kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Martin Fourcade

Martin Fourcade, född 14 september 1988 i Céret, är en fransk före detta skidskytt. Hans storebror Simon Fourcade var också aktiv skidskytt i det franska landslaget.

Fourcade har vunnit i världscupen 81 gånger. Den första segern tog han 14 mars 2010 i Kontiolax. Fourcade är idrottssoldat med förste sergeants grad vid den franska armén (École militaire de haute montagne) och arbetar heltid som skidskytt.

Den 13 mars 2020 meddelade han att han avslutar karriären efter säsongen 2019–2020.

OS och VM 
Fourcade deltog i olympiska vinterspelen 2010 och tog silver på masstart. Han tog även guld vid VM i Chanty-Mansijsk 2011 på jaktstart.

Under VM i Ruhpolding 2012 vann han sitt andra VM-guld i karriären i sprintloppet. Dagen därpå vann han även jaktstarten och därmed försvarade han sitt guld från Chanty-Mansijsk. Några dagar senare vann han silver i stafetten. På den avslutande masstarten tog han sitt tredje VM-guld i mästerskapet och blev därmed solklar VM-kung. Veckan efter, under världscupavslutningen i Chanty-Mansijsk, vann han först sprinten och därefter jaktstarten och säkrade därmed den totala världscupen den säsongen.

Vid olympiska vinterspelen 2014 i Sotji vann han guld i jaktstarten. Han startade tolv sekunder efter norrmannen Ole Einar Bjørndalen. Han vann även guld i distansloppet. Han vann också en silvermedalj i masstarten.

Världscupen 
Säsongen 2012/2013 blev väldigt framgångsrik för Fourcade. Han började med att vinna två av tre lopp i Östersund, sen höll han en jämn nivå med många segrar och pallplatser fram till VM i Nove Mesto 2013. Väl i VM så började han med att ta silver på dom tre inledande distanserna. På den fjärde distansen blev det guld och i stafetten tog han ännu ett silver. Efter världsmästerskapet så vann Fourcade fem av åtta lopp och han var på pallen i samtliga åtta lopp vilket gjorde att han vann den totala världscupen överlägset, han vann även alla individuella delcuper: sprintcupen, jaktstartscupen, masstartscupen och distanscupen. I och med hans enorma bredd så blev han den första någonsin att ha den gula ledarvästen på sig i samtliga tävlingar under säsongen.

Fourcade har vunnit den totala världscupen sju gånger i rad: 2011/2012,  2012/2013, 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017 och 2017/2018. Detta är fler än någon annan.

Världscupsegrar 
Not: VM-tävlingar ingår också i världscupen

Individuellt (74 st)

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Biografi på personlig webbplats
 Fakta på IBU:s webbplats

Franska skidskyttar
Världsmästare i skidskytte
Franska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2014
Olympiska guldmedaljörer 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Frankrike
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Frankrike
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Frankrike
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2018
Franska idrottare under 2000-talet
Födda 1988
Levande personer
Män
Zilda Arns

Zilda Arns Neumann, född 25 augusti 1934 i Forquilhinha, Santa Catarina, Brasilien, död 12 januari 2010 i Port-au-Prince, Haiti, var en brasiliansk barnläkare, som grundade den katolska organisationen Pastoral das Criancas i 1982. Hon dog i jordbävningen i Haiti 2010. De närmare omständigheterna kring händelsen är inte kända.

Referenser

Externa länkar 

Födda 1934
Avlidna 2010
Brasilianska läkare
Kvinnor
Tönnebro

Tönnebro är en trafikplats och rastplats på E4 i Söderhamns kommun, Hälsingland vid avfarten till Riksväg 83.

Tönnebro är i dag en känd rastplats som ligger 20 km norr om Axmartavlan, 60 km norr om Gävle, och 220 km norr om Stockholm. Här finns även en bensinmack och en badplats.

Historia

Under medeltiden anlades ett permanent viloställe för vägfarare i Tönnebro som alltsedan dess varit i bruk, och 1876 låg här också en kolarestuga.

Platsen ligger i en forntida vildmark som gick under benämningen ”Ödemorden”, numera Ödmården. I Kettil Hängs saga sägs den ha varit ”20 raster lång” motsvarande cirka tio mil. Det var ett tillhåll för rövare vilket också sagan berättar om, bland annat rövarledarna Sote och Framar. Om den sistnämnde berättas att ”han var så elak att alla önskade honom döden, men Oden hade givit Framar den egenskapen att intet järn bet på honom”.

Söder om Tönnebro går vägen över en liten bäck och på den platsen ska enligt traditionen Hälsinglands apostel, missionären Stefan ha blivit upphunnen av hedningar och mördad. Bäcken bär därför namnet ”Mordbäcken”. Stefans lik fördes av vägfarare till Tönnebro och därifrån till Norrala kyrka där man byggde ett litet träkapell över graven, ”Stefans stupa”.

Källor
"Ett hvilställe på Ödemorden" i Svenska Familj-Journalen, band 15, årgång 1876.

Noter

Se även 
Söderhamns kommun

Transport i Söderhamns kommun
Rastplatser
Sländblomflugor

Sländblomflugor (Sphaerophoria) är ett släkte i familjen blomflugor.

Kännetecken
Sländblomflugorna har påtagligt långsmal bakkropp vilket gör dem något sländlika, därav det svenska namnet på släktet. Bakkroppen har en svart grundfärg med tre gula parfläckar. På vissa arter smälter parfläckarna ihop till ett gult band. Teckningen skiljer sig åt mellan hane och hona. Honorna har dessutom bredare bakkropp. För att säkert särskilja arterna så är utformningen på hanarnas genitalier viktiga. Sländblomflugorna är mellan 6 och 11 millimeter. Larverna är gröna med två breda vita strimmor.

Levnadssätt
Sländblomflugorna trivs på öppna solbelysta marker som till exempel ängar, stränder, sandtag, hedar, myrar och mossar. De rör sig i låg vegetation och är ofta ganska tillbakadragna. Vissa arter trivs i kulturpåverkade miljöer, till exempel den vanliga taggsländflugan, medan andra är mer specialiserade i sitt biotopval. Larverna lever på bladlöss och andra mjuka insekter som till exempel bladloppor och sköldlöss och larver av mjöllöss och dvärgstritar på växter i låg vegetation. De fullvuxna flugorna lever på nektar på många olika blommor. Larverna kan drabbas av parasitoider från familjerna bracksteklar, bredlårsteklar och brokparasitsteklar.

Utbredning
Det finns cirka 60 arter av sländblomflugor i världen. Släktet finns representerat i alla världsdelar. I Europa är cirka 20 arter kända. I Norden är 17 arter kända varav alla utom en har påträffats i Sverige.

Systematik

Arter i Norden
Kilsländfluga S. abbreviata (Zetterstedt, 1849)
Mosaiksländfluga S. bankowskae (Goeldlin, 1989)
Sandsländfluga S. batava (Goeldlin, 1974)
Fjällsländfluga S. boreoalpina (Goeldlin, 1989)
Smalsländfluga S. chongjini (Bankowska, 1964)
Myrsländfluga S. fatarum (Goeldlin, 1989)
Fläcksländfluga S. interrupta (Fabricius ,1805)
Tajgasländfluga S. kaa (Violovitsh, 1960)
Alpsländfluga S. laurae (Goeldlin, 1989)
Sävsländfluga S. loewi (Zetterstedt, 1843)
Polarsländfluga S. pallidula (Mutin, 1999)
Ljungsländfluga S. philantha (Meigen, 1822)
Blodrotsländfluga S. potentillae (Claussen, 1984)
Grussländfluga S. rueppelli (Wiedemann, 1830)
Taggsländfluga S. scripta (Linnaeus, 1758)
Ängssländfluga S. taeniata (Meigen, 1822)
Mörk sländfluga S. virgata (Goeldlin, 1974)

Övriga arter (urval)
S. asymmetrica (Knutson, 1973)
S. bifurcata (Knutson, 1973)
S. brevipilosa (Knutson, 1973)
S. cleoae (Metcalf, 1917)
S. contiqua (Macquart, 1847)
S. cranbrookensis (Curran, 1921)
S. estebani (Goeldlin, 1991)
S. indiana (Bigot, 1884)
S. infuscata (Goeldlin, 1974)
S. longipilosa (Knutson, 1973)
S. macrogaster (Thomson, 1869)
S. menthastri (Linnaeus, 1758)
S. nigra (Frey, 1945)
S. novaeangliae (Johnson, 1916)
S. philanthus (Meigen, 1822)
S. pictipes (Boheman, 1863)
S. pyrrhina (Bigot, 1884)
S. shirchan (Violovitsh, 1957)
S. sulphuripes (Thomson, 1869)
S. turkmenica (Bankowska, 1964)
S. tuvinica (Violovitsh, 1966)
S. viridaenea (Brunnetti, 1915)
S. weemsi (Knutson, 1973)

Etymologi
Sphaerophoria betyder ungefär 'klotbärande' på grekiska och syftar förmodligen på genitaliernas utformning.

Källor

Externa länkar
  

Blomflugor
KRUS

KRUS eller Krus kan syfta på:

 Krus – en behållare, oftast av glas eller keramik
 Krus – en tidigare svensk stabsmyndighet vars uppgift var att bistå Sveriges regering i frågor som rör strategisk kompetensförsörjning i statsförvaltningen, se Kompetensrådet för utveckling i staten
 Pulau Krus – en ö i Indonesien

Personer
 Jesper Matsson Krus (1576/1577–1622), en svensk fältmarskalk, generalfältöverste, ämbetsman, riksråd (1612) och riksskattmästare
Kompetensrådet för utveckling i staten

Kompetensrådet för utveckling i staten (förkortat Krus) var en stabsmyndighet vars uppgift var att bistå Sveriges regering i frågor som rör strategisk kompetensförsörjning i statsförvaltningen. Myndighetens arbete reglerades i dess instruktion .

Historik
Krus verksamhet var huvudsakligen inriktad på att ge stöd till kompetensförsörjningen i de statliga myndigheterna. De områden som regeringen prioriterade för Krus verksamhet omfattade statlig värdegrund, jämställda karriärvägar och kompetens inom EU-området. Krus gav även utbildning och träning till den som ville genomgå uttagningsprov, så kallade Concours, för att kunna söka anställning i EU:s institutioner. Kompetensrådet för utveckling i staten bildades 1 januari 2009 och tog då över uppdrag rörande statens kompetensförsörjning som tidigare ålegat bland annat Statens kvalitets- och kompetensråd (KKR) och Verket för förvaltningsutveckling (Verva). 

Den 7 juni beslutade regeringen om avveckling av Kompetensrådet för utveckling i staten per den 31 december 2012. Den 1 juli 2013 tog Uppsala universitet över sex webbaserade fortbildningar för statsanställda från myndigheten Krus: Att arbeta i staten, De sex värdegrundsprinciperna, Bemötande, Jämställdhet och genus, Lagligt och lämpligt samt Lagligt och lämpligt för dig som är chef. Dessa utbildningar samordnas via universitetets avdelning för uppdragsutbildning.

Externa länkar
Officiell webbplats

Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 2009
Svenska statliga myndigheter upplösta 2012
Lärbro församling

Lärbro församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2010 i Lärbro-Hellvi församling medan pastoratet Lärbro pastorat bestod till 2012.

Församlingskyrka var Lärbro kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Under 1500-talet införlivades Ganns församling. Den 1 januari 1980 överfördes till Lärbro församling från Hangvars församling ett obebott område omfattande en areal av 0,1 km², varav 0,1 km² land. Gränsändringen berörde fastigheten Tängelgårde 1:91 som bildats 1977 genom sammanläggning av fastigheterna Tängelgårde 1:3, 1:5, 1:61, 1:69, 1:82 i Lärbro församling med fastigheterna Kyrkebys 1:51 och 1:52 i Hangvars församling. 1986 skedde en ny gränsändring genom bildandet av fastigheten Tängelgårde 1:95 genom sammanläggning av flera fastigheter i Lärbro församling med fastigheterna Kullshage 1:29, 1:38, 1:40, 1:42, 1:44 och 1:46 i Hangvars församling. Området i Hangvar överfördes därmed till Lärbro.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter vara moderförsamling i pastoratet Lärbro och Hellvi som 1962 utökades med Hangvars församling och Halls församling. 2002 slogs församlingarna Hellvi och Hall samman och bildade Hangvar-Halls församling och pastoratet blev då Lärbro, Hellvi och Hangvar-Hall. Lärbro församling uppgick 2010 i Lärbro-Hellvi församling men pastoratet bestod till 2012 med församlingarna Lärbro-Hellvi och Hangvar-Hall. 

Församlingskod var 098010, pastoratkod var 120105.

Areal
Lärbro församling omfattade den 1 januari 1981 en areal av 103,5 km², varav 102,8 km² land.

Series pastorum
Frater Johannes ca 1300
Belghmund
Botvidus
Nicolaus
Anders Pedersen
Hans Hemmingsen
Paul Knudsen Gudbjergius
Hans Bengtsson Nyman
Johannes Brodinus
Henrik Hansson Schmidt
David Larsson Herlitz
Isak Printz

Klockare och organister

Se även 
 Lärbro socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Vägpunkt

Vägpunkt (eller waypoint) är en referenspunkt i ett fysiskt rum som används för navigationsändamål. Den består av en mängd koordinater.

För navigering på jorden består vägpunkten vanligen av longitud och latitud. Ibland ingår även altitud, särskilt för luftnavigering. Vägpunkter har blivit allmänt använda för navigationsändamål av lekmän efter utvecklandet av avancerade navigationssystem, som exempelvis Global Positioning System (GPS) och vissa andra typer av radionavigation.

Se även
 Autopilot
 Geotagging
 Instrumentflygregler
 Landmärke
 Karta
 Orientering
 Visuella flygregler
 Kartesiskt koordinatsystem

Källhänvisningar 

Navigation
Orientering
Hugo Tigerschiöld

Hugo Edvard Tigerschiöld, född den 25 februari 1860 på Fassmyra herrgård i Gryts socken, Södermanlands län, död den 11 september 1938 i Stockholm, var en svensk ämbetsman och skald. Han var svärfar till Sven Afzelius. Adelsätten Tigerschiöld är en ursprungligen tysk släkt Hornbeen, som inflyttade omkring 1617 och idkade bokbinderi. Häradshövdingen Wickman Hornbeen (1654–1722) adlades med namnet Tigerschiöld år 1686.

Biografi
Tigerschöld avlade studentexamen i Uppsala 1878 och blev filosofie kandidat år 1881. År 1883 tog han examen till rättegångsverken och kansliexamen 1884. År 1886 blev han vice häradshövding och fick samtidigt Svenska akademiens stora pris för sju smärre Dikter från skog och sjö. År 1887 inträdde han i Ecklesiastikdepartementet, där han 1897 blev kanslisekreterare och 1907 kansliråd och byråchef.

Han var sekreterare i kommittéerna angående Civilstatens pensionsinrättning och ordnandet av pensionsväsendet för statens civila tjänstemän med mera. Han tog initiativ till Nyköpings kanal och var verksam i den moderna lanthushållningen som ägare till Öster-Malma gård, varför han 1911 kallades till ledamot av Lantbruksakademin.

Som ung utgav Tigerschiöld tre diktsamlingar, som innehåller reflekterade stämnings- och situationsbilder, närmast anslutande sig till Carl Snoilsky. Hans dikter har tonsatts av bland andra Hugo Alfvén, Andreas Hallén och Ture Rangström.

År 1911 blev Tigerschiöld ledamot av Lantbruksakademien.

Han var bror till Ernst Tigerschiöld, far till Magnus Tigerschiöld och farfar till Dag Tigerschiöld.

Utmärkelser
  Kommendör av andra klassen av Vasaorden, 6 juni 1917.
  Riddare av första klassen av Vasaorden, 1896.
  Riddare av Nordstjärneorden, 1909.
  Riddare av Johanniterorden i Sverige, tidigast 1921 och senast 1925.
  Kommendör av andra klassen av Badiska Zähringer Löwenorden, senast 1915.
  Officer av Monacos Karl den heliges orden, senast 1915.

Bibliografi

Skönlitteratur
 - Även i: Svenska akademiens handlingar från år 1886. Del 1.

Musiknoter

Varia

Källor

Noter

Vidare läsning

Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska poeter
Personer från Gryts socken, Södermanland
Födda 1860
Avlidna 1938
Män
Kansliråd
Ledamöter av Lantbruksakademien
Kommendörer av andra klass av Vasaorden
Riddare av Nordstjärneorden
Kommendörer av andra klassen av Zähringer Löwenorden
Mottagare av Karl den heliges orden
Riddare av Johanniterorden i Sverige
Mottagare av Svenska Akademiens stora pris
Hugo
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Ugglan
Papilio memnon

Papilio memnon är en fjäril som hör till familjen riddarfjärilar och förekommer i sydöstra Asien.

Kännetecken 

Den här arten uppvisar en hög grad av polymorfism och det finns ett antal olika färgformer, särskilt för honorna. Det är en stor fjäril, vingspannet är omkring 120 till 150 millimeter. 

Hanarna är mindre varierande till utseendet, generellt är de mörkt blåskimrande till svartaktiga och utan utskott på bakvingarna. 

Bland honorna finns det både sådana som i mycket liknar hanarna och sådana som är helt olika dem. Honorna kan på vingarna ha inslag av vitt, svart och rött och ha eller vara utan utskott på bakvingarna. 

Larven är grön med vita markeringar.

Utbredning 
Utbredningsområdet för den här arten sträcker sig från nordöstra Indien och Nepal till Indonesien, sydöstra Kina, Taiwan och södra Japan. Det finns flera olika underarter.

Levnadssätt 
De fullbildade fjärilarna besöker blommor av släktena Poinsettia, Jasminum, Lantana, Canna och Salvia. Värdväxten för larven är främst arter i släktet Citrus. Det är en vanlig art, ofta flyger den i skogsgläntor, men fjärilarna kan också ses kring mänskliga bosättningar. Fjärilarna har observerats besöka lerbankar för att få i sig mineraler.

Referenser

Externa länkar 

Riddarfjärilar
Papilio
Lag Edin

(Lag Edin 3)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 1)

 (Lag Edin 1)
 (Lag Edin 2)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 1)
 (Lag Edin 1)

 (Lag Edin 1)
 (Lag Edin 1)
 (Lag Edin 2)
 (Lag Edin 2)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 3)
 (Lag Edin 1)
 (Lag Edin 3)

 (Lag Edin 1)

Lag Niklas Edin är namnet på det svenska herrlag i curling som leds av Niklas Edin.

Lag Edin 1 
Laguppställning:
 Niklas Edin (skip)
 Sebastian Kraupp (trea)
 Fredrik Lindberg (tvåa)
 Viktor Kjäll (etta)
 Reserv: Oskar Eriksson

Detta lag vann EM 2009 och 2012 samt VM 2013, tog silver vid EM 2011 och brons vid OS i Sotji 2014 samt vid VM 2011 och 2012.

Laget spelade fram till våren 2014.

Lag Edin 2 
Laguppställning:
 Niklas Edin (skip)
 Oskar Eriksson
 Kristian Lindström
 Christoffer Sundgren

Hösten 2014 bildade Niklas Edin ett nytt lag. Under sitt första år tillsammans vann detta nya lag såväl EM 2014 som VM 2015. I och med vinsten mot Schweiz i EM-finalen 2015 hade Lag Edin nu vunnit tre stora mästerskap i rad: EM 2014, VM 2015 och EM 2015.

Lag Edin 3 
Laguppställning:
 Niklas Edin (skip)
 Oskar Eriksson (trea)
 Rasmus Wranå (tvåa)
 Christoffer Sundgren (etta)
 Reserv: Henrik Leek
 Coach: Fredrik Lindberg, tidigare en spelare i Edins gamla lag.

Vid Europamästerskapet 2016 hade Kristian Lindström ersatts av Rasmus Wranå. Laget vann där en guldmedalj, det tredje EM-guldet i rad och det femte totalt.

Källor 

Curling i Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Sverige
Sport i Karlstad
Olympiska bronsmedaljörer 2014
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Kristina Schröder

Kristina Schröder, född Köhler 3 augusti 1977 i Wiesbaden, är en tysk konservativ politiker tillhörande partiet Kristdemokratiska unionen (CDU). Hon var från 30 november 2009 till 17 december 2013 Tysklands minister för familje-, äldre-, kvinno- och ungdomsfrågor i regeringen Merkel II. Hon har varit ledamot av Tysklands förbundsdag sedan 2002. I samband med valet i september 2013 meddelade hon att hon inte kandiderade till någon ny regeringspost under den kommande mandatperioden utan ville ägna mer tid åt sin dotter.

Biografi 
Schröder blev som student medlem i Junge Union (JU) 1991 och 1994 medlem i moderpartiet CDU.

Schröder avlade studentexamen 1997 vid Diltheyschule i Wiesbaden och studerade därefter sociologi, historia, filosofi och statsvetenskap vid Johannes Gutenberg-Universität Mainz. 2002 avslutade hon studierna med en examen i sociologi.

Under studietiden var hon från 1997 till 2002 verksam som medarbetare till den hessiska lantdagsledamoten Birgit Zeimetz-Lorz (CDU) och var från 1998 till 2002 verksam som forskningsassistent vid institutet för sociologi vid Mainz universitet. Parallellt med sitt ledamotskap i förbundsdagen från 2002 doktorerade hon fram till april 2009 vid institutet för statsvetenskap vid Mainz universitet.

Schröder tillhör den gammallutheranska Selbständigen Evangelisch-Lutherischen Kirche. Hon är gift med den parlamentariska statssekreteraren och förbundsdagsledamoten Ole Schröder (CDU).

Verk 
 Gerechtigkeit als Gleichheit? – Eine empirische Analyse der objektiven und subjektiven Responsivität von Bundestagsabgeordneten [doktorsavhandling]. VS Verlag für Sozialwissenschaften, Wiesbaden 2010,

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Biografie auf der Website des Bundestags
 Seite von Kristina Köhler auf abgeordnetenwatch.de

Källor

Fotnot 

Tysklands ministrar
CDU-politiker
Födda 1977
Kvinnor
Levande personer
Tyska statsvetare
Ungdomsministrar
Personer från Wiesbaden
Kistaraset

Kistaraset var en arbetsplatsolycka vid Kista Galleria i nordvästra Stockholm som inträffade sommaren 2008, då en person omkom och två skadades svårt.  
Orsaken till olyckan var att en 1,4 meter hög svetsad I-balk (benämnd BI/2000) som skulle bära ett HD/F-bjälklag tillverkades med så tunt liv, och utan livavstyvningar över stöd, att livet under montaget av HD/F-plattorna trycktes ihop och HD/F-plattorna som vilade på balken föll ner. Två montörer följde med plattorna ner, varav en omkom och en skadades svårt. Dessutom förekom trafik nedanför bjälklaget under montaget och det fanns en bil under bjälklaget då det rasade. Bilisten överlevde men fick även han svåra skador.

Rättegången vid Solna tingsrätt, som avslutades i december 2009, var då det enskilt största arbetsmiljömålet i Sverige. Konstruktören som gjort ritningen på balken dömdes till villkorlig dom och böter och företaget vilket konstruktören arbetade för, Cremona Byggkonsult, ålades att betala en företagsbot på 1,5 miljoner kronor. Övriga åtalade, chefer på Cremona Byggkonsult, personal på stålbyggnadsföretaget Ruukki Sverige och personal på projektledningsföretaget Forsen Projekt friades.

Se även
 Arbetsmiljö
 Byggnadsras i Sverige
 Byggnadsstatik
 Dimensioneringskontroll enligt EKS
 Eurokoder
 Kontrollplan enligt PBL
 Urban sök och räddning

Källor

Externa länkar 
 S&W Byggritningar om Kistaraset
 Konstruktör fälls för Kistaraset
 Dimensionera och kontrollera för att undvika olyckor – Boverket kommenterar domen i målet om raset i Kista

Byggnadsras i Sverige
Kista
2008 i Sverige
Stockholm under 2000-talet (decennium)
Taggsländfluga

Taggsländfluga (Sphaerophoria scripta) är en blomfluga som tillhör släktet sländblomflugor.

Kännetecken 
Taggsländflugan är ganska liten och med påtagligt långsmal bakkropp. Den är svart med tre gula band på bakkroppen. Banden är ibland avbrutna på mitten. Ett fjärde gult fält längst bak på bakroppen har på hanen formen av ett M, eller ibland reducerat till ett V. Ett för arten viktigt kännetecken för hanen är att bakkroppen når längre än vingspetsarna när vingarna är hopfällda. Honans teckning är något annorlunda och bakkroppen är bredare. Längden är mellan 8 och 11 millimeter.

Levnadssätt 
Man hittar taggsländflugan på öppna marker som till exempel ängar, hällmarker, längs vägkanter och även i parker och trädgårdar. Man kan se den suga nektar på många olika blommor i gräs och örtvegetation. Man ser den i Sverige från början av maj till början av oktober. Larven lever på långrörsbladlöss som finns på många olika växter.

Utbredning 
Taggsländflugan är en av de vanligaste sländblomflugorna. Den finns i hela Europa, i Nordafrika och en stor del av Asien ända bort till Stilla havet. Den finns i hela Norden.

Galleri

Etymologi 
Scripta betyder tecknad, präglad på grekiska.

Källor

Externa länkar 

Blomflugor
Pustertal

Pustertal (italienska Val Pusteria) är en väst-ostgående dalgång och distrikt i Italien och Österrike från Brixen (Bressanone) i väst till Lienz i Österrike i öst. Den gamla handelsvägen från Brixen vid Eisack (Isarco) har följt den flacka dalgången till vattendelaren vid Toblach (Dobbiaco) vid drygt 1 200 meter över havet och vidare utefter floden Drau (Drava). Drau passerar Villach och Maribor på sin väg till Donau.

Pustertal följer den Periadriatiska förkastningslinjen som bland annat skiljer den eurasiska kontinentalplattan från den adriatiska. I norr finns Centralalpernas östra delar med höga berg och i söder Dolomiterna med sina ofta bildsköna kalkberg.

Flera populära turistorter ligger i dalen, till exempel Plose, Bruneck (Brunico) och Kronplatz.

Externa länkar
 http://www.pustertal.org/

Italiens geografi
Österrikes geografi
Dalar i Europa
JMK

JMK eller jmk kan syfta på

 JMK – IATA-koden för en flygplats på Mykonos, se Mykonos internationella flygplats
 jmk – ISO-koden för dialektgruppen Jämtska
 JMK – en enhet i Institutionen för mediestudier vid Stockholms universitet, se Enheten för journalistik, medier och kommunikation