Intersektionalitet

Intersektionalitet är ett analytiskt perspektiv som uppmärksammar hur relationer av överordning och underordning skapas och upprätthålls i samspel mellan bland annat ras/etnicitet, kön/genus, funktionsvariationer, klass, ålder, sexualitet och religion. Intersektionalitet avser studiet av diskriminering och förtryck i snittet eller skärningen (engelska intersection) mellan maktrelationer.

Historia 

Termen myntades i USA 1989 av advokaten och rättsfilosofen Kimberlé Crenshaw, som har varit aktiv inom svart feminism, förespråkare för medborgerliga rättigheter och forskare inom kritisk rasteori. Crenshaw ville med begreppet kritisera genusforskningens uppfattning om kvinnor som endast kvinnor. Hon menade att det fanns andra faktorer som spelar in i en diskriminering, exempelvis "ras"/etnicitet. Ursprungsidén bakom begreppet utvecklades dock av sociologen Beatrice Potter Webb år 1913.

Begreppet intersektionalitet användes först inom den antirasistiska feminismen i Nordamerika och har fått stor spridning såväl i den akademiska forskningen som i den politiska debatten om diskriminering även i Sverige där begreppet introducerades av postkolonialt inspirerade forskare såsom Paulina de los Reyes, Irene Molina och Diana Mulinari.

Teori 
Intersektionalitetsstudier är idag ett vanligt verktyg inom genusvetenskap och feministisk teoribildning, och är studiet av hur könsdiskriminering och bland annat etnisk diskriminering i vissa fall samverkar och förstärker varandra. Intersektionalitet är tanken att flera identiteter överlappar och skapar en helhet som skiljer sig från komponentidentiteter. Intersektionalitet är studiet av överlappande sociala identiteter och samverkande system av förtryck, dominans eller diskriminering. 

Intersektionalitet kan fungera som hjälpmedel eller begrepp, som inte strävar efter att rangordna identitetskonstruktioner utan efter att synliggöra hur olika maktordningar är sammanflätade på olika nivåer, såsom det politiska, det representationella eller det strukturella. Ett intersektionellt perspektiv ställer frågor om hur makt och ojämlikhet vävs in i uppfattningen om identitetskategorier som kön/genus, sexualitet, ålder, socialgrupp, funktionalitet och etnicitet. Genom att hävda att det finns flera maktordningar som är beroende av varandra öppnar ett intersektionellt perspektiv för att upplösa gränser mellan olika sociala kategorier för att rikta uppmärksamheten på hur de samverkar.

En intersektionell analys bygger på postmodern feministisk teori, queerteori, postkolonial teori och black feminism. Syftet är inte att enbart synliggöra hur avvikande, underordnade eller exkluderade identiteter (till exempel ”rasifierade”, ”homosexualitet” eller ”arbetarklass”) produceras i dessa skärningspunkter, utan att uppmärksamma till exempel ”vithet”, ”heterosexualitet” eller ”överklass” som identitetskategorier.  

Exempelvis ses kvinnor aldrig enbart som kvinnor eftersom könsmaktsordningen (likt etnicitet, sexualitet eller socialgrupp) som separat frågeställning ger en otillräcklig helhetsbild för att förklara hur ojämlikhet uppstår och hur makt utövas. Maktordningar kan inte rangordnas, ingen maktordning står över någon annan och det finns maktordningar inom varje maktordning. En viss typ av förtryck ses alltså inte som viktigare eller mer grundläggande än något annat förtryck. Flera aspekter, som kön, etnicitet, religion, ålder, socialgrupp och sexuell läggning spelar alla in i bestämmandet av en individs identitet och dess villkor.

Se även
 Förtryckssamverkan
 Feministisk vetenskapsteori
 Genusvetenskap
 Rasifiering
 Sociologi
 Kritisk teori
 Kritisk rasteori
 Diskriminering

Referenser

Politiska termer
Sociologi
Teorier inom sociologi
Genusvetenskap
Kritisk teori
Marxistisk teori
Critical Race Theory
Intersektionalitet