kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Henry H. Arnold

Henry Harley Arnold, kallad "Hap" Arnold, född 25 juni 1886 i Gladwyne i Montgomery County, Pennsylvania, död 15 januari 1950 i Sonoma, Kalifornien, var en amerikansk general och flygmilitär. 

Arnold var chef för USA:s flygstridskrafter under andra världskriget som då var en del av armén.

Biografi 
Arnold genomgick officersutbildning vid United States Military Academy fick sin officersfullmakt i USA:s armé 1907, med infanteriet som truppslag. Han sändes snart därefter till ockupationstrupperna på Filippinerna. 1911 gick han i bröderna Wrights flygskola och fick placering i signaltruppernas flygkår. Till sin besvikelse deltog han inte i första världskriget, men gjorde snabb karriär inom de växande flygtrupperna. 

1938 blev Arnold chef för arméns flygkår (United States Army Air Corps, från juni 1941 United States Army Air Forces). Därmed kom han att leda det amerikanska arméflyget, under en enorm tillväxttid. Exempelvis växte flygplansproduktionen från 6 000 plan 1940 till 75 000 plan 1945. 1935 bestod flygvapnet av 21 000 man, 1945 av 2 500 000 man. Arnold och hans brittiska kolleger hade olika syn på vilken metod som skulle användas för bombning av Nazityskland. Britterna med Harris i spetsen förespråkade ytbombning nattetid och Arnold precisionsbombning dagtid. Vid Casablancakonferensen bestämdes att båda metoderna skulle användas. Amerikanarna hade dock stora förluster till dess att jaktplan med tillräcklig räckvidd för att eskortera bombplanen fanns tillgängliga.

Arnold blev general 1943 och femstjärnig general, General of the Army i december 1944. Han var chef för arméns flygvapen 1942–1946. Under de sista krigsmånaderna hämmades hans ledarskap av ett antal hjärtattacker. Han avgick från aktiv tjänstgöring i juni 1946. 

USA:s flygvapen (United States Air Force) bildades genom National Security Act of 1947 och Arnold utsågs därefter 1949 till USA:s förste och hittills ende femstjärnige flyggeneral, General of the Air Force.

Den 14 mars 1927 deltog Henry H. "Hap" Arnold i etableringen av Pan American Airways Incorporated, "Pan Am". Han var även medgrundare till Rand Corporation.

År 1949 gav Arnold ut sina memoarer Global Mission.

Bibliografi

Referenser

Noter

Externa länkar 

Amerikanska flygpionjärer
Personer i USA under andra världskriget
Storkorset av Hederslegionen
Gravsatta på Arlingtonkyrkogården
Personer från Montgomery County, Pennsylvania
Födda 1886
Avlidna 1950
Män
Generaler i USA:s armé
Generaler i USA:s flygvapen
Alumner från United States Military Academy
Alumner från United States Army Command and General Staff College
Sincerely Yours

Sincerely Yours, även S/Y, är ett svenskt skivbolag som har sin bas i Göteborg. Det startades 2005 av elektropopduon The Tough Alliance efter att de hade hoppat av skivbolaget Service. TTA började med att ge ut sin egen musik på skivbolaget men har sen dess kontrakterat och gett ut musik från flera olika artister som kan ses nedan. 2009 lades The Tough Alliance ner och efter det har bandets sångare, Eric Berglund, drivit bolaget själv. S/Y har förutom skivor och musik också bland annat kläder, videor, meddelanden, remixar och spray-mallar i sin katalog.

Band och artister
 ceo
 jj
 Kendal Johansson
 Merely
 Nordpolen
 Sail a Whale
 Team Rockit

Band och artister som tidigare gavs ut på S/Y 
Air France
Avner
The Honeydrips
Jonas Game
Joel Alme
Memory Tapes
The Tough Alliance

Diskografi

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska skivbolag och skivmärken
Skivbolag och skivmärken bildade 2005
Sydafrikas Grand Prix 1976

Sydafrikas Grand Prix 1976 var det andra av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1976.

Resultat
 Niki Lauda, Ferrari, 9 poäng
 James Hunt, McLaren-Ford, 6
 Jochen Mass, McLaren-Ford, 4
 Jody Scheckter, Tyrrell-Ford, 3 
 John Watson, Penske-Ford, 2
 Mario Andretti, Parnelli-Ford, 1 
 Tom Pryce, Shadow-Ford 
 Vittorio Brambilla, March-Ford
 Patrick Depailler, Tyrrell-Ford
 Bob Evans, Lotus-Ford
 Brett Lunger, Surtees-Ford
 Hans-Joachim Stuck, March-Ford 
 Michel Leclère, Williams (Wolf-Williams-Ford)
 Chris Amon, Ensign-Ford 
 Harald Ertl, Hesketh-Ford
 Jacky Ickx, Williams (Wolf-Williams-Ford)
 Emerson Fittipaldi, Fittipaldi-Ford (varv 70, motor)

Förare som bröt loppet 
 Clay Regazzoni, Ferrari (varv 52, motor) 
 Jacques Laffite, Ligier-Matra (49, motor) 
 Jean-Pierre Jarier, Shadow-Ford (28, kylare)
 Carlos Pace, Brabham-Alfa Romeo (22, oljetryck) 
 Gunnar Nilsson, Lotus-Ford (18, koppling)
 Carlos Reutemann, Brabham-Alfa Romeo (16, oljetryck) 
 Ronnie Peterson, March-Ford (15, olycka) 
 Ian Scheckter, Blignaut (Tyrrell-Ford) (0, olycka)

Noteringar 
 Gunnar Nilsson gjorde F1-debut.

VM-ställning

 

1976 i Sydafrika
Sydafrikas Grand Prix
Operativa enheten

Operativa enheten (OpE), var en högre ledningsstab inom svenska Försvarsmakten som verkade åren 2005–2008. Förbandsledningen var förlagd i Uppsala garnison i Uppsala.

Historik
Operativa enheten bildades genom att Operativa insatsledningen (Opil) delades till två enheter, Operativa enheten och Insatsstaben. Operativa enheten hade till uppgift att leda alla svenska militära insatser inom och utom riket. År 2008 upplöstes i sin tur Operativa enheten, och ersattes av Insatsledningen (INS) ingåendes som en stab vid Högkvarteret i Stockholm.

Ingående enheter

Operativa staben
I den operativa enheten fanns ett antal sektioner för olika funktioner numrerade J1–J10 (J0). J0 benämner utveckling i kedjan. J:et står för engelskans "joint" och betecknar att det är försvarsgrensgemensamma funktioner.

Arméns taktiska stab
Arméns taktiska stab (ATS) bildades den 1 juli 2000 som Arméns taktiska kommando (ATK), efter en omorganisation av Armécentrum. Arméns taktiska kommando hade i uppgift att leda verksamheten vid markstridskrafterna samt Utlandsstyrkan. Den 1 april 2007 omorganiserades kommandot till Arméns taktiska stab.

Flygvapnets taktiska stab
Flygvapnets taktiska stab (FTS) bildades den 1 juli 2000 som Flygvapnets taktiska kommando (FTK), efter en omorganisation av Flygvapencentrum. Flygvapnets taktiska kommando hade i uppgift att leda verksamheten vid luftstridskrafterna. Den 1 april 2007 omorganiserades kommandot till Flygvapnets taktiska stab.

Marinens taktiska stab
Marinens taktiska stab (MTS) bildades den 1 juli 2000 som Marinens taktiska kommando (MTK), efter en omorganisation av Marincentrum. Marinens taktiska kommando hade i uppgift att leda verksamheten vid sjöstridskrafterna samt amfibieförbanden. Den 1 april 2007 omorganiserades kommandot till Marinens taktiska stab.

Förläggningar och övningsplatser
Efter att Operativa insatsledningen upplöstes, övertogs dess lokaler i Uppsala av Operativa enheten samt de taktiska kommandona, vilka sedan 2003 redan var lokaliserade till Uppsala. Operativa enheten var grupperad inom Uppsala garnison till mars 2008 då verksamheten flyttade till Försvarsmaktens högkvarter i Bastionen i Stockholm.

Förbandschefer
Operativa enhetens förbandschef titulerades insatschef och hade tjänstegraden generallöjtnant.
2005–2007: ???
2007–2008: Anders Lindström

Namn, beteckning och förläggningsort

Se även

Försvarsstaben
Arméstaben
Flygstaben
Högkvarteret
Marinstaben
Operativa insatsledningen
Stabens flygavdelning
Uppsala garnison

Referenser

Anmärkningar

Noter

Ej längre existerande svenska militära förband
Svenska militära enheter bildade 2005
Svenska militära enheter upplösta 2008
American Ghost Dance

"American Ghost Dance" är en låt av Red Hot Chili Peppers från deras album Freaky Styley som släpptes 1985. Det är den tredje låten på skivan och den släpptes som singel. I sina memoarer "Scar Tissue" skriver sångaren Anthony Kiedis att han är avlägset besläktad med en indianstam, något som denna låt har härstammat ifrån.

''Artikeln är, helt eller delvis, en översättning av motsvarande arikel på en:wikipedia.

Musiksinglar 1985
Låtar av Red Hot Chili Peppers
Kållands härad

Kållands härad var ett härad i norra Västergötland vars område numera främst utgör en del av Lidköpings kommun. Häradets areal var 439,62 kvadratkilometer varav 437,76 land.  Tingsplats var från 1654 Örslösa till 1905, då Lidköping blev tingsplats.

Geografi
En stor del av häradet utgörs av Kållands halvö.

Häradsvapen
Kållands häradsvapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 16 maj 1957. Blasoneringen lyder: I svart fält en stående, skäggig mansgestalt i kort kjortel, hållande i den lyftade, högra handen ett kors och i den vänstra en bok, allt av guld. Vapnet är baserat på häradssigillen från 1568 och 1604.

Socknar
Järpås socken
Uvereds socken
Häggesleds socken
Tådene socken
Tranums socken
Lavads socken
Norra Kedums socken
Örslösa socken
Söne socken
Gillstads socken
Väla socken
Råda socken
Kållands-Åsaka socken
Mellby socken
Rackeby socken
Skalunda socken
Sunnersbergs socken
Gösslunda socken
Strö socken
Otterstads socken

Län, fögderier, domsagor, tingslag, tingsrätter och stift
Häradet hörde mellan 1634 och 1998 till Skaraborgs län, därefter till Västra Götalands län.  Församlingarna i häradet tillhörde Skara stift.
 
Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1686-1866 Läckö fögderi
1867-1990 Lidköpings fögderi

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1680-1903 Kållands tingslag i
1680-1778 Kinnefjärdings, Kinne, Kållands, Åse, Viste och Skånings häraders domsaga
1778-1864  Åse, Viste och Kållands häraders domsaga med Barne härad från 1810
1864-1903 Kinnefjärdings, Kinne och Kållands domsaga
1904-1970 Kinnefjärdings, Kinne och Kållands domsagas tingslag i Kinnefjärdings, Kinne och Kållands domsaga

1971-2009 Lidköpings tingsrätt och dess domsaga
2009- Skaraborgs tingsrätt och dess domsaga

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Lidköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Härader i Västergötland
Härader i Skaraborgs län
Västergötlands historia

en:Kålland Hundred
Uppsala-Näs socken

Uppsala-Näs socken i Uppland ingick i Ulleråkers härad, uppgick 1967 i Uppsala stad och området ingår sedan 1971 i Uppsala kommun och motsvarar från 2016 Uppsala-Näs distrikt.

Socknens areal är 29,48 kvadratkilometer varav 29,42 land. År 2000 fanns här 830 invånare.  Tätorten Ytternäs orterna Bodarna och Skärfältens samt kyrkbyn Övernäs med sockenkyrkan Uppsala-Näs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Uppsala-Näs socken har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Näs socken. Innan ändringen hade dock bruk av namnet Uppsala-Näs redan förekommit.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Näs församling och för de borgerliga frågorna bildades Näs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Södra Hagunda landskommun som 1967 uppgick i Uppsala stad som 1971 ombildades till Uppsala kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Uppsala-Näs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ulleråkers härad. Undantaget var byn Vreta som i kameralt härseende tillhörde Dalby jordebokssocken och Hagunda härad men i kyrkligt hänseende tillhörde Uppsala-Näs socken. 1889 överfördes Dalby kameralt till Uppsala-Näs socken.

De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Uppsala kompani och Livregementets dragonkår, Uppsala skvadron.

Geografi
Uppsala-Näs socken ligger sydväst om Uppsala nordväst om Ekoln med Hågaån i öster. Socknen har dalbygd kring Hagaån och en mindre bäck som löper genom socknen och är i övrigt en småkuperad skogsbygd.

I socknens nordvästra del ligger Skärfältens gamla hållplats, vid Uppsala-Enköpings järnväg, numera nedlagd och uppriven.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen, många skärvstenshögar och ett antal skålgropsförekomster. Från järnåldern finns 19 gravfält, en storhög vid Stabby finns en storhög och en fornborg.  Fyra runstenar är funna.

Namnet
Namnet skrevs 1291 Nes och kommer från kyrkbyn.  Namnet syftar på byns läge på ett näs (udde) i Ekoln av Mälaren.

Se även
Uppsala-Näs församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 4 Hermes 1949 libris

Externa länkar

Socknar i Ulleråkers härad

Indelningar i Uppsala kommun
Vi charmörer

Vi charmörer är en amerikansk musikalfilm från 1939 i regi av Busby Berkeley. Den bygger på en Broadwaypjäs av Lorenz Hart och Richard Rogers, men det mesta av musiken skrevs exklusivt för filmen.

Om filmen 
Inspelningen gjordes 12 maj- 18 juli 1939. Filmen kostade 748 000$ att göra, men drog in hela 3 335 000$ första året.

Den hade premiär den 17 augusti 1939. Bara på premiärdagen i New York var det 37000 personer som såg filmen på premiärbiografen, ett rekord.

Filmen blev nominerad till två Oscar; Mickey Rooney nominerad för bästa skådespelare och Roger Edens och George E. Stoll för bästa musik, den vann dock inget pris.

Handlingen har en del likheter med Upp med ridån från 1950.

Rollista 
Mickey Rooney - Mickey Moran
Judy Garland - Patsy Barton
Charles Winninger - Joe Moran
Guy Kibbee - Domare John Black
June Preisser - "Baby" Rosalie Essex
Grace Hayes - Florrie Moran
Betty Jaynes - Molly Moran
Douglas McPhail - Don Brice
Rand Brooks - Jeff Steele
Leni Lynn - Dody Martin
Margaret Hamilton - Martha Steele 
Joseph Crehan - Mr. Essex
George McKay - Brice
Henry Roquemore - Shaw
Lelah Tyle - Mrs. Brice

Externa länkar 

Filmer 1939
Amerikanska musikalfilmer
Filmer i regi av Busby Berkeley
Engelskspråkiga filmer
Svartvita filmer
Filmer baserade på musikaler
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Savusavu

Savusavu är en ort i den fijianska provinsen Cakaudrove på ön Vanua Levu. Den hade enligt 1996 års folkräkning 4 962 invånare.

Staden är känd för sina heta källor. En ny undersökning visar på att Savusavus heta källor skulle kunna generera tillräckligt med elektricitet för att försörja hela ön.

Savusavu har en stor koprakvarn, och mycket av dess turism byggde förr på detta. Idag börjar turismen bli viktigare och viktigare, mycket tack vare dykning- och båtkörningsfaciliteter.

Savusavu blev en ort 1969.

Orter i Fiji
Gamla Uppsala kyrka

Gamla Uppsala kyrka är en kyrkobyggnad i Gamla Uppsala i Uppsala stift. Den är församlingskyrka i Gamla Uppsala församling och är belägen på en historisk plats med förhistoriska anor. Kyrkan ligger också strax intill den tidigare tätort med namnet Gamla Uppsala, som idag i princip ingår i nuvarande tätorten Uppsala.

Historik
Modern forskning visar att kyrkan inte föregåtts av något hednatempel. Istället har markradarundersökning visat på två äldre kyrkor. Förekomsten av kanske åtta kristna runstenar visar att trakten var kristnat senast på 1000-talet. Gamla Uppsala blev ett biskopssäte omkring 1150, som flyttades dit från Sigtuna, och sedermera år 1164 då Gamla Uppsala blev ärkebiskopssäte.

Omkring 1273 flyttades ärkebiskopssätet officiellt till nuvarande Uppsala (när Uppsala flyttades till sin nuvarande plats), där Uppsala domkyrka hade börjat byggas en tid dessförinnan. Även namnet Uppsala flyttades till det nya ärkesätets plats, som tidigare kallats Östra Aros. Kyrkan, som då var en treskeppig katedral med absidförsedda korsarmar, nedgraderades till sockenkyrka. Under 1400-talet fick kyrkan sitt nuvarande utseende sedan det treskeppiga långhuset och korsarmarna rivits efter ytterligare en eldsvåda.

I kyrkans mittgång ligger Anders Celsius begravd.

Kyrkobyggnaden
Den nuvarande kyrkobyggnaden är byggd av gråsten med viss tegelornamentik och består av ett stympat centraltorn och av ett kor med absid (vilka idag används som långhus och kor). Både absidkoret och det stympade centraltornet härstammar från den ursprungliga större kyrkan, som kan ha påbörjats vid 1100-talets mitt och stått färdig kort före en eldsvåda på 1240-talet. Vissa bevarade träinventarier från kyrkan kan härstamma från 1100-talet, bland annat ett av tre så kallade triumfkrucifix.

Runstenen Upplands runinskrifter 978 finns inmurad i kyrkans södra vägg.

Orgel
1806 byggde Johan Ewerhardt den yngre, Stockholm en orgel med 16 stämmor. 1928 byggde J A Johnsson, Duvbo en orgel med 16 stämmor, två manualer och pedal.

Den nuvarande orgeln byggdes 1969 av Olof Hammarberg, Göteborg. Orgeln har mekanisk traktur, elektrisk registratur och slejflådor. Tonomfånget är på 56/30. Orgeln har två fria kombinationer och tutti koppel. Fasaden är från 1806 års orgel.

Kororgel
Den nuvarande orgeln byggdes 1980 av Robert Gustavsson Orgelbyggeri AB, Härnösand. Orgeln är mekanisk med slejflåda och har ett tonomfång på 54/27. Crescendosvällaren är för hela orgeln utom C-f#1 av principal 4'.

Galleri

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Domkyrkor i Sverige
Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader i Uppsala
Gamla Uppsala
Före detta domkyrkor i Sverige
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Värmlandsbergs landskommun

Värmlandsbergs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av kommunerna Brattfors, Gåsborn, Färnebo och Nordmark.

Den gick år 1971 upp i den då nybildade Filipstads kommun.

Kommunkoden var 1706.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Brattfors, Gåsborn, Färnebo och Nordmark.

Kommunvapnet
Blasonering: I rött fält en mulltimmershytta av silver.

Detta vapen fastställdes 1945 av Kungl Maj:t för Färnebo landskommun och övertogs av Värmlandsberg efter sammanläggningen 1952. Bilden kommer från ett sigill tillhörigt Filipstads Bergslags masmästarämbete.

Geografi
Värmlandsbergs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 1 235,19 km², varav 1 113,57 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 18,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Filipstads kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Nadi

Nadi är den tredje största orten i Fiji. Den ligger på västra sidan av huvudön Viti Levu och har en befolkning på 42 184, enligt 2007 års folkräkning. Nadis befolkning består främst av indier och fijianer. Tillsammans med sockerproduktionen är turism viktig för stadens ekonomi. Nadiregionen sägs vara den hotelltätaste regionen i Fiji.

Nadi är Fijis hinduistiska och muslimska centrum. Centrala Nadi definieras av Nadifloden och byn Viseisei på västra sidan, och templet Sri Siva Subraminiya på östra sidan. Det är det äldsta hinduiska templet på södra halvklotet, och är en pilgrimsplats. Det finns två moskéer i staden.

Nadi ligger nio kilometer från Fijis huvudsakliga internationella flygplats, och Nadi är därför den stad dit de flesta som flyger in till landet ser först. Detta trots att den ligger relativt långt ifrån huvudstaden Suva.

Staden är ett centrum för kommers och turism, och det är vanligt bland turister att ta färjor till Mamanucagruppen i väst. Staden är också nära till stränder på västkusten.

Klimat

Källor

 

Orter i Fiji
Orter grundade 1947
HMS Abborren

HMS Abborren har tre fartyg döpts till i svenska flottan:

, skärbåt sjösatt 1707.
, ubåt sjösatt 1916.
, ubåt sjösatt 1963, ursprungligen HMS U5 sjösatt 1944.
HMS Braxen

HMS Braxen kan syfta på: 

 – en lodja i svenska flottan från 1600-talet
 – en skärbåt i svenska flottan sjösatt år 1706
 – en kokslup i svenska flottan sjösatt år 1808
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1916
Lodja (båt)

Lodja (ryska:ladja är ett litet och grundgående roddfartyg, utan artilleri och med 50
mans besättning. Peter den Store lät under vintern 1701 och 1702 bygga lodjor som användes under krigsoperationerna i Livland, Estland och Ingermanland på sjöarna Ladoga och Peipus. 

Lodjor kallas även de ryska fiskköparfartygen i Finnmarken.

Källor 

Sjöhistoria
HMS Bävern

HMS Bävern kan syfta på:

 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1921
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1963
HMS Delfinen

HMS Delfinen kan syfta på:

 – ett örlogsskepp i svenska flottan sjösatt 1626.
 – en galär i svenska flottan sjösatt år 1713.
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1914.
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1934.
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1961.

Se även
Härlunda

Härlunda kan syfta på:

Småland
 Härlunda socken, Småland – en socken i Småland, ingick i Allbo härad
 Härlunda landskommun, Småland – en tidigare kommun i Kronobergs län 1863–1951
 Härlunda församling, Växjö stift – en tidigare församling i Växjö stift –2018
 Härlunda kyrka – en kyrkobyggnad som tillhör Härlunda församling
 Härlunda distrikt – ett distrikt i Älmhults kommun och Kronobergs län 2016–

Västergötland
 Härlunda socken, Västergötland – en socken i Västergötland, ingick i Skånings härad
 Härlunda landskommun, Västergötland – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1863–1951
 Härlunda församling, Skara stift – en tidigare församling i Skara stift – 1989
 Bjärklunda kyrka – byggd som gemensam kyrka för Bjärka socken och Härlunda socken i Västergötland
Fabian Wrede (skolfartyg, 2006)

Fabian Wrede är ett skolfartyg i den finländska marinen. Fartyget är det första i sin klass och döptes och överläts till flottan i Nystad den 15 augusti 2006.

Sjökrigsskolan använder fartyget för skolning av skärgårds- och kustsjömanskap. De som tränas på fartyget är huvudsakligen flottans kadetter och reservofficerare.

Fartyget döptes av dess gudmor, hustrun till Sjökrigsskolans chef, fru Ulpu Pajala. Fartyget hade byggts av Uudenkaupungin Työvene Oy.

De nya fartygen ska ersätta de gamla Heikki -båtarna som nu är 40 år gamla. Enhetspriset är 1,3 miljoner euro.

Namnet
Fartyget är döpt efter en byggherre vid Sveaborg, Fabian Casimir Wrede. Wrede var från år 1749 befästningskonstruktören Augustin Ehrensvärds närmaste man under nästan tio års tid. Wrede ledde byggnadsarbetena vid Sveaborgs och Degersbys fästningar när Ehrensvärd var i Stockholm.

Även ett tidigare skepp, förbindelsefartyget Fabian Wrede, bar detta namn.

Fartyg av klassen
 Fabian Wrede
 Wilhelm Carpelan
 Axel von Fersen

Källor
  Sanomat, artikel 16.8.2006
  Finländska försvarsmaktens notis

Externa länkar

Fartyg i den finländska marinen
Fartyg sjösatta 2006
HMS Draken

HMS Draken eller enbart Draken kan syfta på:

Draken (1595) – ett stort örlogsskepp i svenska flottan, sjösatt 1595.
Draken (1656) – ett örlogsskepp i svenska flottan, sjösatt 1656. Även kallat Regalskeppet Draken.
Draken (1717) – en galär i svenska flottan, sjösatt 1717.
 – en ubåt i svenska flottan, sjösatt 1926.
 – en ubåt i svenska flottan, sjösatt 1960.
HMS Gripen

HMS Gripen kan syfta på:

 – ett örlogsskepp i svenska flottan sjösatt år 1677
 – en galär i svenska flottan sjösatt år 1713
 – en fregatt i svenska flottan sjösatt år 1715
 – en fregatt i svenska flottan sjösatt år 1750
 – en fregatt i svenska flottan sjösatt år 1775
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1928
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1960
HMS Gäddan

HMS Gäddan kan syfta på:

 – en galär i svenska flottan som förlorades vid Hangö udd i slaget vid Rilax den 27 juli 1714
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1915
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1963, ursprungligen HMS U7 sjösatt 1943.
HMS Hajen

HMS Hajen kan syfta på:

 – en ubåt i svenska flottan sjösatt 1904, Sveriges första
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1917
 – en ubåt i svenska flottan sjösatt år 1954