kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
C.N. Carleson

Carl Natanael "C.N." Carleson, född 5 mars 1865 i Stockholm, död 13 oktober 1929, var en svensk socialistisk politiker och chefredaktör, som även gick under pseudonymen Spartacus.

Biografi 
Föräldrar var skräddarmästaren Victor Carleson och Sara Charlotta Hägg. Efter studentexamen 1883 och studier i Uppsala anställdes Carleson vid Social-Demokraten, för vilken han var chefredaktör 1892–1896 och 1908–1910 samt för Norrskensflamman 1912–1913 och för Folkets Dagblad Politiken 1917–1918. 

Carleson var även en ledande gestalt i Socialdemokratiska arbetarepartiet och tillhörde 1907–1911 partistyrelsen. Vid partisprängningen 1917 följde han med Zeth Höglunds vänsterfraktion och deltog vid bildandet av Sveriges socialdemokratiska vänsterparti (sedermera Sveriges Kommunistiska Parti från 1921). Han var dock aldrig helt övertygad kommunist, men satt 1916–1918 i partiets styrelse. Carleson drog sig tillbaka från politiken 1923.

Bibliografi

Översättningar 
 Uppfinningarnas bok: öfversigt af industriens utveckling på alla områden (översatt tillsammans med Ernst Kock, 1889-1894)
 William Morris: Nytt från en ny värld eller En hvilans tid (Socialdemokratiska arbetarpartiets förlag, 1892)
 Johan Falkberget: Svarta fjäll (Svarte Fjelde) (Björck & Börjesson, 1911)
 Johan Falkberget: Urtidsnatt (Urtidsnat) (Björck & Börjesson, 1911)
 Johan Falkberget: Vargfjället (Vargfjeldet) (Björck & Börjesson, 1912)
 Lord Hugh Cecil: Konservatismen (Conservatism) (Tiden, 1913)
 W. Wardle Fowler: Rom: Romerska rikets historia i dess huvuddrag (Tiden, 1918)

Källor 

 Svensk uppslagsbok. Lund 1930

Vidare läsning

Externa länkar 

 

Personer inom svensk arbetarrörelse
Svenska kommunister
Svenska socialdemokrater
Svenska översättare
Översättare från engelska
Översättare från norska
Män
Födda 1865
Avlidna 1929
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Översättare från Stockholm
Politiker från Stockholm
Carl Natanael
Nganasaner

Nganasaner, tidigare kallade tavgisamojeder, är en folkgrupp som traditionellt har bott på den lägre delen av Tajmyrhalvön. I början av 2000-talet uppgick ngasanerna till cirka 800 personer. Språket, nganasaniskan, tillhör den samojediska gruppen och har två huvuddialekter, östlig och västlig nganasaniska. 

Under den största delen av sin historia har de levt av jakt och fiske. Nganasanerna är ryska federationens nordligast boende minoritet. De är nära släkt med nentserna. Sedan 1930-talet har ngasanerna påverkats allt mer av sin tillhörighet till Ryssland, med bland annat tillgång till alkohol, och att de har uppmuntrats till att bli bofasta. Numera lär sig få av deras barn att tala det nganasaniska språket.  

En genetisk studie under 2019, publicerad i tidskriften Nature, fann att nganasanerna bäst representerar källpopulationen för det protouraliska folket och att nganasanliknande anor finns i alla moderna talare av uraliska språk.

Referenser 

Etniska grupper i Ryssland
The Struggle Continues

The Struggle Continues är ett album av den svenska hiphopgruppen Looptroop från 2002. Det belönades med P3 Guld i kategorin "årets hiphop/soul" och nådde 19:e plats på den svenska albumlistan.

En instrumentalversion, The Struggle Continues Instrumentals, släpptes på LP ett tag efter att albumet släpptes.

Låtlista 
"David vs Golitah Hustlas"
"Don't Hate the Player"
"The Struggle Continues"
"Looptroopland"
"Looking for Love"
"Revolutionary Step"
"Musical Stampede"
"Still Looking"
"Who Want It"
"Fly Away"
"Up to the Sky"
"Bandit Queen"
"Get Ready"
"Fruits of Babylon"
"Last Song"

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Album av Looptroop Rockers
Musikalbum 2002
Album utgivna på Burning Heart Records
Hemse landskommun

Hemse landskommun var en kommun på södra delen av Gotland.

Administrativ historik
I Hemse socken inrättades denna landskommun när de svenska kommunalförordningarna trädde i kraft 1863. 

Vid kommunreformen 1952 blev den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Alva, Fardhem, Gerum, Levide, Linde, Lojsta, och Rone. Den utökade kommunen hade 3 990 invånare den 31 december 1951.

Landskommunens gränser ändrades flera gånger (årtal avser den 1 januari det året om inget annat anges):
1964 - Till Hemse landskommun och Alva församling överfördes från Havdhems landskommun och Eke församling ett obebott område omfattande en areal av 0,16 kvadratkilometer land.
1967 - Från Hemse landskommun och Levide församling överfördes till Klintehamns landskommun och Eksta församling ett obebott område omfattande en areal av 0,04 kvadratkilometer, varav allt land.
1967 - Till Hemse landskommun och Alva församling överfördes från Hoburgs landskommun och Vamlingbo församling ett obebott område omfattande en areal av 0,05 kvadratkilometer, varav allt land.

I kommunen inrättades 25 juni 1886 Hemse municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1958. 

Den 1 januari 1971 bildades enhetskommunen Gotlands kommun, varvid denna kommun, liksom öns övriga och Gotlands läns landsting, upplöstes. När Hemse landskommun upplöstes hade den 3 503 invånare.

Kommunkoden 1952-1970 var 0910.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen först Hemse församling. Vid kommunreformen 1 januari 1952 tillkom församlingarna Alva, Fardhem, Gerum, Levide, Linde, Lojsta och Rone.

Geografi
Hemse landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 204,06 km², varav 203,65 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Hemse landskommun fanns tätorten Hemse, som hade 887 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 24,2 procent.

Näringsliv
Vid folkräkningen den 31 december 1950 var huvudnäringen för landskommunens (med 1952 års gränser) befolkning uppdelad på följande sätt:

52,6 procent av befolkningen levde av jordbruk med binäringar
24,3 procent av industri och hantverk
8,0 procent av handel
5,9 procent av samfärdsel
5,3 procent av offentliga tjänster m.m.
2,4 procent av husligt arbete
1,6 procent av ospecificerad verksamhet.

Av den förvärvsarbetande befolkningen (1 638 personer) jobbade bland annat 51,5 procent med jordbruk med binäringar. 25 av förvärvsarbetarna (1,5 procent) hade sin arbetsplats utanför landskommunen.

Befolkningsutveckling
 Befolkningsutveckling i Hemse landskommun 1870-1960

Stapeln för 1950 avser kommunens gränser efter reformen 1952.

Politik

Andrakammarval 1952-1968 
Siffrorna är avrundade så summan kan vara en annan än 100.

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Förbundet Sverige–Sovjetunionen

Förbundet Sverige–Sovjetunionen, egentligen Sällskapet för främjande av kulturella och ekonomiska förbindelser mellan Sverige och Sovjetunionen, var en svensk organisation med syfte att främja vänskap och kulturutbyte mellan Sverige och Sovjetunionen.

Förbundet Sverige-Sovjetunionen bildades 1935 på initiativ av professor Wilhelm Palmær, som också var dess förste ordförande. Förbundet tillkom under perioden då den sovjetiska folkfrontspolitiken fördes fram, och hade stort stöd från en rad kulturpersonligheter, forskare och politiker. Efter tillbakagångar under andra världskriget ombildades föreningen 1950 i samverkan med den sovjetiska kulturorganisationen VOKS och på grundval av ett 30-tal lokalorganisationer.

Organisationens huvudsakliga verksamhet inriktades på olika former av kulturutbyte med Sovjetunionen, och som mest hade man ca 10 000–11 000 medlemmar. Förbundet mottog periodvis ekonomiskt stöd från Sovjetunionens kommunistiska parti. I samband med de djupa förändringarna som ägde rum i Östeuropa under slutet av 1980-talet och början av 1990-talet och slutligen kulminerade i Sovjetunionens upplösning 1991 ebbade Förbundet Sverige-Sovjetunionens verksamhet ut, även om någon formell upplösning aldrig ägt rum.

Åren 1968–1987 gav förbundet ut tidskriften Sovjet kontakt.

Kända medlemmar 
 Stellan Arvidson (1902–1997), författare och politiker
 Wilhelm Palmær (1868–1942), kemist
 Arvid Rundberg (1932–2010), författare
 Nils Silfverskiöld (1888–1957), läkare och gymnast

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Sveriges dödbok 1901-2009
 Adresskalender för Stockholm med förorter 1936

Sovjetunionen
Kommunism i Sverige
Frontorganisationer
Organisationer bildade 1935
Relationer mellan Sovjetunionen och Sverige
Tändargas

Tändargas kallas den gas som finns i cigarettändare, vanligtvis butan.

Under 1970- och 80-talen kom flera larmrapporter i Sverige om skador och dödsfall efter att barn och ungdomar sniffat tändargas.

Bränslen
Reiters syndrom

Reiters syndrom är en typ av reaktiv artrit och är ett autoimmunt tillstånd som uppträder till följd av en infektion i en annan del av kroppen.

Tillståndet är uppkallat efter den tyske läkaren Hans Reiter som första gången beskrev det 1916.

Reiters syndrom föregås ofta av en urogenital infektion med bakterien Chlamydia trachomatis, men även andra organismer kan vara involverade i uppkomsten av syndromet.

Av anledningar som vi ännu inte känner till verkar kroppens immunförsvar ha en bristande funktionsförmåga i samband med infektionen och börjar därför attackera frisk vävnad, vilket leder till att den blir inflammerad. Detta tillstånd kan inträffa i alla åldrar, men det drabbar vanligtvis yngre vuxna i åldrarna 20 till 40 år. Män drabbas oftare än kvinnor, särskilt i de fall som har en koppling till könssjukdomar.

Källor

Referenser

Externa länkar 
 Praktisk Medicin - Artrit, icke bakteriell. Reaktiv artrit. Reiters Syndrom.

Autoimmuna sjukdomar
Reumatiska sjukdomar
Artriter
Bansuri

Bansuri är en indisk tvärflöjt, ofta gjord av bambu. Bansuri har sex eller sju hål. Enligt hinduisk tradition är det den flöjtspelande avataren Krishnas instrument.

Ibland binder man ihop två flöljter, den ena utan hål, och på så sätt kan får en ackompanjerande bordunton.

Externa länkar 
 chandrakantha.com: Bansuri and venu

Träblåsinstrument
Fall-referentstudie

En fall–referentstudie eller fall–kontrollstudie (engelska case-control study eller "case-referent study") är en vetenskaplig studie som utgår från patientfall med sjukdomen som ska studeras, samt friska referenser. Detta kan ses som en naturlig utvidgning av en tvärsnittstudie. 

Då man till exempel studerar etiologin bakom en sjukdom kan första fasen bestå i att undersöka ett representativ urval från populationen för att identifiera högrisk- (alt. lågrisk-) grupper, från vilka sedan en mer detaljerad information kan hämtas. Utvidgningen består sedan i att jämföra och analysera patientfallens tidigare exponering (levnadsmönster, arbetsmiljö, läkemedel etc.) med sådana utan sjukdom (kontrollerna).

Referenserna kan matchas mot fallen med avseende på kön och ålder för att bortse från eventuella köns- och åldersvariationer.

Fall–referentstudien är vanligen retrospektiv. Den startar med effekten och går bakåt i tiden och händelsekedjan för att ta reda på orsaken. Ett problem med retrospektiva studier är att säkerställa att exponeringen verkligen inträffade före insjuknandet.

Se även 
 Kohortstudie
 Biostatistik

Forskning
Statistik
Vetenskaplig metod
Kohortstudie

Kohortstudier är inom statistik en studie på en grupp individer med någon bestämd gemensam erfarenhet inom en viss tidsperiod. En födelsekohort är det vanligaste exemplet, men en kohort kan också bestå av de som anställts vid en viss industri under en tidsperiod eller som vid en viss tidpunkt arbetat där. Andra exempel är "överlevnad efter hjärtinfarkt" ett visst år.

En kohortstudie (prospektiv eller retrospektiv) kan sägas vara den näst sista (ofta sista) länken i kedjan för att bekräfta ett samband mellan sjukdom och exponering.

Vid en kohortstudie går man från ’orsak’ till ’effekt’ och startar följaktligen med att identifiera exponeringen (vid en retrospektiv studie på historiska data är proceduren analog fastän den sker i analysen) varefter man jämför sjukdomsmönstret i de olika exponeringskategorierna. Man får då möjlighet att skatta inte bara de relativa utan också de absoluta riskerna.

Inom en kohort kan individer plockas ut för att ingå i en fall-kontrollstudie. Denna sorts studie kallas nested case-control eftersom det är en studie inuti en annan studie.

Se även 
Biostatistik

Statistik
Vetenskaplig metod
Confounding

Confounding (en: sammanblandning av orsaksfaktorer, ibland snedvridning) är en term inom forskningsmetodik som betecknar okontrollerade eller okända variabler som samvarierar med både beroende och oberoende faktorer. De faktorer som orsakar confounding brukar kallas confounders, förväxlingsfaktorer eller störfaktorer (ibland även snedvridande faktorer). De störfaktorer som finns kvar efter att anpassningar gjorts för att ta hänsyn till confounding brukar kallas residual confounders. 

Störfaktorer är faktorer som kan ge upphov till statiska samband mellan variabler utan att det finns direkta orsakssamband. Confoundingvariabler kan vara svåra att känna igen och mäta i vetenskapliga studier. Att inte ta hänsyn till dem kan då leda till felaktiga slutsatser i studien. Det är därför viktigt att försöka förutse och ta hänsyn till sådana faktorer så att påverkan i den statistiska beräkningen minskas. I synnerhet vid epidemiologiska studier och annan analys av befolkningsstatistik måste risken för confounding beaktas. Vid kontrollerade randomiserade experiment är risken mindre.

Exempel:
En publikation i Nature 1999 visade att små barn som sov i rum med lyset tänt tenderade att utveckla närsynthet senare i livet oftare än de som sov i mörkare rum. Sambandet frestade forskarna att dra slutsatsen att nattljuset bidrog till synproblem. En senare studie visade däremot att det fanns en förbisedd confoundingvariabel; föräldrar till barn som utvecklade närsynthet hade ofta själv synproblem och detta gjorde att de tenderade lämna barnrummet belyst på nätterna.

Se även
Argumentationsfel#Confounding
Beroende variabel
Kausalitet
Oberoende variabel
Orsak och verkan
Systematiskt fel

Referenser 

Statistik
Kalle Blomkvist – Mästerdetektiven lever farligt

Kalle Blomkvist – Mästerdetektiven lever farligt är en svensk långfilm från 1996 i regi av Göran Carmback.

Handling 
Det är sommarlov och i Lillköping pågår en ridderlig kamp mellan gängen i Röda rosen och Vita rosen. 11-åriga Eva-Lotta blir vittne när ockraren Gren mördas. Mördaren undkommer men Eva-Lotta tror sig kunna peka ut honom. Mästerdetektiven Kalle Blomkvist ger sig ut på en jakt efter mördaren.

Om filmen 
Filmen bygger på Astrid Lindgrens roman Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt, som kom ut 1951. Boken filmatiserades första gången 1957 som Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt.

I den följande filmen, Kalle Blomkvist och Rasmus, kör skurkarna en Mercedes med den gamla typen av registreringsskylt (länsbokstav + siffror).

Scenerna i den lilla staden är inspelade i Norrtälje, och lantmiljöerna i Västerhaninge. Bageriescenerna är inspelade i Örnsbergs Hembageri i Aspudden.

Skådespelare 
Malte Forsberg - Kalle Blomkvist
Josefin Årling - Eva-Lotta Lisander
Totte Steneby - Anders
Victor Sandberg - Sixten, Röda rosen
Bobo Steneby - Benke, Röda rosen
Johan Stattin - Jonte, Röda rosen
Claes Malmberg - Konstapel Björk
Krister Henriksson - Mördaren
Ulla Skoog - Sixtens moster Ada
Peter Andersson - Kommissarie Strand
Lakke Magnusson - Oscar Gren, procentare
Catherine Hansson - Eva-Lottas mamma
Leif Andrée - Eva-Lottas pappa
Erika Höghede - Sixtens mamma
Toni Wilkens - Sixtens pappa
Jacob Nordenson - Doktorn, Benkes pappa
Gerd Hegnell - Fru Karlsson
Per Morberg - Lokaltidningens redaktör
David Olsson - Fredrik med Foten

Musik 
"De hjältemodiga", musik av Peter Grönvall, text av Nanne Grönvall

"De hjältemodiga" framförs av:
 Rickard Dahlgren
 Alexander Koning-Winqvist
 Henrik Philips
 Maria Rådsten
 Caroline Wadman
 Fredrik Ådén
 Joakim Hård-Sandahl
 Nanne Grönvall
 Leonard Malm
 Ida Rådsten
 Erik Somnäs
 Christina Ådén
 Ludvig Andersson

Källa

Referenser 

Filmer 1996
Svenska Astrid Lindgren-filmatiseringar
Svenska familjefilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska filmer baserade på böcker
Svenska 1990-talsfilmer
Multikollinearitet

Multikollinearitet (vid två variabler kollinearitet) är en statistisk term. (Multi)kollinearitet innebär att två (eller flera) kovarianser är högt korrelerade. 

Ett statistiskt resultat kan förklaras med så kallade förklaringsfaktorer. Om variationen mellan två sådana förklaringsfaktorer är liten eller obefintlig, det vill säga att faktorerna är högt korrelerade, innebär det att man heller inte kan använda endera förklaringsfaktorn för att bedöma eller förklara ett statistiskt resultat.

Statistik
Theobald Böhm

Theobald Böhm, född 9 april 1794, död 25 november 1881, var en tysk flöjtist, tonsättare och uppfinnare från München, som gjort banbrytande insatser för träblåsinstruments konstruktion. Böhm var kunglig kapellmästare i München. Vid de äldsta flöjtkonstruktionerna fäste man största vikten på enkelt spelsätt och gjorde avkall på stämningen. Böhm lade i stället huvudvikten på renstämndhet och möjlighet till en komplett kromatisk skala så att godtycklig tonart kunde spelas.

För att klara hanteringen införde Böhm 1832 ett klaffsystem  så att man med fingrarna i bekvämt spelläge ändå kunde manövrera klaffar på stort avstånd. Genialisk var uppfinningen av ringklaffen  runt ett tonhål, varmed vanns att man genom ett system med hävstänger samtidigt som man med fingret täckte ett tonhål kunde påverka en klaff längre bort på instrumentet.

1853 presenterades patentflöjten. Böhmsystemet var inte begränsat till diverse mekanik i form av hävarmar och klaffar. Böhm var inte bara en virtuos i flöjtspelning, utan han hade även gedigna kunskaper i akustik, vilket kom väl till pass när tonhålens placering och hålens storlek skulle fastläggas. Generellt gjorde Böhm tonhålen större, än vad som dittills varit brukligt för flöjter. Han införde även en cylindrisk borrning av flöjter, som dittills varit svagt koniskt borrade. Munstycket, som dittills varit rakt borrat, ändrades av Böhm till parabolisk borrning.

Böhms förändringar gav sammantagna ett både mer lättspelat och bättre klingande instrument.

Principerna för Böhms klaffmekanism har sedan i modifierad form överförts till andra träblåsinstrument, såsom klarinett, saxofon, oboe m m och är nu dominerande för alla moderna instrument av dessa typer. Om sina flöjtkonstruktioner utgav Böhm verket Über den Flötenbau und die neuesten Verbesserungen desselben (1847).

Böhm uppfann saker även utanför musikens område, t.ex. en speciell kikare att användas för att upptäcka brand på långt avstånd.

Källor
Svensk uppslagsbok, Lund 1930

Tyska uppfinnare
Födda 1794
Avlidna 1881
Män
Tyska flöjtister
Rysslands federala distrikt

Alla Rysslands federationssubjekt grupperas i åtta federala distrikt, vilka vart och ett administreras av ett ombud utsett av Rysslands president. Systemet infördes 2000 av president Vladimir Putin för att förbättra centralmaktens övervakning av landets olika federationssubjekt.

Källor

Federala distrikt
Regionala politiska indelningar
 
Ryska federala myndigheter
Longjing-te

Longjing-te (), 'drakkällans te', är ett grönt te från Kina. Longjingte anses vara ett av de allra främsta, och delas in i sju klasser: Superior (qíqiānɡ, 旗枪 eller 旗槍), Special (quèshé, 雀舌) och sedan från 1 till 5.

De allra högsta graderna av detta te får endast plockas per hand.

Framställning
Teet odlas på sluttningarna vid Västra sjön i Hangzhou i provinsen Zhejiang i östra Kina där den "drakkälla" finns som givit teet dess namn. Det plockas och torkas mestadels för hand och har blivit känt för sin höga kvalité.

Longjing-te kan också avse te från andra orter som framställs med samma teplantor och teknik som originalet från Hangzhou.

Externa länkar
The Way of Tea: Long Jing 龙井茶
Hudong.com: 龙井

Te
Grönt te
Kinesiska drycker
Kinesiska teer
Teer från Zhejiang
WP:Projekt Kina
Åkerlund & Rausing

Åkerlund & Rausing är ett svenskt förpackningsföretag, grundat 1929 av Erik Åkerlund och Ruben Rausing. 

Ruben Rausing hade fram till 1929 arbetat på Esselte med förpackningsfrågor. Erik Åkerlund hade samma år sålt sitt tidskriftsförlag till Bonniers, och var den som stod för startkapitalet medan Rausing stod för kunnandet. Företaget bildades i slutet av 1929 sedan man övertagit Axel Seiersen & Co, som tillverkat kapslar om omslag för cigaretter och kanisterpåsar med firmanamn för kaffeblandningar i förhyrda lokaler vid Östergatan i Malmö. Nyåret 1930 började man sin verksamhet i lokalerna i Malmö. En av företagets första framgångar blev färdigförpackat mjöl i kraftpapperförpackningar. Tidigare hade mjölet levererats till handelsbodarna i 100-kilos mjölsäckar, och förvarats i trälårar i butiken för att vägas upp till enskilda kunder. 1933 hade Rausing tjänat ihop tillräckligt med pengar för att kunna lösa ut Åkerlund från företaget. Sommaren 1939 flyttade företagets huvudkontor till Lund, men fabriken i Malmö behölls. 

Utvecklingen gick snabbt framåt. 1935 passerade man 2 miljoner i omsättning, 1939 4 miljoner. 1945 skedde en första utbyggnad av fabriken i Lund, och samtidigt ökade omsättningen till 12 miljoner kronor. Krigsåren gav förpackningarna vind i seglen; ransoneringarna innebar att varumängderna behövde kontrolleras bättre, och lösviktsförsäljning av mjöl, socker, salt med flera basvaror förbjöds. Tetra Pak grundades 1951 som ett dotterbolag till Åkerlund & Rausing. 

Företaget var under många år ledande inom förpackningsindustrin i Sverige och företaget hade sin glansperiod under tiden från dess grundande till 80-talet. Företaget har även ett samarbete med Tetra Pak idag, där det agerar som underleverantör. Tillsammans med Tetra Pak utgör Åkerlund och Rausing en stor del av förpackningsindustrin i Sverige.

A&R Carton 

I januari 2000 bildades företaget A&R Carton ur Åkerlund & Rausing, verksamt som leverantör av vikbara kartonger och förpackningsmaskiner. 2011 slås A&R Carton samman med Flextrus och byter namn till ÅR Packaging. 2015 förvärvar man det amerikanska företaget MeadWestvacos (MWV) europeiska tobakförpackningsverksamhet. Bolaget har sitt huvudkontor i Lund med en omsättning på knappt 5 miljarder kronor, 2200 anställda och 16 produktionsanläggningar i Europa och Ryssland. Bolaget ägs av riskkapitalbolaget Ahlström Capital (64%), Accent Equity Partners (34%) och ledningen (2%).

Källor
Packat och klart i 150 år Norrköpings Tidningars artikelserie Stolta stad 2006-12-09 (PDF)

Noter 

Svenska förpackningsföretag
Företag i Lund
Sveriges industrihistoria
Företag bildade 1929
Efternamnspar
Släkten Rausing
Svenska kommittén för Vietnam

Svenska kommittén för Vietnam (SKfV) var en ideell förening i Sverige till stöd för Vietnam.

Föreningen bildades den 24 januari 1968 med nationalekonomen Gunnar Myrdal som ordförande. Den 13 februari antog föreningen ett program, "Appell för Vietnams folk" som låg nära de fredsvillkor som FNL och Nordvietnam då ställde.

Den 21 februari 1968 anordnade föreningen ett fackeltåg genom Stockholm. I fackeltåget medverkade ecklesiastikministern Olof Palme tillsammans med Nordvietnams ambassadör i Moskva och detta ledde till diplomatiska förvecklingar mellan Sverige och USA.

Myrdal efterträddes 1971 som ordförande av riksdagsledamoten Birgitta Dahl. 1975 bytte föreningen namn till Svenska kommittén för Vietnam, Laos och Kambodja. Andra aktiva i föreningen var Hans Göran Franck och Anita Gradin.

Se även
Svenska Vietnamkommittén (1965)
De förenade FNL-grupperna (DFFG) (1965-1975)

Organisationer bildade 1968
Vietnam