kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Västlig kilnäbb

Västlig kilnäbb (Psophodes occidentalis) är en fågel i familjen snärtfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Västlig kilnäbb är en enfärgat grå knubbig fågel med mörk stjärt, vitt vingband och en liten framåtböjd tofs på huvudet. I flykten syns tydligt att stjärtspetsen är ljus. Näbben är kort och kraftig, mörkare hos adulta fåglar och ljusare hos ungfåglar. Arten är i stort sett identisk med östlig kilnäbb, men skiljer sig på det mycket högljudda och ofta upprepade lätet, återgivet "why-did-you-get-drunk".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i arida centrala Australien fram till västra kusten av Western Australia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Snärtfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Svarttofsad snärtfågel

Svarttofsad snärtfågel (Psophodes olivaceus) är en fågel i familjen snärtfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Snärtfåglar är medelstora tättingar med rätt kraftig kropp, lång stjärt och dämpade färger. Svarttofsad snärtfågel är olivbrun ovan och vit på strupen, tydligt kontrasterande med svart i ansiktet, i en huvudtofs och på bröstet. Ungfågeln saknar den vita strupfläcken. Hanens sång, som gett familjen dess namn, är ett vittljudande snärtande "doo-doo-doo–whipp!". Honan svarar med ett "pew pew".

Utbredning och systematik 
Svarttofsad snärtfågel delas in i två underarter:
 Psophodes olivaceus lateralis – förekommer i nordöstra Queensland (Cooktown till Townsville)
 Psophodes olivaceus olivaceus – förekommer i östra Australien (centrala Queensland till södra centrala Victoria)

Levnadssätt 
Svarttofsad snärtfågel hittas i tät vegetation i regnskog. Där födosöker den på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Snärtfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Svart silkesflugsnappare

Svart silkesflugsnappare (Phainopepla nitens) är en amerikansk fågel i familjen silkesflugsnappare inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Svart silkesflugsnappare är en slank, tofsförsedd, långstjärtad och rundvingad fågel med en kroppslängd på 18-21 centimeter. Hanen är helsvart utom en bred vit vingfläck som endast syns i flykten. Honan är jämngrå med ljusa kanter på vingpennorna. Båda könen har röda ögon.

Läten 
Sången består av en oregelbunden serie med korta fraser, ömsom fylliga, ömsom hårdare. Lätet är en låg, frågande vissling: "hoi".

Utbredning och systematik 
Svart silkesflugsnappare placeras som enda art i släktet Phainopepla. Den delas in i två underarter:
 Phainopepla nitens lepida – förekommer i torra sydvästra USA, Baja och nordvästra Mexiko (Sonora och Chihuahua)
 Phainopepla nitens nitens – förekommer från södra Texas till södra mexikanska platån

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Silkesflugsnappare
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen
Svartgul silkesflugsnappare

Svartgul silkesflugsnappare (Phainoptila melanoxantha) är en fågel i familjen silkesflugsnappare inom ordningen tättingar.<

Utseende 
Svartgul silkesflugsnappare är en knubbig tätting med liten näbb. Hanen är mestadels svart ovan med gul övergump. Undersidan är smutsgul på flanker och bröst, medan buken är grå. Honan är olivgrön ovan, med grått huvud och kontrasterande svart hjässa.

Utbredning och systematik 
Svartgul silkesflugsnappare placeras som enda art i släktet Phainoptila och delas in i två underarter:
 Phainoptila melanoxantha parkeri - förekommer i bergstrakter i norra Costa Rica (Cordilleras de Guanacaste och Tilaran)
 Phainoptila melanoxantha melanoxantha - förekommer i Cordillera central Costa Rica till västra Panama (i öster till Veraguas)

Levnadssätt 
Svartgul silkesflugsnappare hittas i bergsskogar. Den ses vanligen enstaka eller i par på jakt efter frukt. Fågeln rör sig långsamt och ses ofta sitta helt still.

Status och hot 
Arten har ett rätt begränsat utbredningsområde och tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).   Beståndet uppskattas till i storleksordningen 20 000 till 50 000 vuxna individer.

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Silkesflugsnappare
Fåglar i neotropiska regionen
Långstjärtad silkesflugsnappare

Långstjärtad silkesflugsnappare (Ptiliogonys caudatus) är en centralamerikansk fågel i familjen silkesflugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Långstjärtad silkesflugsnappare är en traststor (21-24 centimeter) fågel med, som namnet avslöjar, en påfallande lång stjärt. Hanen har blekgrå panna medan resten av det tofsprydda huvudet samt hals, strupe och nedre delen av buken är gul. Den är blågrå på rygg, nedre delen av bröstet och övre delen av buken. Stjärten är svart med vitfläckade yttre stjärtpennor. Vingpennorna är svarta.

Honan är något mindre än hanen och generellt mörkare i färgerna, med mörkare grå panna, olivfärgad kropp och kortare, mörkare stjärt. Lätet är ett upprepat tji-tjipp.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer i bergen i Costa Rica och västra Panama (Chiriquí). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Fågeln påträffas i bergsskogar från 1850 meter över havet upp till trädgränsen. Paret bygger ett prydligt skålformat bo av lavar två till 18 meter upp i ett träd, ibland i lösa kolonier. Honan lägger två brun- och lilafläckade grå ägg som båda könen ruvar. Ungarna är flygga efter 18-25 dagar från kläckning och matas av båda föräldrar.

Utanför häckningstid ses arten födosöka i små flockar, på jakt efter insekter som den fångar i luften, eller små frukter, framför allt mistelbär. Den ses ofta sitta på höga exponerade grenar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal på grund av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Silkesflugsnappare
Fåglar i neotropiska regionen
Grå silkesflugsnappare

Grå silkesflugsnappare (Ptiliogonys cinereus) är en fågel i tättingfamiljen silkesflugsnappare. Den förekommer i Centralamerika i Mexiko och Guatemala.

Utseende och läte 
Grå silkesflugsnappare är en elegant, långstjärtad fågel med en kroppslängd på 18,5–21 cm. Den har en tydlig huvudtofs, ljus ögonring, bjärt gula undre stjärttäckare och blågrå (hane) till sotgrå (hona) fjäderdräkt i övrigt. Lätet återges i engelsk litteratur som ett ljudligt "tu whip, tu whip", med andra tonen ljusare och mer betonad. Även torra "chi-che-rup che-chep" och nasala "k-lik" kan höras, i flykten också ett skallrande ljud. Den dämpade sången består av en serie med tystlåtna visslingar, "chuck" och ljusa "seep”.

Utbredning och systematik 
Grå silkesflugsnappare delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Ptiliogonys cinereus cinereus – förekommer på höglandet i centrala och östra Mexiko
 Ptiliogonys cinereus otofuscus – förekommer i västra Sierra Madre i västra Mexiko
 Ptiliogonys cinereus pallescens – förekommer på höglandet i sydvästra Mexiko (östra Michoacán och Guerrero)
 Ptiliogonys cinereus molybdophanes - förekommer på höglandet i södra Mexiko (Chiapas) och västra Guatemala

Levnadssätt 
Grå silkesflugsnappare är en rätt vanlig men lokalt förekommande fågel i bergsbelägna skogar där den levar av både insekter och frukt. Den kan också ses i mer öppna områden så länge det finns spridda träd. Fågeln ses ofta sitta på exponerade utkiksplatser varifrån den gör utfall mot flygande insekter. Den ses också i flockar vid fruktbärande träd. I Mexiko har bobygge noterats i slutet av maj i Tamaulipas och bo med ungar i juni i Morelos. Det skålformade boet placerades nio meter upp i en ek.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Silkesflugsnappare
Fåglar i neotropiska regionen
Vitörad kattfågel

Vitörad kattfågel (Ailuroedus buccoides) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Den förekommer endast i de västpapuanska öarna samt på nordvästra Nya Guinea, österut till sydöstra Teluk Irian. Tidigare fördes bronskronad kattfågel (A. geislerorum) och ockrabröstad kattfågel (A. stonii) till vitörad kattfågel.

Status 
IUCN kategoriserar den som livskraftig, men inkluderar bronskronad och ockrabröstad kattfågel i bedömningen.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Grön kattfågel

Grön kattfågel (Ailuroedus crassirostris) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Grön kattfågel förekommer i östra Australien, i sydöstra Queensland och östra New South Wales. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Svartörad kattfågel

Svartörad kattfågel (Ailuroedus melanotis) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Fläckig kattfågel delas in i tre underarter med följande utbredning:
 A. m. facialis – västra Nya Guinea (Nassau- och Jayawijayabergen)
 A. m. melanotis – södra Nya Guinea samt Aruöarna
 A. m. joanae – nordöstra Queensland (McIlwraith Range)

Fram tills nyligen behandlades Ailuroedus maculosus, A. melanocephalus, A. astigmaticus, A. arfakianus och A. jobiensis alla som en del av melanotis. Vissa gör det fortfarande, bland andra IUCN, varför hotkategoriseringen livskraftig för melanotis gäller hela komplexet.

Referenser

Externa länkar 

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Brun lövsalsfågel

Brun lövsalsfågel (Amblyornis inornata) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på nordvästra Nya Guinea (Arfak-, Tamrau- och Wandammenbergen). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och att den tros minska i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Endemiska fågelarter i Indonesien
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Fåglar i australiska regionen
Fackellövsalsfågel

Fackellövsalsfågel (Amblyornis macgregoriae) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Fackellövsalsfågeln är en rätt stor och knubbig brun fågel. Hanen har en karakteristiskt lång orangefärgad tofs från huvudets baksida. Jämfört med liknande orangetofsad lövsalsfågel är denna art större och saknar streckning på kroppen. Lätet är ljudligt och raspigt, medan olika visslande och andra ljud kan höras vid spelplatsen (se Levnadssätt nedan), även härmningar av andra fågelarter.

Utbredning och systematik 
Fackellövsalsfågeln förekommer på Nya Guinea. Både artgränser och hur många underarter den bör delas in i är omtvistat. Clements m.fl. urskiljer sex underarter med följande utbredning:
 Amblyornis macgregoriae mayri – Weyland, Nassau och Jayawijayabergen
 Amblyornis macgregoriae macgregoriae – Centrala bergen, Huonhalvön och Adelbertbergen
 Amblyornis macgregoriae germana – bergstrakter på Huonhalvön
 Amblyornis macgregoriae kombok – Mount Hagenområdet
 Amblyornis macgregoriae lecroyae – Bosaviområdet
 Amblyornis macgregoriae nubicola – Owen Stanley-bergen

International Ornithological Congress inkluderar istället kombok, lecroyae och nubicola i nominatformen, medan germana urskiljs sedan 2022 som en egen art, huonlövsalsfågel.

Levnadssätt 
Fackellövsalsfågeln hittas i bergsskogar, där den är den vanligaste och mest spridda lövsalsfågeln. Hanen bygger en midsommarstångsliknande formation, bestående av en central påle och ett runt mossigt område längst ner.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Lady Mary Jane Macgregor (född Cocks, död 1919), andra fru till koloniguvernören och upptäcktsresande Sir William Macgregor. Fram tills nyligen kallades den Macgregors lövsalsfågel även på svenska, men justerades 2022 till ett enklare och mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Orangetofsad lövsalsfågel

Orangetofsad lövsalsfågel (Amblyornis subalaris) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i sydöstra Papua Nya Guinea (Owen Stanleybergen). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Papua Nya Guinea
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Gulkronad lövsalsfågel

Gulkronad lövsalsfågel (Archboldia papuensis) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Gulkronad lövsalsfågel delas in i två underarter med följande utbredning:
 Archboldia papuensis papuensis – västra Nya Guinea (lokalt i Nassaubergen)
 Archboldia papuensis sanfordi – fuktiga områden i Central Highlands på Nya Guinea

Den placeras som enda art i släktet Archboldia.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
USS Yorktown (CV-10)

USS Yorktown (CV/CVA/CVS-10) är ett av de 24 hangarfartyg i Essex-klassen som byggdes under andra världskriget för amerikanska flottan. Hon är döpt efter slaget vid Yorktown under amerikanska revolutionskriget och är det fjärde fartyget i amerikanska flottan med det namnet. Hon sjösattes den 31 januari 1943 vid Newport News Shipbuilding. Hon skulle ursprungligen få namnet USS Bon Homme Richard men döptes om till Yorktown under konstruktionen till minne av , som sänktes under slaget vid Midway i juni 1942. Yorktown togs i tjänst i april 1943 och deltog i flera slag under stillahavskriget och mottog 11 battle stars och Presidential Unit Citation.

Hon togs ut tjänst kort efter kriget och moderniserades och togs åter i tjänst i början av 1950-talet som ett attackhangarfartyg (CVA). Hon blev till slut ett ubåtjaktshangarfartyg (CVS). Hon togs åter i tjänst lite för sent för Koreakriget men tjänstgjorde under många år i Stilla havet och under Vietnamkriget varefter hon mottog fem battle stars. I slutet av hennes karriär tjänstgjorde hon som återhämtningsfartyg för rymdfärden Apollo 8. Hon användes också i filmen Tora! Tora! Tora! (1970) vilket återskapade den japanska attacken mot Pearl Harbor och i science fiction-filmen Philadelphiaexperimentet (1984).

Yorktown togs ur tjänst 1970 och blev ett museifartyg vid Patriot's Point, Mount Pleasant, South Carolina. Hon är idag ett National Historic Landmark.

Externa länkar

Essex-klass
Fartyg byggda i Virginia
Fartyg sjösatta 1943
Amerikanska hangarfartyg under andra världskriget
Amerikanska hangarfartyg under kalla kriget
Amerikanska hangarfartyg under Vietnamkriget
Museifartyg i USA
Museer i South Carolina
Ockrabukig lövsalsfågel

Ockrabukig lövsalsfågel (Chlamydera cerviniventris) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på Nya Guinea och norra Queensland (Kap Yorkhalvön). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Västlig lövsalsfågel

Västlig lövsalsfågel (Chlamydera guttata) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar, förekommande i västra Australien.

Utseende 
Västlig lövsalsfågel är en 24-28 centimeter lång brunaktig lövsalsfågel. Fjäderdräkten är brun med rödbruna eller beige fläckar på strupe, bröst, hals, nacke, baksidan av huvudet och vingarna. På huvudet syns en rosa tofs. Stjärten är brun och undersidan är beige. Honan liknar hanen men är mer fläckig på strupen och har längre stjärt.

Utbredning och systematik 
Västlig lövsalsfågel har en tudelad utbredning i västra Australien. Den delas in i två underarter:
 C. g. guttata – förekommer i North West Cape-området i Western Australia
 C. g. carteri – förekommer från Western Australia (Pilbara-regionen) till centrala Australien

Levnadssätt 
Västlig lövsalsfågel livnär sig på frukt, framför allt från Ficus platypoda, sandelträ, Trichosanthes cucumerina) och mistlar, men även odlad frukt. Den intar även nektar, blommor, spindlar och insekter som myror, malar, skalbaggar och gräshoppor. De behöver dricka regelbundet och ses därför sällsynt långt från vatten.

Häckning 
Liksom de flesta arterna i familjen har västlig lövsalsfågel ett polygamt häckningsbeteende, där en hane parar sig med ett antal honor under en häckningssäsong och där honorna på egen hand bygger bo, ruvar och matar ungarna. Hanen konstruerar en utvecklad lövsal för att locka honan, i västliga lövsalsfågelns fall en dubbel rad av pinnar, 20-25 centimeter höga och 25-35 långa placerade ovanpå en plattform. Lövsalen dekoreras med gröna och vita ting, som bär, frukter, skal, småstenar och ben. Även av människan gjorda föremål kan användas, som glas, ammunitionshylsor och metallföremål. 

Varje lövsal kan återanvändas från år till år, och när hanen bygger en ny lövsal återanvänder han material från den gamla. Hanen lockar honan till lövsalen med läten. När hon anländer gör han en dansande riutal, genom att sprida ut stjärten, hoppa och vifta med vingarna. Hanen kan också hålla dekorationer i näbben som han skakar kraftigt, samtidigt som han reser sin rosa tofs.

Själva boet konstruerar honan av småkvistar, en liten skål två till sex meter upp i ett träd, en buske, eller i en mistel. Hon lägger en till två gröna till beige glansiga ägg täckta av mörka mönster. Hur länge den ruvar är okänt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal på grund av förföljelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ganska vanlig.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Gulbröstad lövsalsfågel

Gulbröstad lövsalsfågel (Chlamydera lauterbachi) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Gulbröstad lövsalsfågel delas in i två underarter:
 C. l. lauterbachi – förekommer på östra Nya Guinea (från Raumflodens dalgång österut till Huonhalvön, möjligen också till östra Sepikfloden och Baiyerfloden)
 C. l. uniformis – förekommer på centrala Nya Guinea (från Siriwofloden öster om Geelwink Bay österut till Sepikfloden)

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Carl Adolf Georg Lauterbach (1864-1937), tysk botaniker, upptäcktsresande och samlare av specimen.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Fläckig lövsalsfågel

Fläckig lövsalsfågel (Chlamydera maculata) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i östra Australien (från centrala Queensland till västra New South Wales och det allra nordvästra Victoria). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Copa América i futsal 2011

Copa América i futsal 2011 var ett mästerskap i futsal för sydamerikanska herrlandslag som spelades 11–17 september 2011. Mästerskapet var den 21:e i ordningen som man har spelat i Copa América i futsal. Argentina var värdland för turneringen och matcherna spelades i arenan Polideportivo de Almirante Brown.

Brasilien vann turneringen, följt av Argentina på en andraplats. Paraguay vann över Colombia i spel om tredjepris.

Gruppspel

Grupp A

Grupp B

Utslagsspel

Semifinaler

Bronsmatch

Final

Källor 
 Futsalplanet.com 

2011
Futsal i Argentina
Futsalåret 2011
Sportevenemang i Buenos Aires
2011 i Argentina
Internationella sportevenemang i Argentina
Buenos Aires under 2000-talet
Större lövsalsfågel

Större lövsalsfågel (Chlamydera nuchalis) är en fågel i familjen lövsalsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Större lövsalsfågel är en ljudlig och, som namnet avslöjar, en relativt stor lövsalsfågel. Fjäderdräkten är huvudsakligen gråbrun med vit fjällning på ryggen. På huvudet syns en lysande skär tofs som kan höjas och sänkas, dock ej på vissa honor som också är mindre i storleken än hanar.

Utbredning och systematik 
Större lövsalsfågel förekommer endast i norra Australien. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Chlamydera nuchalis nuchalis – förekommer i norra Australien (Broome, Western Australia till nordvästra Queensland)
 Chlamydera nuchalis orientalis – förekommer i norra Queensland (Kap Yorkhalvön södra till Clark Range)

Levnadssätt 
Större lövsalsfågel hittas i torrt skogslandskap. Hanen bygger en mycket stor lövsal av kvistar och gräs som han sedan dekorerar med små föremål, ofta röda, gröna eller vita.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lövsalsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien