kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bo socken

Boo socken i Nacka kommun stavades före 1942 Bo socken

Bo socken i Närke ingick i Sköllersta härad, ingår sedan 1971 i Hallsbergs kommun i Örebro län och motsvarar från 2016 Bo distrikt.

Socknens areal är 153,54 kvadratkilometer, varav 143,44 land. År 2000 fanns här 576 invånare. Tätorten Hjortkvarn samt Boo slott med sockenkyrkan Bo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bo socken bildades 1735 genom en utbrytning ur Svennevads socken. 1868 överfördes Kängstorp hit från Östergötlands län. 1 maj 1877 överfördes jordebokstillhörigheten av ett område (Regna skate) till Regna socken i Östergötlands län som redan tidigare hört till kyrkosocknen Regna, och där länstillhörigheten ändrades först 1 januari 1878. Regna (eller Svennevads) skate bestod av gårdarna Tyrisfall, Anderstorp, Djurslanda, Mörtsjö, Malma och Botten.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bo församling och för de borgerliga frågorna till Bo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Sköllersta landskommun som 1971 uppgick i Hallsbergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Bo-Svennevads församling som 2010 uppgick i Sköllersta församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Närke.  De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente och Kumla kompani.

Geografi
Bo socken ligger i sydöstra Närke kring Haddeboån med sjön Avern och Emmaån. Socknen har begränsad odlingsbygd vid sjöar och vattendrag och i Tylöskogen och är i övrigt en skogsbygd.

Riksväg 51 korsar socknen i nord-sydlig riktning.

Inom socknen finns byarna Björnhammar, Gryt (Gryts bruk), Kattala, Iboholm, Deje och Averby. Även Boskulla med omnejd hör hit.

Fornlämningar
En hällkista och några stensättningar från järnåldern är funna.

Namnet
Namnet (1500 Boo) kommer från gärdenkyrkbyn. Namnet innehåller bo, 'bostad, gård'.

Förr användes också namnet Svennevads övra socken.

Befolkningsutveckling

Se även
Bo församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
 Gunnar Hanström, "Gryts Bruk - en industri i skogen." Från bergslag och bondebygd. Årsbok 26 (1971.
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 1 Hermes 1959 libris

Externa länkar

Socknar i Sköllersta härad
Indelningar i Hallsbergs kommun
Boo socken

Bo socken i Hallsbergs kommun kunde i äldre tid stavas Boo socken

Boo socken i Uppland ingick i Värmdö skeppslag, ingår sedan 1971 i Nacka kommun och motsvarar från 2016 Boo distrikt.

Socknens areal är 36,13 kvadratkilometer, varav 35,10 land. År 2000 fanns här 23 297 invånare. Godsen Boo gård, Kummelnäs gård och Velamsund, tätorterna Kil och Kummelnäs samt tätorten och kyrkbyn Boo med sockenkyrkan Boo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Boo församling bildades 1635 genom en utbrytning ur Värmdö församling. Egen jordebokssocken från 1889.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Boo församling och för de borgerliga frågorna till Boo landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Nacka kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Boo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Värmdö skeppslag. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Boo socken ligger öster om Stockholm på Ormingelandet på Värmdön med Skurusundet i väster, Lännerstasundet och Duvnäsviken. i söder, Baggenstäket i sydost och Höggarnsfjärden i norr. Socknen är en starkt kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält med stensättningar.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet (1538 Boo) kommer från en gård och innehåller bo, 'förvaltningsgård'.
Enligt beslut den 12 november 1943 fastställdes stavningen Boo, innan hade stavningen Bo använts.

Se även
Boo församling

Referenser
Sundin, S.Z. 1990. I storstadens skugga. Boo socken på Värmdön 1860-1970. 278 pp. Doktorsavhandling. Acta universitatis Stockholmiensis 42. Almqvist & Wiksell International, Stockholm.

Vidare läsning
 E. Alfred Jansson, Boo sockens historia, 1946.
 Josephson m.fl., BooBoken - Saltsjö-Boo nu och då, 2008.

Externa länkar

Socknar i Värmdö skeppslag

Indelningar i Nacka kommun
Good Morning America

Good Morning America (GMA) är ett amerikanskt TV-morgonprogram och talkshow som sänds på det nationella nätverket American Broadcasting Company (ABC) sedan 3 november 1975. Programmet är två timmar långt. En tredje timme sändes exklusivt av den digitala nyhetskanalen ABC News Now 2007-2008. Den nuvarande helgversionen av programmet, Good Morning America Weekend Edition, premiärvisades 2004.

Programmet innehåller både nationella och lokala nyheter, intervjuer med personer som ofta har kopplingar till aktuella händelser och nyheter samt väder. Programmet produceras och direktsänds från studior vid Times Square Studios i New York med torget som bakgrund. Nuvarande programledare är Diane Sawyer och Robin Roberts. Programmets långvariga ankare Charles Gibson lämnade showen den 28 juni 2006 för att istället få det prestigefyllda uppdraget som ankare för ABC:s nationella kvällsnyheter ABC World News.

GMA har av tradition i princip alltid varit nummer två efter NBC:s Today Show, som var det först morgonprogrammet i USA och i världen. GMA var dock mycket starka under slutet av 1980-talet till mitten av 1990-talet med de populära ankarna Gibson och Joan Lunden som tog programmet förbi Today Show i tittarmätningarna. GMA har vunnit båda de första två Emmy prisen för Outstanding Morning Program. Priset 2007 fick man delat tillsammans med konkurrenten Today Show och priset 2008 vann man på egen hand.

I maj 1988 sändes programmet från Sverige i en vecka för att högtidlighålla 350-årsjubileet av Nya Sveriges grundande. De programmen sändes även på kvällstid i Kanal 1.

Kopior världen över
The Today Show och Good Morning Americas koncept har kopierats av hundratals TV-bolag världen över. Konkurrenten CBS har ett morgonprogram med namnet The Early Show som brukar komma på tredje plats i tittarmätningarna. I andra länder, som Storbritannien finns BBC:s Breakfast och ITV:s GMB som följer samma format. I Kanada programmet Canada AM på CTV. I Sverige har TV4 respektive SVT gjort egna versioner av konceptet i form av programmen Nyhetsmorgon och Gomorron Sverige.

Se även
The Today Show
The Early Show
ABC News

Referenser

Noter

Externa länkar
Good Morning America - officiell webbsida

Amerikanska TV-program
Nyhetsprogram på TV
TV-program i American Broadcasting Company
Pratprogram på TV
Tsuba

Tsuba (鍔) är det japanska uttrycket för parerplåten på ett japanskt svärd, katana. I det gamla Japan var samurajsvärdet, det mest prestigeladdade objektet inom konsthantverket. Genom sin anknytning till landets krigaradel var det genom århundraden föremål för den mest omfattande bearbetning och utsmyckning. Svärdets "monteringar" och då i synnerhet tsuba blev bärare av dekorer, som på ytterst små ytor till fulländning förenar tekniska och konstnärliga kvaliteter. I detta avseende har de mycket gemensamt med andra accessoarer som netsuke och inrō, men material och konstnärerna var inte desamma. Dekorerna på en samling tsuba skildrar en hel värld, ett mikrokosmos, med himmel och jord, mytologiska figurer och människor, vardagens föremål, växter och djur. Här finns sammanhang, tecken och budskap fördolda eller främmande för västerlänningen. Men utsmyckningen var också föremål för samma restriktioner som tidvis drabbade annat konsthantverk. Japanerna hade "tsuba mode" likt västerlänningarnas klädmode och bytte tsuba ofta, därför finns många gamla tsubor kvar idag.

Material 
Under äldre perioder fram till 1600 var tsuban, särskilt för tachi gjord av järn för att uppfylla sitt skyddande huvudsyfte i strid. Dekoren var då sparsmakad och ännu inte så sofistikerad och bestod oftast av enklare genombrottsmönster, så kallade sukashi-tsuba. Dessa blev med modet allt konstfärdigare och även mjukare material än järn kom till användning.

Tsuba är i dag liksom netsuke eftertraktade samlarobjekt. Avbildningarna i litteraturlistan är från två större svenska samlingar. Östasiatiska museet har en samling av över 800 tsuba, av vilka flertalet donerats av svenska samlare.

Bildgalleri 
Några tsuba av genomsiktstyp, sukashi-tsuba:

Solida tsuba av metallarbetes-, inläggstyp, kinkō-tsuba:

Se även 
 Daisho

Litteratur 
 Utställningskatalog: Miniatyrhantverkets mästare, Östasiatiska Museet, Stockholm (1980). .
 Ogasawara, Nobuo & Kobayashi, Terumasa: The Sword Fittings and Articulated Metalwork of the Lundgren Collection. Otsuka Kogeisha Co, Tokyo (1992). Ur tre generationer antikhandlare Lundgrens i Stockholm, samling (numera till stor del avyttrad).

Externa länkar 
 Tsuba gallery, insiktsfull översikt med många vidarelänkar.

Hantverk
Kultur i Japan
Japansk mytologi
Japanska ord och uttryck
Svärd
WP:Projekt Japan

en:Japanese sword mountings#Tsuba
Fabian Tamm

Claës Fabian Tamm, född 13 november 1879 i Film, Uppsala län, död 4 oktober 1955 i Stockholm, var en svensk sjöofficer (amiral).

Biografi 
Tamm var son till överståthållaren och statsrådet friherre Claës Gustaf Adolf Tamm och Ebba, född Tersmeden. Han tog examen vid Kungliga Sjökrigsskolan 1899 och då utnämnd till underlöjtnant. Löjtnant 1901, kapten 1907, marinattaché i Berlin och Köpenhamn 1914–1917, kommendörkapten av andra graden 1918, chef för Kungliga Sjökrigsskolan 1921–1925, avdelningschef i marinstaben 1926, ledamot av försvarsutredningen 1928 och 1929, kommendörkapten av första graden 1923, kommendör 1927, flaggkapten 1930, chef för sjöförsvarets kommandoexpedition 1931–1933, sakkunnig vid nedrustningskonferensen i Genève 1932, konteramiral 1933, chef för Kustflottan 1933–1939, viceamiral 1939, chef för marinen 1939–1945. Utnämnd till amiral i reserven 1947, två år efter att han lämnat aktiv tjänst.

Han var ledamot i Kungliga Krigsvetenskapsakademien, sekreterare i Kungliga Örlogsmannasällskapet 1918–1921 och hedersledamot 1933. Åren 1932–1939 var han ordförande i Föreningen Armé- Marin- och Flygfilm. Tamm är begravd på Galärvarvskyrkogården i Stockholm. Han var från 1908 gift med friherrinnan Ewa Beck-Friis (1884–1963), dotter till friherre Carl Joachim Beck-Friis och friherrinnan Anna född von Otter. Makarna Tamm är begravda på Galärvarvskyrkogården i Stockholm.

Utmärkelser 
Fabian Tamms utmärkelser:
 Kommendör med stora korset av Kungliga Svärdsorden
 Riddare av Kungliga Nordstjärneorden
 Riddare av första klassen av Kungliga Vasaorden
 Storkorset av Italienska kronorden
 Storkorset av Tre Stjärnors orden
 Storofficer av Tyska örnens orden
 Kommendör av första graden av Danska Dannebrogsorden
 Kommendör av första klassen av Finlands Vita Ros' orden
 Kommendör av norska Sankt Olavs orden med kraschan
 Kommendör av första klassen av den polska orden Polonia Restituta
 Kommendör av andra klassen av den spanska Sjöförtjänstorden
 Officer av italienska S:t Mauritius- och Lazarusorden
 Riddare av första klassen av Mecklenburgska Griporden
 Riddare av tredje klassen av Preussiska Kronorden
 Riddare av tredje klassen av Ryska Sankt Annas orden

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Kungliga Sjökrigsskolan 1867-1942, del II, Redaktör Kommendörkapten Georg Hafström, Eskilstuna 1942
 Svenska marinens högre chefer 1700-2005, Rune Kjellander, Probus förlag, Stockholm 2007 ()
 Vem är det : Svensk biografisk handbok 1953, red. Stina Svensson, P A Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1953 s. 1041

Externa länkar 

Födda 1879
Avlidna 1955
Svenska militärer under 1800-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska amiraler
Svenska marinchefer
Svenska attachéer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Örlogsmannasällskapet
Män
Kommendörer med stora korset av Svärdsorden
Riddare av Nordstjärneorden
Riddare av Vasaorden
Personer från Films socken
Mottagare av Sankt Annas ordens tredje klass
Mottagare av Preussiska Kronordens tredje klass
Mottagare av Polonia Restituta
Mottagare av Tyska örnens orden
Hedersledamöter av Örlogsmannasällskapet
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Fabian
CKeditor

CKeditor, tidigare FCKeditor, är en fri WYSIWYG texteditor och HTML-redigerare.

Den första versionen lanserades 2003. Efter sex år lanserades den nyare versionen, CKEditor, som ersatte FCKeditor.

Bokstäverna FCK i det ursprungliga namnet FCKeditor står för Frederico Caldeira Knabben, programmets skapare.

Källor

Externa länkar 

 
 CKeditor 5 på Sourceforge

Fria textredigerare
Fria HTML-redigeringsprogram
Sourceforge-projekt
Trollforsarna

För den norska filmen från 1948 med samma namn, se Trollforsen (film).

Trollforsarna är ett forsområde i Pite älv ca 20 km nordväst om byn Moskosel. Den sammanlagda forssträckan förbi Trollforsarna faller 41 meter.

Vid Trollforsarna delar sig älven och bildar Trollholmen. Holmen är knappt fyra kilometer lång och 700 meter som bredast. På båda sidor omges den av forsar. Den södra armen har skurit sig kraftigt ner i berget och bildat raviner. Flera forsar och fall bildar här ett trappstegsfall. Den norra sidan av älven är något bredare och består av flertalet mindre forsar. Hängbroar över till holmen finns på båda sidor. Nedanför forsarna finns ett vidsträckt sanddelta med smältvattenrännor och terrasser.

Skogen på båda sidor av älven har genomgående hög ålder, med mellan 400 och 500 år gamla tallar, torrakor och lågor. Där finns även senvuxen hällmarkstallskog och tät brandpräglad tallskog på blockrik mark. Vissa partier är urskogsartade med högvuxna och grova tallar. I området växer trolldruva.

Trollforsarna användes för att flotta timmer under 1800- och 1900-talen. Flera stenkistor som användes för att styra timret finns bevarade. Det finns även en flottarkoja bevarad på Trollholmen.

I anslutning till forsområdet finns vandringsleder, raststugor, rastplatser och vindskydd.

Flottning vid Trollforsarna 
Trollforsarna var extensivt utbyggd med stenkistor och rännor för att underlätta flottningen. Forsen restaurerades dock under slutet på 1900–talet för att återställa fiskens gång. Sista flottningen gjordes 1984.

Referenser 

Vattenfall i Sverige
Arvidsjaurs kommuns geografi
Piteälvens avrinningsområde
Hjalmar Strömer

Nils Hjalmar Strömer, född 21 juni 1849 på nybygget Älghallen, Kärrnäset, i Ströms socken i norra Jämtland, död 24 december 1886 på Järnvägshotellet i Sävsjö av tuberkulos, var en svensk författare och folkbildare.

Biografi
Strömer föddes i ett nybyggartorp, där föräldrarna fått bryta mark och bygga en stuga, och familjen hade fyra barn. Studierna inleddes först vid 16 års ålder vid sameskolan i Laxsjö, som hade grundats år 1846.

Efter studentexamen vid Härnösands gymnasium år 1873, och därefter teologistudier vid Uppsala universitet, verkade Strömer som vikarierande präst på Värmdö. Han lämnade sedan helt den prästerliga banan, började studera astronomi vid Uppsalaobservatoriet, och övergick senare till att bli populärföreläsare i ämnet samt flyttade till Stockholm. I sina astronomiska föreläsningar och skrifter var han starkt påverkad av den franske astronomen Flammarions entusiastiska och fantasieggande stil, och han var en pionjär för populariseringen av astronomin i Sverige.

Strömer hade en radikal samhällssyn, var nära vän med Hjalmar Branting som varit hans kurskamrat vid astronomistudierna i Uppsala, och umgicks med bland andra August Strindberg och Viktor Rydberg. Under de sista åren av sitt liv publicerade han mestadels samhällskritiska skrifter.

Memorabilia

Hjalmar Strömers barndomshem i Älghallen flyttades år 1958 till Ströms hembygdsgård i Strömsund, där en utställning om honom finns i det som nu kallas "Hjalmar Strömerstugan".

En minnessten i ragundagranit över Strömer avtäcktes år 1960 på Norra Ljunga kyrkogård, Sävsjö, i närvaro av representanter för Ströms hembygdsförening och jämtlandsförfattaren Per Nilsson-Tannér. 

Strömsunds gymnasieskola, Hjalmar Strömerskolan, uppkallades efter honom år 1966. I Strömsunds kommuns centralbibliotek, i en av gymnasieskolans byggnader, finns sedan 1969 en herm av Hjalmar Strömer skapad av skulptören Olof Hjort 1960 samt ett porträtt i olja från 1881 av konstnären Augusta Borg.

Vid hundraårsminnet av hans död 1986 invigdes en minnesten över honom i hembyn Älghallen.

Bibliografi

Samlingar och urval

Referenser

Noter

Källor

Hjalmar Strömer i Norrländsk uppslagsbok (1996)
"Historien om Hjalmar Strömer" på Hjalmar Strömerskolan (2022)

Vidare läsning

Externa länkar
Hjalmar Strömers arkiv på Landsarkivet i Östersund
Porträttbilder: 1 2 i Jämtlands läns museums bildarkiv
Hjalmar Strömer från Jamtamot i Uppsala

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska folkbildare
Författare från Jämtland
Födda 1849
Avlidna 1886
Personer från Ströms socken
Män
Mattertal

Mattertal är en dal som startar vid Matterhorn. Orter i dalen är Zermatt (1 620 meter över havet), Täsch, Randa (1 445 meter över havet), Grächen (1 620 meter över havet) och St. Niklaus (1 127 meter över havet). Älven Mattervispa rinner genom dalen.

På 1880-talet byggdes en smalspårig järnväg till Mattertal och sedan 1930 går  Glaciärexpressen till St Moritz längs Matervispa.

Övre delen av Mattertal kan nås  från Visp med Matterhorn Gotthard Bahn. Huvudvägen mellan Täsch och Zermatt är bilfri.

Källor

Valais
Rainmaker

Se Regnmakaren för andra betydelser

{{album infobox|
|Namn = Rainmaker
|Typ = Singel
|Artist = Iron Maiden
|Utgivning = 24 november 2003
|Inspelad = Sarm West Studios, London, England.
|Genre = Heavy metal
|Längd = 3:48
|Skivbolag = EMI
|Producent = Kevin Shirley
|Förra album = Wildest Dreams  (2003)
|Detta album = Rainmaker  (2003)
|Nästa album = No More Lies  (2003)
}}
Rainmaker är en låt och singel av den engelska heavy metal-gruppen Iron Maiden. Det är deras andra singel från albumet Dance of Death efter Wildest Dreams, släppt den 24 november, 2003. Låten är skriven av bandets basist, Steve Harris, en av gitarristerna, Dave Murray och deras sångare Bruce Dickinson. Som Wildest Dreams så hade den här singeln en bild från bandets musikvideo till låten. Med till singeln fanns även en dubbelsidig affisch. 

Låten är en typisk "Dave Murray låt" och texten är lätt att minnas. Låten har dock inget att göra med boken med samma namn (sv. Regnmakaren) från 1995 av författaren John Grisham. Låten är istället en allegori över livet där en öken representerar människans existens. När det regnar i ökenlandskap så förändras landskapet mycket snabbt tack vare att växtligheten kommer fram. Regnet betyder alltså i den här låten en stor del, när det regnar så förändras våra liv och vi blir mer glada. Men vem är det som kan starta regnet men som inte gör det, undrar texten i låten, vilket förblir ett mysterium.

B-sidan hade med låtarna Dance of Death i en orkester version. Flera ändringar gjordes för att lägga på ett mer orkester-sound.  Den andra B-sidan är som på singeln Wildest Dreams när bandet jammar. Bruce rappar lite och bandet lirar. 

Singeln släpptes även som Wildest Dreams i en dvd-version. Med fanns videon till Rainmaker, The Wicker Man (live) och Children of the Damned (live) som spelades in 2002 under en stödkonsert åt Clive Burr MS Trust Fond.  Med fanns även bilder från när bandet spelade in videon till Rainmaker

Låtlista cd-singel 
Rainmaker (Murray, Harris, Dickinson)
Dance Of Death (orchestral version) (Gers, Harris)
More Tea Vicar (Dickinson, Gers, Harris, McBrain, Murray, Smith)

Låtlista dvd-singel 
Rainmaker (video)  (Murray, Harris, Dickinson)
The Wicker Man (live) (Smith, Harris, Dickinson)
Children Of The Damned (live) (Harris)
Rainmaker Video – The Making Of

Banduppsättning 
Bruce Dickinson - sång
Janick Gers - gitarr
Dave Murray - gitarr
Adrian Smith - gitarr
Steve Harris - bas
Nicko McBrain - trummor

Källor 
 maidenfans.com "Rainmaker"
 maidenfans.com "Rainmaker - DVD-singel"
 maidenfans.com "Dance of Death - Rainmaker"

Externa länkar
Texten till låten
Musikvideon

Iron Maiden - singelskivor
Musiksinglar 2003
Engelskspråkiga sånger
HTML-redigeringsprogram

HTML-redigeringsprogram eller HTML-redigerare, ett datorprogram för att skapa webbsidor i HTML. Visserligen kan HTML-kod skrivas med vilket textredigeringsprogram som helst, men specialiserade HTML-redigeringsprogra tillhandahåller speciella verktyg och funktioner som underlättar skapandet av webbsidor. Till exempel arbetar många HTML-redigeringsprogram inte bara med HTML utan även med besläktade teknologier som CSS, XML och JavaScript eller ECMAScript. I vissa fall kan de också kommunicera med webbservrar via FTP och WebDAV, och versionshanteringssystem såsom CVS eller Subversion.

Redigeringsprogram 
 Adobe Dreamweaver
 Microsoft Frontpage

Fria  
 Amaya
 Aptana
 Bluefish
 FCKeditor
 Nvu
 Quanta Plus
 TinyMCE
Postfixnotation

Postfixnotation är en  notation inom matematik och logik där man skriver operanderna före operatorn. 

Betrakta uttrycket

I många fall är det enklare om man kan skriva uttrycket på en rad och utan specialtecken:

(-pi + 15 + 7) / rot (10 - 3)

Uttrycket är nu en blandning, där operatorerna plus, minus och division står i infixnotation, och kvadratroten uttrycks som en funktion, med parenteser för argument(-en). På liknande sätt brukar uttryck skrivas i programspråk.

Vi kan skriva detta uttryck med postfixnotation; notera att additionen innehåller tre termer men operatorn endast behöver användas en gång:

((pi -) 15 7 +) ((10 3 -) rot) / 

Om vi istället låter varje använd operator ha ett bestämt antal operander, kan parenteser helt överhoppas.

pi neg 15 + 7 + 10 3 - rot / 

Operatorer

Det sista sättet kallas omvänd polsk notation, och lämpar sig mycket bra för en maskin ska kunna göra beräkningar på en aritmetikstack. I någon form brukar en kompilator omvandla uttryck till denna form för att programkörningen ska gå så fort som möjligt. 
Formen har också använts direkt av till exempel Hewlett Packards miniräknare, där man fått införa en särskild tangent "Enter" för att skilja tal åt vid inmatning; i exemplet ovan mellan 10 och 3.

Datavetenskap
Operatorer
Logik
Dimetylsulfoxid

Dimetylsulfoxid, ofta förkortat DMSO, är ett polärt aprotiskt lösningsmedel. DMSO är i sig själv en färg- och luktlös viskös vätska med extremt bra lösningsmedelsegenskaper. Det löser sig med lätthet i de flesta organiska lösningsmedel och kan även lösa en del oorganiska salter; det är vidare blandbart med vatten i alla proportioner.
Ämnet erhålls som en viktig biprodukt vid pappersmassaframställning.

Många SN2-reaktioner kan med fördel utföras i lösningsmedlet eftersom det solvatiserar katjoner bra genom koordination med syret, medan det lämnar anjoner (de potentiella nukleofilerna) blottade. DMSO har en svagt sur karaktär med , vilket gör lösningsmedlet olämpligt för reaktioner involverande starka baser. Ibland brukas DMSO i syntessammanhang som oxidationsmedel, till exempel i Swern-oxidation. Deutererad DMSO, DMSO-d6, används som lösningsmedel vid NMR-experiment.

DMSO är en användbar kryoprotektant, ett ämne som har till uppgift att skydda celler från frysskador vid nedfrysning. Molekylen går igenom cellen och tränger ut vattnet och på så sätt förhindras den intracellulära iskristallationen som är skadlig för cellen. 

DMSO är relativt ogiftigt, men har en irriterande verkan på hud, ögon och andningsorgan. Det skall hanteras med försiktighet eftersom ämnen lösta i DMSO lätt tas upp genom huden.

Enligt forskningsresultat av Brittany Trang publicerat den 18 augusti 2022 i Science och relaterad i Nature 18 August 2022, finns det indikationer på att DMSO skulle kunna användas till att bryta ner PFAS, vilken ämnesgrupp hittills visat sig mycket långlivad i naturen.

Se även 
 Dimetylsulfon
 Dimetylsulfid
 Etylmerkaptan
 Karbonylsulfid

Lösningsmedel
Sulfoxider