1700-talets mitt stod en kyrka klar vid stranden av Rätansjön, men den revs när den nya började byggas längre österut. Den nya kyrkan utvidgades i öster vid 1800-talets mitt. Den fick en latinsk korsform med ett kor som är tresidgt avslutat med tre fönster. Fasaderna fick ny panel. En ny huvudportal med kolonner och fronton byggdes. Tornet i väster fick spetsgavlar med fyrpassdekor samt en åttakantig lanternin. I korsarmarna finns läktare och under den norra finns sakristian. Väggarna är klädda med liggande, stänkmålad panel, som är indelad i fält genom pilastrar. I koret har valvet målats i himmelsblått med små lätta moln, vilket inramas av kolonner som bär upp en segmentbåge. Denna är krönt av symbolen för Kristus, ett lamm.

Inventarier
Ett rökelsekar i brons från medeltiden har bevarats. Den nya predikstolen gjordes år 1853–1854 och är av empiretyp. Den är dekorerad med allegorier i relief. I den södra korsarmen har man placerat fragment av den gamla predikstolen, tillika den gamla altaruppsatsen, gamla altarringen samt ett bänköverstycke från 1600-talet. Vid 1800-talets mitt fick kyrkan ett nytt altare och ny altarring. På altaret finns en förgylld festong samt ett krucifix.

Källor
 Cedenhag, Birgitta; Våra kyrkor, Jämtlands läns museum 1998, 

Kyrkobyggnader i Härnösands stift
Kyrkobyggnader i Bergs kommun
Kyrkobyggnader invigda 1796
1796 i Sverige
Jordbruksmark

Jordbruksmark är sådan mark som används, eller nyligen använts för jordbruk, främst åkermark och betesmark, men även ängsbruk. Definitionsskillnaden mellan åkermark och annan mark anges inom EU som att åkermark ska kunna plöjas. Inom naturvård räknas även småbiotoper i anknytning till sådan mark som jordbruksmark, till exempel dikesrenar, alléer, åkerholmar och märgelgravar.

Historiskt har människans jordbruksverksamhet, med betes- och slåtterängar, påverkat den biologiska mångfalden positivt, medan den allmänna miljösituationen påverkats i måttlig utsträckning. Andelen öppen jord var mindre, vilket även gav mindre erosion. Det moderna samhällets jordbruk med gödsling, bekämpningsmedel och större andel öppna marker har bidragit till mindre biologisk mångfald, övergödning och ökad erosion, som urarmar det övre täcket av bördig jord.

Officiell statistik om jordbruksmark 
I den officiella statistiken betraktas jordbruksmarken som summan av åkermarken och betesmarken. I FAO:s databas publiceras statistik om jordbruksmarken i världen under kategorin Resources och underkategorin Land. I Eurostats databas publiceras statistik om jordbruksmarken i Europa under kategorin Agriculture och underkategorin Structure of agricultural holdings.

Sverige 
På Jordbruksverkets webbplats publiceras årligen statistik om den svenska jordbruksmarken i det statistiska meddelandet om jordbruksmarkens användning.

Under åren 1987 till 2007 minskade jordbruksmarkens areal i Sverige måttligt från knappt  till knappt . En viss förskjutning skedde från åkermark till betesmark. År 2020 var den totala jordbruksmarksarealen i Sverige 3 013 000 hektar. Av denna areal var 85 procent, 2 549 500 hektar, åkermark, och 15 procent, 463 500 hektar, betesmark. Jämfört med 2010 hade åkermarken 2020 minskat med 83 900 hektar (cirka 3 procent) och betesmarken ökat med 11 600 hektar (cirka 3 procent).

Källor

Externa länkar 
 Jordbruksmarkens användning – Statistik från Jordbruksverket
 Jordbruk – Statistik från Eurostat
 Jordbruksmark – Statistik från FAO

Jordbruk
Geografi