Fredric Bedoire

Kurt Fredric Bedoire, född 1 september 1945 i Stockholm, är en svensk arkitekturhistoriker. Han är hedersledamot av Konstakademien sedan 2007 och var vice preses 2016–18, ledamot av Jernkontorets bergshistoriska utskott sedan 2012. Professor emeritus.

Utbildning
Bedoire blev filosofie kandidat vid Stockholms universitet i ämnena historia, konsthistoria och praktisk filosofi 1969, studerade vid Kungliga Konsthögskolans arkitekturskola 1971–1972 under Göran Lindahl och John Sjöström med den nordiska trästaden som tema, blev filosofie doktor vid Stockholms universitet 1974 och docent i konstvetenskap 1975.

Karriär 
Han var amanuens vid Livrustkammaren 1968–69, vid Stockholms stadsmuseum 1970–1973, antikvarie vid Riksantikvarieämbetet med viss tjänstgöring vid kulturdepartementet 1974–78, universitetslektor och föreståndare i arkitekturhistoria vid Kungliga Tekniska högskolan 1978–1992 samt professor i arkitekturhistoria vid Kungliga Konsthögskolans arkitekturskola 1992–2012. Från 2013 till 2016 var han ledamot av Eva Bonniers donationsnämnd.

Författarskap 
Bedoire inledde sin bana som arkitekturhistoriker i början av 1970-talet då han dokumenterade rivningarna i Norrmalmsregleringens spår och hade en återkommande artikelserie "Dagens Rivning" i Dagens Nyheter 1971–1973.

Tillsammans med Henrik O Andersson gav han 1973 ut boken Stockholms byggnader, huvudstadens första arkitekturguide, som fram till 2012 utkom i omkring 60 000 exemplar. Hans specialområde var från början arkitektur från årtiondena kring sekelskiftet 1900 med doktorsavhandling om arkitekten Gustaf Wickman.

I början av 1970-talet hörde Bedoire till pionjärerna inom den moderna industriminnesvården med inriktning på 1800-talets och 1900-talets industriminnen och deltog i de första internationella industriminneskonferenserna och organiserade tillsammans med Marie Nisser den tredje (efter Ironbridge och Bochum) konferensen i Sverige 1978. Som lärare och forskare har han breddat sin inriktning med arbeten från medeltiden till idag och med särskild tyngd på de samhällshistoriska sammanhangen.

Bibliografi 

 Släkten Bedoire. Personhistorisk tidskrift 1963.
Mösspolitikern och manufakturisten Abraham Hedman och hans släkt. Personhistorisk tidskrift 1967.
Aspelin - en östermalmsfamilj kring sekelskiftet. Personhistorisk tidskrift 1968-69.
Arkitekten Gustaf Wickman (1969). Kandidatuppsats. Stockholms universitet
Brunkebergstorg (1970). Stockholms stadsmuseum
Regeringsgatan 30 och bebyggelsen i kvarteret Spektern (1971). S:t Eriks årsbok.

 Industriarkitektur i Stockholms innerstad (1973)
 Kiruna kyrka (1973). Sveriges kyrkor
 En arkitekt och hans verksamhetsfält kring sekelskiftet. Gustaf Wickmans arbeten 1886-1914 (1974). Doktorsavhandling, Stockholms universitet
 Gustaf Wickman som sjukhusarkitekt (1974)
 Arkivguide för byggnadsforskare (1975) tills. m. Elisabet Stavenow-Hidemark.

 Den stora arbetsplatsen (1981)

Svensk arkitektur : ritningar : 1640–1970 (1986; 4. uppl. 1988), tillsammans med Henrik O. Andersson
Stockholm University. A History (1987), tills. med Per Thullberg
 I skuggan av blodskam. Ett kvinnoliv och miljöer i 1800-talets Sverige (1988): Stockholm  Carlssons
 Arkitekten Sune Malmquist (1997)

 Den stora hälsingegården : gårdar och befolkning i Voxnans dalgång (2000), tillsammans med Lis Hogdal
 Guldålder: Slott och politik i 1600-talets Sverige (2001). Stockholm: Bonniers
 Jewish Patronage and Modern Architecture (2003). New Jersey: KTAV
 Svenska slott och herrgårdar : en historisk reseguide (2006,2017). Stockholm: Bonniers
Aspelins : Stockholmsliv vid sekelskiftet 1900. Bonniers julbok 2007.
 Hugenotternas värld, från religionskrigens Frankrike till Skeppsbroadelns Stockholm. (2009)  
När guldet blev till järn : Brukspatronen Jean Bedoire (2012). Stockholm : Atlantis

 Restaureringskonstens historia (2013). Stockholm: Norstedt.
Le Monde des huguenots. De la France des guerres de Religion au Stockholm de la noblesse marchande (2013). Paris : Honoé Champion
 Den svenska arkitekturens historia 1000-1800 (2015). Stockholm: Norstedt.
 Den svenska arkitekturens historia 1800-2000 (2015). Stockholm: Norstedt.
 Turist på 1800-talet (2016). Stockholm: Langenskiöld
 Villastan : en sluten värld för Stockholms ekonomiska och kulturella elit (2017). Stockholm: Langenskiöld 
Lewerentz - ett mästerverk (2017). Stockholm: Langensköld. Engelsk översättning samma år.
Adelcrantz och kärleken till konsterna (2018). Stockholm: Langenskiöld
 Katedralen i Västerås : andligt och världsligt under åtta sekel (2019). Stockholm: Langenskiöld

Priser och utmärkelser

Referenser

Externa länkar 

Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska professorer i arkitekturhistoria
Alumner från Stockholms universitet
Ledamöter av Konstakademien
Mottagare av Samfundet S:t Eriks plakett
Sveriges Arkitekters kritikerpris
Män
Födda 1945
Levande personer
Forskare från Stockholm
Fredric
Svenska historiker under 1900-talet
Svenska historiker under 2000-talet
Mottagare av Axel Hirschs pris
Vinnare av Bernspriset