kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Inredningsarkitekt

En inredningsarkitekt har expertkunskap om och ritar inredningar till arbetsplatser, offentliga miljöer och privata bostäder. Andra vanliga arbetsområden som inredningsarkitekter arbetar med är butiker, hotell, utställningar och möbelformgivning. En inredningsarkitekt kan även rita möbler och annan lös inredning. Inredningsarkitektur handlar bland annat om relationer mellan rummets form och rymd, dess ljus och kulör samt om material och möbler. Idag (2018) finns cirka 600 yrkesverksamma inredningsarkitekter i Sverige. Hälften av dessa driver egen verksamhet och de flesta andra arbetar på arkitektkontor, inredningsarkitektkontor eller designbyråer.

1953–2002 organiserades inredningsarkitekter i organisationen Sveriges Inredningsarkitekters Riksförbund (SIR). För medlemskap krävdes examen från en högre konstindustriell utbildning eller dokumenterad yrkeserfarenhet. 2002 gick organisationen upp i Sveriges Arkitekter.

Utbildning 
Sveriges Arkitekter ger den rätt att använda yrkestiteln arkitekt SIR/MSA som gått den femåriga inredningsarkitektutbildningen på Konstfack i Stockholm och Högskolan för design och konsthantverk (HDK) i Göteborg (och därefter varit verksamma i yrket i två år). De båda skolorna tar emot elever efter antagningsprov. Sveriges Arkitekter erkänner även de europeiska utbildningar som är erkända av ECIA (European Council of Interior Architects). Det finns dock många yrkesverksamma inredningsarkitekter i Sverige som har gått på andra skolor än de som Sveriges Arkitekter erkänner. Men i regel krävs fem genomförda års utbildning vid universitet eller högskola med relevans till yrket för att kunna arbeta som inredningsarkitekt i Sverige.

Se även 
Inredningsarkitektur
Inredningsdesign
 Möbeldesign
 Sveriges Arkitekter
 Guldstolen, pris för årets bästa inredning
 Svenska Inredningsarkitekters Riksförbund

Källor 

Yrken inom arkitektur
Typer av arkitekter
Inredning
Konstnärliga yrken
Philadelphia Quakers

Philadelphia Quakers var en professionell ishockeyklubb i Philadelphia, Pennsylvania, som spelade en säsong i NHL 1930–31.

Historia
Från 1925 till 1930 hette klubben Pittsburgh Pirates men flyttades till Philadelphia för att förhoppningsvis bättra på ekonomin. Det gick dåligt på isen, med bara fyra segrar och 12 poäng på hela säsongen, och klubben kom sist i sin division och publiken uteblev.

Klubben ställde in verksamheten säsongen 1931–1932 men hoppades att man skulle flytta tillbaka till Pittsburgh och där få en nybyggd ishall. Men efter att ha väntat förgäves i fem år beslöt man 1936 att lägga ner klubben för gott.

Statistik
 M = Matcher, V = Vinster, F = Förluster, O = Oavgjorda, P = Poäng, GM = Gjorda mål, IM = Insläppta mål, Utv. = Utvisningsminuter

Referenser

Upplösta ishockeyklubbar i USA
Nedlagda NHL-klubbar
Sport i Philadelphia
Sportklubbar bildade 1930
Sportklubbar upplösta 1931
Ishockeyklubbar i Pennsylvania
Ruslana Club'in

Ruslana Club'in är ett musikalbum av den ukrainska sångerskan Ruslana. Det innehåller remixer av låtarna på hennes tidigare album Wild Dances. Albumet släpptes i Ukraina den 26 november 2005 men har inte släppts i Sverige.

Låtlista
 Wild Passion (DJ Small & LV Club Mix)
 Dance with the Wolves (Harem Disco Mix)
 Drum 'n' Dance (DJ Small & LV Club Mix)
 Play , Musician! (Treat Brothers Happy Dub)
 Wind Song (Michael Nekrasov Zebra Mix)
 Wild Dances (DJ Small & LV Club Mix)
 The Same Star (Treat Brothers Re-Pop)
 The Tango We Used to Dance (DJ Small & LV Club Mix)
 Dance with the Wolves (Treat Brothers Remix)
 The Same Star (DJ Zebra & Sergei Repin Fusion House Remix)
 Wind Song (DJ Small & LV Club Mix)
 Wild Dances (C.V.T. vs DJ Nick 2005 Club Edit)

Externa länkar
Ruslanas officiella hemsida
Hemsidan för projektet

Remixalbum 2005
Ukrainska remixalbum
University of Brighton

University of Brighton är ett universitet i Brighton & Hove i England.

Universitetet hette Brighton Polytechnic tills 1992 då det byggdes om. Universitetet är beläget på tre platser i Brighton - vid Grand Parade (mitt emot Royal Pavilion), i Moulsecoomb och i Falmer (mitt emot University of Sussex) - samt ett par mindre platser i Eastbourne.

Historia 
Universitetet grundades som Brighton Polytechnic 1968 då Brighton College of Technology och Brighton College of Art slogs ihop. Innan sammanslagningen kunde externa examen från University of London erläggas. Som högskola för polyteknisk utbildning var det möjligt att ge examen under övervakning av Council for National Academic Awards (en paraplyorganisation som under 1970- och 1980-talen övervakade kvaliteten av examen i England). 1992 beviljades skolan universitetsstatus och fick då rätt att erbjuda studenter egna examina.

Brighton College of Technology låg i Moulsecoomb, Brighton. Från början erbjöds examen i elektroteknik, maskinteknik, väg- och vattenbyggnad, apotekare, data och kemi. 1970 hade skolan ca 1 200 studenter. En stor del av studenterna var utländska, främst från länder i Brittiska samväldet.

Brighton College of Art låg vid Grand Parade där den nuvarande Konstnärliga fakulteten (de fria konsterna och arkitektur) finns.

Brighton
Utbildningsinstitutioner bildade 1968
David Banner

David Banner kan syfta på:

David Banner – huvudperson i Hulken
David Banner (rappare) (född 1974), en rappare
Undersåkers och Offerdals tingslag

Undersåkers och Offerdals tingslag var ett tingslag i Jämtlands län.  Tingslaget omfattade Jämtlands mellersta del och sträckte sig i huvudsak mellan Storsjöbygden och gränsen mot Norge.  År 1933 hade tingslaget 17 109 invånare på en yta av 10 143 km².

Undersåkers och Offerdals tingslag bildades 25 augusti 1916, genom en sammanslagning mellan de tidigare tingslagen Undersåkers tingslag och Offerdals tingslag. År 1940 överfördes verksamheten till den då bildade Jämtlands västra domsagas tingslag.

Tingslaget ingick i Jämtlands västra domsaga.

Socknar
Undersåkers och Offerdals tingslag omfattade sju socknar. 

Hörde före 1916 till Undersåkers tingslag
 Kalls socken
 Mörsils socken
 Undersåkers socken
 Åre socken
Hörde före 1916 till Offerdals tingslag
 Alsens socken
 Mattmars socken
 Offerdals socken

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Vidare läsning

Tingslag i Jämtlands län
Asmus Jacob Carstens

Asmus Jacob Carstens, född 10 maj 1754 i St. Jürgen nära Schleswig, död 25 maj 1798 i Rom, var en dansk målare och tecknare. 

Sedan han blivit myndig begav sig Carstens till Köpenhamn för att studera konst under Nikolai Abildgaard. Han var dock ganska ointresserad av den traditionella undervisningen, och ägnade sig i stället åt anatomistudier och studier av antika avgjutningar på egen hand. Under sina studier på modellskolan kom han i konflikt med akademins ledning, då han vägrade ta emot dess silvermedalj, och kastades ut från densamma. 

Han begav sig då 1783 i sällskap med sin bror till Italien, men måste i Mantua på grund av penningbrist återvända. Carstens slog slig därefter ned i Lübeck, där han främst försörjde sig som porträttmålare. Han fick dock så småningom tillfälle att komma till Berlin, men även där hade han svårt att slå sig fram. 1789 ställde han dock ut en stor komposition, Änglarnas fall, som väckte stor uppmärksamhet och blev hans genombrott. 

Han utnämndes därefter 1790 till professor vid Berlins konstakademi och erhöll 1792 ett tvåårigt konststipendium, som gjorde det möjligt för honom att äntligen reda till Rom. Stipendiet förlängdes med ännu ett år, men när Berlins akademi slutligen 1795 fordrade att han skulle resa hem, skall han ha värjt sig med orden: Jag tillhör ej Berlins akademi, utan mänskligheten. Samma år kom även hans stora genombrott i Rom.

Han kunde leva de återstående åren av sitt liv som en hyllad och välbetald konstnär. Under dessa sita år tillkom några av hans främsta verk såsom hans blad till Argonauternas tåg och utkasten till Den gyllne tidsåldern med flera. Den tyska skola som företräddes av Peter von Cornelius förde hans stil vidare, men själv hade han inga egentliga lärjungar. Bertel Thorvaldsen var den ende som stod honom personligt nära.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930

Externa länkar 
 
 

Danska tecknare
Danska historiemålare
Danska porträttmålare
Danska målare under 1700-talet
Födda 1754
Avlidna 1798
Män
Svensk uppslagsbok
Central binomialkoefficient

1
 1   1
 1   2   1
 1   3   3   1
 1   4   6   4   1
 1   5  10  10   5   1
 1   6  15  20  15   6   1
Centrala binomialkoefficienter i Pascals triangel.

En central binomialkoefficient är inom matematiken ett tal på formen

där n är ett heltal och  betecknar en binomialkoefficient. Exempelvis är

Heltalsföljden av centrala binomialkoefficienter för n = 0, 1, 2, ... börjar 1, 2, 6, 20, 70, 252, 924, 3432, 12870, 48620, ... . De centrala binomialkoefficienterna utgör den centrala kolumnen i Pascals triangel.

Alternativa representationer

En central binomialkoefficient kan skrivas med fakulteter som 

och med en semifakultet som

De centrala binomialkoefficienterna är intimt förbundna med catalantalen Cn som ges av

Storleksuppskattning
Enligt Stirlings formel gäller

En noggrannare olikhet är

 för alla 

Ett gränsvärde är

.

Samband mellan binomialkoefficienter
Ett stort antal samband mellan centrala binomialkoefficienter samt mellan centrala binomialkoefficienter och andra binomialkoefficienter kan härledas. Några exempel är:

Listan (Hubbard & Roby) innehåller fler formler av samma typ.

Talteoretiska egenskaper
Paul Erdős och Ronald Graham formulerade 1980 en förmodan att den centrala binomialkoefficienten  aldrig är kvadratfri för n > 4. Ett fullständigt bevis gavs 1996 av A. Granville och O. Ramare.

Wolstenholmes sats kan användas för att visa att

för alla primtal p > 3.

Genererande funktion
De centrala binomialkoefficienterna har den genererande funktionen

Generalisering till komplexa tal
Gammafunktionen kan användas för att utvidga definitionen till komplexa tal z enligt

.

De centrala binomialkoefficienterna ges även av integralen

Serier av inversa centrala binomialkoefficienter
I allmänhet är

där pFq betecknar en hypergeometrisk funktion. Som specialfall gäller exempelvis

där ζ betecknar Riemanns zetafunktion och ψn betecknar polygammafunktionen. Fler sådana summor ges av Weisstein.

En analogisk serie är

Några specialfall av den är

.

Källor
 Matthew Hubbard & Tom Roby, "Identities involving the central binomial coefficients"
 Eric Weisstein, "Central Binomial Coefficient", MathWorld

Talteori
Talföljder
Kombinatorik
Great Orme Tramway

Great Orme Tramway (kymriska: Tramffordd y Gogarth) är en kabeldriven  mm spårväg i Llandudno i norra Wales.

Detta är Storbritanniens enda kvarvarande kabelspårväg och en av endast tre som överlevde kriget. Spårvägen skiljer sig från San Franciscos kabelspårväg genom att fordonen är fast kopplade till kablarna och stoppas eller startas genom att stoppa eller starta kabeln.

Spårvägen byggdes år 1902 för att ta passagerarna till Great Orme. Den består av två sektiner. Den nedre sektionen byggdes på eller längs med en gata och har en lutning på 1 på 3,8. Den övre delen är mindre lutande med en högsta lutning på 1 på 10.

Den ursprungliga kraftstationen, belägen på Halfway station mellan den lägre och övre sektionen utrustades med vinschar drivna med ånga från koks-eldade ångpannor. Detta ersattes år 1958 av elektrifierade vinschar. År 2001 blev hela Halfway station, kontrollrummet och kraftverket, totalt ombyggt och fick ny utrustning.

Spårvägen använder sig av fyra spårvagnar, som var nya då spårvägen byggdes år 1902. En vajer som hängde över spårvagnarna användes tidigare för kommunikation mellan spårvagnarna och personalen som kontrollerade kablarna, men detta har nu blivit ersatt med induktion av loopradiokontrollsystem.

Banan har tre huvudstationer. Den lägre stationen, Victoria, namngiven efter hotellet som tidigare utgjorde området där stationen ligger, stationen i mitten, kallad Halfway och Great Orme Summit Station. Passagerare måste byta vagn vid Halfway station.

Referenser

Där följande källor anges:
 J.I.C.Boyd; Narrow Gauge Railways in North Caernarvonshire Volume 3 Part 7 The Great Orme Tramway and Tramroad The Oakwood Press, 1986
 R.C. Anderson, A.M.Inst.T.; The Great Orme Railway Light Railway Transport League (later edition called The Great Orme Tramway).
 Keith Turner; The Great Orme Tramway – Over a Century of Service Gwasag Carreg Gwalch, Llanwrst, 2003.

Externa länkar

 Officiell webbplats
 Information
 Historia

Transport i Wales
Spårvägar i Storbritannien
Cirkumpolär

Cirkumpolär kan syfta på:

 Cirkumpolär (astronomi) – ett objekt på stjärnhimlen som aldrig går under horisonten
 Cirkumpolär (biologi) – en organism vars utbredningsområde är mer eller mindre sammanhängande runt någon av polerna
 Cirkumpolära folk – folk som bor i det cirkumpolära området

Se även
 Jordens polarområden
Undersåkers tingslag

Undersåkers tingslag var ett tingslag i Jämtlands län i Jämtland.

Undersåkers tingslag bildades 1741. Tingslaget upphörde 1916 då verksamheten överfördes till Undersåkers och Offerdals tingslag. 

Tingslaget ingick till 1812 i Jämtlands domsaga, mellan 1812 och 1879 i Södra Jämtlands domsaga och från 1879 i Jämtlands västra domsaga.

Socknar
Undersåkers tingslag omfattade fyra socknar.
 Kalls socken
 Mörsils socken
 Undersåkers socken
 Åre socken

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Jämtlands län
Offerdals tingslag

Offerdals tingslag var ett tingslag i Jämtlands län i Jämtland.

Offerdals tingslag existerade tidigast 1670. Tingslaget upphörde 1916 då verksamheten överfördes till Undersåkers och Offerdals tingslag. 

Tingslaget ingick till 1812 i Jämtlands domsaga, mellan 1812 och 1879 i Norra Jämtlands domsaga och från 1879 i Jämtlands västra domsaga. 1679 tillfördes området för det avskaffade Alsens tingslag.

Socknar
Offerdals tingslag omfattade tre socknar.
 Offerdals socken
 Alsens socken (före 1679 i Alsens tingslag)
 Mattmars socken (före 1679 i Alsens tingslag)

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Jämtlands län
Tyler Hilton

Tyler James Hilton, född 22 november 1983 i Palm Springs, Kalifornien, är en amerikansk sångare och skådespelare. Han spelade Elvis Presley i filmen Walk the Line (2005) om Johnny Cash och hans liv och kärlek med June Carter. Han spelar även Chris Keller i tv-serien One Tree Hill och spelar huvudperson i Charlie Bartlett 2008. Som sångare har Hilton släppt tre soloalbum, Tyler Hilton, The Tracks of Tyler Hilton och Forget the Storm, och har även haft med flera låtar i One Tree Hill.

Skådespelare 

Efter sin roll som Chris Keller i One Tree Hill, medverkade Hilton i den Oscarvinnande filmen Walk the Line som en ung version av Elvis Presley. Tack vare rollen fick Hilton möjligheten att göra en cover på två Elvis sånger till filmen, "Milk Cow Blues" och "That's All Right." Båda sångerna fick priset, Grammy Award for Best Compilation Soundtrack Album for a Motion Picture, Television or Other Visual Media, tillsammans med resten av låtarna på Walk the Line Soundtrack.

Hilton medverkade även i 2008 års film Charlie Bartlett, och i Taylor Swift musikvideo "Teardrops on My Guitar".

När skaparen till One Tree Hill, Mark Schwahn, frågade om Hilton ville spela Chris Keller igen under 2008, svarade Tyler, "Tyvärr, men Chris Keller måste fokusera på sin musikkarriär."

Diskografi

Album
2001: Tyler Hilton
"Not Getting Your Name" 5:01 
"Nora Marie" 6:15
"I Believe We Can Do It" 4:49  
"Someone Like You" 4:05  
"Up Late Again" 2:08   
"It's Always the Same" 5:12  
"Shy Girl" 4:29 
"It's Only Love" 2:37 
"If I'm Not Right" 3:52 
"New York Can Wait" 3:07  
"Last Promise" 3:53 
"Don't Blame Me" 3:39 

2004: The Tracks of Tyler Hilton
"When It Comes"
"The Letter Song"
"Glad"
"Rolling Home"
"Pink and Black"
"Our Time"
"Kiss On"
"Slide"
"You, My Love"
"Insomnia"
"Picture Perfect"

2009: Better on Beachwood (EP)
"Tore The Line" 3:32
"Don't Forget All Your Clothes" 5:05
"I Believe In You" 4:08

2012: Forget The Storm
"Kicking My Heels" 4:17
"Prince of Nothing Charming" 3:58
"Loaded Gun" 3:40
"You'll Ask for Me (Alternate/Full Studio Version)" 4:02
"Jenny" (med Elizabeth Huett) 3:52
"Can't Stop Now" 4:05
"Ain't No Fooling Me" 3:47
"Leave Him" 4:36
"I Belong" 3:54
"Hey Jesus" 2:25

Externa länkar

Officiell webbplats
 
French Street Team

Födda 1983
Amerikanska sångare
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Levande personer
Personer från Palm Springs
Serieterminering

Serieterminering är en anpassning av en elektrisk transmissionslednings karakteristiska impedans. Den används inom elektroniken för att undvika elektromagnetisk interferens och öka signalintegriteten i en krets. En resistans placeras normalt nära den drivande änden av en elektrisk ledare. En serieterminering minskar reflektioner som uppstår när källa, transmissionsledning och last har olika impedanser.

Elektronik
Bergs tingslag

Bergs tingslag var ett tingslag i Jämtlands län. Det var beläget i Jämtlands södra del, kring sydligaste Storsjön och övre Ljungan. År 1924 hade tingslaget 7 212 invånare på en yta av 2303 km². Tingsställe var tidigt Österåsen och mellan 1850 och 1970 i Ovikens socken, därefter Bergsviken för att från 1920-talet flytta till Svenstavik.

Tingslaget bildades 1741 och utökades 1948 med Storsjö socken ur Hede tingslag. Tingslaget upplöstes 1971 och övergick i Svegs domsaga som 2004 uppgick i Östersunds domsaga.

Tingslaget ingick till 1812 i Jämtlands domsaga, mellan 1812 och 1879 Södra Jämtlands domsaga och från 1879 till Härjedalens domsaga som även omfattade Svegs och Hede tingslag.

Socknar i tingslaget
 Bergs socken
 Åsarne socken
 Klövsjö socken
 Rätans socken
 Storsjö socken från 1952

Se även
Jämtland, för full historik om tingslagen i Jämtland
Surjämtar

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Svegs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Jämtlands län
Annus mirabilis

Annus mirabilis ("mirakelår") är en latinsk term som idag används för att beteckna ett enskilt år där flera viktiga och betydande händelser inträffade under samma år främst inom vetenskapen och forskningen.

Historia
Enligt Oxford English Dictionary användes termen första gången år 1666 av brittiske diktaren John Dryden som titeln på en dikt för att beteckna året som extremt lyckosamt efter att Stora branden i London i september endast hade krävt 16 liv och att Englands flotta i juli besegrade den nederländska flottan vid St. James's Day-slaget.

Därefter har termen används på olika betydande år som

1543
Detta år betraktas idag som naturvetenskapens genombrott  efter
 "De humani corporis fabrica libri septem", en anatomibok av Andreas Vesalius
 "De revolutionibus orbium coelestium", en astronomibok av Nicolaus Copernicus.

1666
Detta år betraktas som ett genombrottsår för fysiken sedan Isaac Newton gjorde sina upptäckter om bland annat rörelselagar, gravitation och i mekanik. Dessa fynd publicerade han sedan 1687 i boken "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica".

1759
Detta år betraktas som ett avgörande år i det Sjuårskriget efter en rad brittiska militära segrar och omnämns ibland även som William Pitt den äldres mirakelår.

1905
Även detta år betraktas som ett viktigt år för fysiken sedan Albert Einstein publicerade fyra artiklar  i vilka han förklarade den fotoelektriska effekten och Brownsk rörelse, framlade den speciella relativitetsteori samt sin berömda formel E = mc².

Därmed utvidgade han kvantteorins område, från att bara gälla energin i svartkroppsstrålning till att gälla energin i ljus, bevisade att materien består av atomer samt visade att den klassiska mekaniken bara var en approximation av verkligheten. Einstein publicerade sina fynd i tidskriften "Annalen der Physik".

Källor

Latinska ord och uttryck
Vetenskapshistoria
Liberation Transmission

Liberation Transmission är ett musikalbum med Lostprophets från 2006. Albumet släpptes i juni och låg en vecka i juli etta på försäljningslistan i Storbritannien.

Låtlista
"Everyday Combat" - 5:11
"A Town Called Hypocrisy" - 3:39
"The New Transmission" - 3:32
"Rooftops (A Liberation Broadcast)" - 4:11
"Can't Stop, Gotta Date with Hate" - 3:42
"Can't Catch Tomorrow (Good Shoes Won't Save You This Time)" - 3:36
"Everybody's Screaming!!!" - 3:52
"Broken Hearts, Torn Up Letters and the Story of a Lonely Girl" - 4:04
"4:AM Forever" - 4:27
"For All These Times Son, For All These Times" - 3:54
"Heaven for the Weather, Hell for the Company" - 4:13
"Always All Ways (Apologies, Glances and Messed Up Chances)" - 4:25

Musikalbum 2006
Album producerade av Bob Rock
Ricardo Oliveira

Ricardo Oliveira, född 5 juni 1980 i São Paulo, är en brasiliansk fotbollsspelare som spelar för Santos FC. 

Oliveira har ett bra skott och är en utpräglad målskytt.

Olivera har också spelat för Valencia.

Brasilianska fotbollsspelare
Spelare i Associação Portuguesa de Desportos
Spelare i Santos FC
Spelare i Valencia CF
Spelare i Real Betis
Spelare i São Paulo FC
Spelare i AC Milan
Spelare i Real Zaragoza
Spelare i Al-Jazira Club
Spelare i Copa América 2004
Spelare i Fifa Confederations Cup 2005
Idrottare från São Paulo
Födda 1980
Levande personer
Män
Megan Mullally

Megan Mullally, född 12 november 1958 i Los Angeles, är en amerikansk skådespelare, mest känd för rollen som Karen Walker i TV-serien Will & Grace. Hon har också medverkat som George Costanzas flickvän i ett avsnitt av Seinfeld.

Hon är även sångerska och har sitt eget band Supreme Music Program.

Filmografi (i urval) 
 - callgirl
 - Pat
 - Ava Zieff
 (ett avsnitt)

 - Patty
 - Trudy

 (sex avsnitt)

 (tre avsnitt)

Utmärkelser 
2000 - Emmy Award - Bästa kvinnliga biroll i en komediserie för Will & Grace 
2001 - American Comedy Award - Roligaste kvinnliga biroll i en TV-serie för Will & Grace
2001 - Screen Actors Guild Awards - Bästa ensemble i en komediserie för Will & Grace
2002 - Screen Actors Guild Awards - Bästa kvinnliga skådespelerska i en komediserie för Will & Grace
2003 - Screen Actors Guild Awards - Bästa kvinnliga skådespelerska i en komediserie för Will & Grace
2004 - Screen Actors Guild Awards - Bästa kvinnliga skådespelerska i en komediserie för Will & Grace
2004 - Screen Actors Guild Awards - Bästa ensemble i en komediserie för Will & Grace
2005 - Women in Film Lucy Awards - Lucy Award
2006 - Emmy Award - Bästa kvinnliga biroll i en komediserie för Will & Grace

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska sångare
Födda 1958
Kvinnor
Levande personer
Alumner från Northwestern University