kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mo församling, Karlstads stift

Mo församling var en församling i Karlstads stift och i Åmåls kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åmåls församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1655 annexförsamling i pastoratet Edsleskog, Fröskog, Laxarby, Mo och Åmål (denna från 1 april 1643 uppdelad i Åmåls landsförsamling och Åmåls stadsförsamling). Från 1685 till 1974 var församlingen annexförsamling i pastoratet  Edsleskog, Fröskog och Mo som till 1 maj 1916 även omfattade Laxarby församling. Från 1974 till 2010 var den annexförsamling i pastorat med Åmåls församling som moderförsamling. Församlingen uppgick 2010 i Åmåls församling.

Kyrkor 
Mo kyrka

Se även
Mo socken

Källor 

Indelningar i Åmåls kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Ånimskogs socken

Ånimskogs socken i Dalsland ingick i Tössbo härad, ingår sedan 1971 i Åmåls kommun och motsvarar från 2016 Ånimskogs distrikt.

Socknens areal är 123,11 kvadratkilometer varav 99,80 land. År 2000 fanns här 493 invånare. Godset och ön Henriksholm, sockenkyrkan Ånimskogs kyrka samt småorten Ånimskog ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ånimskogs församling och för de borgerliga frågorna bildades Ånimskogs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åmåls församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ånimskog, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Tössbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Tössbo kompani.

Geografi
Ånimskogs socken ligger söder om Åmål vid Vänern och kring sjön Ånimmen. Socknen är en starkt kuperad skogsbygd med odlingsbygd i sänkorna och skärgårdsbygd vid Vänernkusten.

I socknen ligger naturreservaten Sörknatten och Yttre Bodane.

Fornlämningar
Några boplatser och fyra hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns cirka 130 gravrösen. Från järnåldern finns spridda gravar och två fornborgar.
På en kulle en kilometer norr om kyrkan ligger en välbevarad hällkista, omgiven av en kantkedja i sten, något som är vanligt för hällkistor i Dalsland. Hällkistan undersöktes på 1970-talet varvid man påträffade fynd av brända ben, keramikskärvor samt pil- och spjutspetsar i flinta. Hällkistan härrör från senneolitikum.

Namnet
Namnet skrevs 1325 Odnemä och avsåg då en skog vid sjön Ånimmen och härleds från sjönamnet som har oklar tolkning.

Befolkningsutveckling

Se även
 Ånimskogs församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Åmåls kommun
Socknar i Tössbo härad
Olavi Majlander

Olavi Enok Majlander, född 10 juli 1916 i Itis, död 3 oktober 1978 i Siilinjärvi, var en finländsk politiker. Han var ordförande för Finlands kristliga förbund 1970–1973 och ledamot av Finlands riksdag från 29 september 1975 fram till sin död i en flygolycka i Rissala. I samma flygplan som Majlander befann sig två andra riksdagsledamöter, Arto Merisaari (DFFF) och Kirsti Hollming (Samlingspartiet). Även en landshövding och höga chefer från näringslivet samt militärer omkom samtidigt.

Externa länkar
Olavi Majlander på Riksdagens webbplats 

Personer från Itis
Födda 1916
Avlidna 1978
Finländska partiledare
Ledamöter av Finlands riksdag för Kristdemokraterna
Personer som omkommit i flygincidenter
Män
Selmer Selwers

John Selmer Selwers, född 10 januari 1898 i Slöinge, Halland, död 11 januari 1983 i Göteborg, var en svensk violinist och orkesterledare.

Selmer Selwers var orkesterledare för gammaldansorkestern Spelmanspojkarna från starten 1922 till dess nedläggning 1960. 

Män
Födda 1898
Avlidna 1983
Svenska violinister
Ånimskogs landskommun

Ånimskogs landskommun var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Ånimskogs socken i Tössbo härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Politik

Mandatfördelning i Ånimskogs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åmåls kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Avisning

Avisning innebär att ta bort is eller frost från någon yta, vanligtvis ett föremål.

Avisning av flygplan är av flygsäkerhetsskäl vanligt vintertid och under vissa väderförhållanden. Sådan avisning syftar även till att förhindra att ny is bildas på flygplanet. Avisning av flygplan genomförs på flygplatsen före start genom att spola på en avisningsvätska, som exempelvis kan bestå av en blandning av etylenglykol och vatten med mindre tillsatser av andra ämnen.

Istillväxt i tåg och järnvägsväxlar i kallt klimat kan orsaka stora problem och kan behöva uppvärmning för säker funktion. Sådan uppvärmning anordnas normalt med elektriska värmare som ofta är gjorda av PTC-material, bland annat PTC-gummi. Resistansen i PTC-material ökar med ökande temperatur vilket begränsar värmeeffekten och förhindrar överhettning utan att det behövs skydds- eller reglersystem.

Källor 

Is
Luftfartssäkerhet
Schwibbogen

Schwibbogen (på tyska har ordet flera betydelser och därför betecknas föremålet ofta som Erzgebirgischer Schwibbogen) är en julljusstake som har sitt ursprung i den tyska bergstrakten Erzgebirge. Den är ett fast element i regionens folklore och fick sitt namn på grund av likheten med en arkitektonisk strävbåge.

Beskrivning
Bågen symboliserar med största sannolikhet himlavalvet eller en regnbåge. Tidigare exemplar visar till exempel solen, månen och stjärnor. Enligt en mindre trovärdig teori föreställer bågen början av en stollgång. Fram till 1900-talet framställdes bågen vanligen av metall men idag är Schwibbogen av trä mera vanlig.

Ovanpå bågen fästs levande ljus som symboliserar gruvarbetarnas längtan efter dagsljus. Gruvarbetarna såg under vintern inget dagsljus på flera veckor. Det var mörkt när de började arbetet på morgonen och åter mörkt när de kom hem på kvällen.

Motivet under bågen kan variera. Ett av de vanligaste motiven är två gruvarbetare som håller ett vapen samt en träsnidare och en kvinna som utför knyppling. Dessa sysselsättningar var mycket vanliga i bergstrakten under 1700- och 1800-talet. Det kan även förekomma kristna symboler, skogsdjur, nötknäppare (snidad skulptur) eller Räuchermännchen.

Idag används oftast elektriskt ljus istället för levande ljus. Under advent eller kort före jul ställs Schwibbogen i fönstret eller på en annan representativ plats.

Vissa städer och byar i Erzgebirge har stora exemplar på sitt centrala torg. Den största Schwibbogen skapades 2009 för julmarknaden i Dresden som ligger utanför bergsområdet.

Referenser 
, där anges följande källor:

Källor
 Richard Truckenbrodt: Der Schwibbogen. In: Glückauf 50 (1930), S. 296-297.
 Siegfried Sieber: Der Schwibbogen als Weihnachtsleuchter. In: Der Heimatfreund für das Erzgebirge 15 (1970), S. 241-243.
 Chemnitzer Fachschule für Tourismus (red.): Deckenleuchter und Schwibbogen im Sächsischen Erzgebirge, Husum Verlag 1997

Externa länkar

Julpynt
Jul i Tyskland
Ljusstakar
Edsleskogs socken

Edsleskogs socken i Dalsland ingick i Tössbo härad, ingår sedan 1971 i Åmåls kommun och motsvarar från 2016 Edsleskogs distrikt.

Socknens areal är 105,70 kvadratkilometer varav 90,20 land. År 2000 fanns här 345 invånare. Kyrkbyn Edsleskog med sockenkyrkan Edsleskogs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Edsleskogs församling och för de borgerliga frågorna bildades Edsleskogs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun. Församlingen uppgick 2006 i Fröskog-Edsleskogs församling som 2010 uppgick i Åmåls församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Edsleskog, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Tössbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Tössbo kompani.

Geografi
Edsleskogs socken ligger väster om Åmål kring Käppesjö, Edslan och andra sjöar. Socknen är en kuperad skogsbygd med höjder som i Baljåsen i öster når 301 meter över havet.

I socknen finns två naturreservat. Bräcke ängar har en mycket rik flora och präglas av den gamla odlingskulturen, ängsbruket. Det andra naturreservatet är Klöverud med Dalslands högsta berg, Baljåsen.

Fornlämningar
Några boplatser och två hällkistor från stenåldern har påträffats, liksom spridda gravar från brons- och järnåldern.

Namnet
Namnet skrevs 1308 Etläschogh har antagits innehålla ett sjö- eller ånaman, Ätle, 'den svällande'. Kyrkan ligger vid Edslan och ett vattendrag.

Före 1887 skrevs namnet även Hesselskog, Hässelskog.

Vid folkräkningen 1870 skrevs socknen som Edsleskog men namnvarianten Hässelskog fanns också medtagen.

Befolkningsutveckling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Åmåls kommun
Socknar i Tössbo härad
Fröskogs socken

Fröskogs socken i Dalsland ingick i Tössbo härad, ingår sedan 1971 i Åmåls kommun och motsvarar från 2016 Fröskogs distrikt.

Socknens areal är 58,72 kvadratkilometer varav 50,26 land. År 2000 fanns här 636 invånare. Tätorten Fengersfors samt kyrkbyn Fröskog med sockenkyrkan Fröskogs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fröskogs församling och för de borgerliga frågorna bildades Fröskogs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun. Församlingen uppgick 2006 i Fröskog-Edsleskogs församling som 2010 uppgick i Åmåls församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fröskog, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Tössbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Tössbo kompani.

Geografi
Fröskogs socken ligger sydväst om Åmål kring Ärrsjön och andra sjöar. Socknen är en starkt kuperad sjörik skogsbygd.

Fornlämningar
Några boplatser och en hällkista från stenåldern har påträffats, liksom från senare perioder en hällristning och en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs 1531 Fröskog innehåller i sin förled ett äldre namn på Knarrbyån. Ånamnet innehåller frö, 'fruktbar, frodig' och kan syfta på rikedom på vattenväxter eller god tillgång på fisk. Hela namnet kan då tolkas 'skog(sbygd)en kring Frö' och kan varit namnet på gården vid kyrkan, Stommen.

Befolkningsutveckling

Se även
 Fröskogs församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Åmåls kommun
Socknar i Tössbo härad
Fröskogs församling

Fröskogs församling var en församling i Karlstads stift och i Åmåls kommun. Församlingen uppgick 2006 i Fröskog-Edsleskogs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingar var till 1655 annexförsamling i pastoratet Edsleskog, Fröskog, Laxarby, Mo och Åmål (denna från 1 april 1643 uppdelad i Åmåls landsförsamling och Åmåls stadsförsamling). Från 1685 till 1974 var församlingen annexförsamling i pastoratet  Edsleskog, Fröskog och Mo som till 1 maj 1916 även omfattade Laxarby församling. Från 1974 till 2006 var den moderförsamling i pastoratet Fröskog och Edsleskog. Församlingen uppgick 2006 i Fröskog-Edsleskogs församling.

Kyrkor 
Fröskogs kyrka

Se även
Fröskogs socken

Källor 

Indelningar i Åmåls kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Edsleskogs landskommun

Edsleskogs landskommun var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Edsleskogs socken i Tössbo härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åmåls kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Fröskogs landskommun

Fröskogs landskommun var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Fröskogs socken i Tössbo härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Politik

Mandatfördelning i Fröskogs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åmåls kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Tydje socken

Tydje socken i Dalsland ingick i Tössbo härad och är sedan 1971 en del av Åmåls kommun, från 2016 inom Tösse-Tydje distrikt.

Socknens areal är 29,92 kvadratkilometer varav 28,90 land. År 1953 fanns här 349 invånare. Sockenkyrkan revs 1849 varefter Tösse kyrka i grannsocknen använts som sockenkyrka. 1955 byggdes Tydje kapell på den gamla sockenkyrkans plats.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tydje församling och för de borgerliga frågorna bildades Tydje landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Församlingen uppgick mellan 1867 och 1870 i Tösse församling som 1910 namnändrades till Tösse med Tydje församling. Denna uppgick 2010 i sin tur i Åmåls församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tösse-Tydje, med samma omfattning som Tösse med Tydje församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Tössbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Tössbo kompani.

Geografi
Tydje socken ligger söder om Åmål vid Vänern och kring Tydjesjön och omfattar också en skärgård. Socknen är en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Några boplatser och hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns flera gravrösen. Från järnåldern finns mindre gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1391 Tydhia och kommer från kyrkbyn. Namnet kan i äldst tid ha avsett Tydjesjön och har oklar tolkning.

Befolkningsutveckling

Se även
 Tydje församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Åmåls kommun
Socknar i Tössbo härad
Tydje församling

Tydje församling var en församling i Karlstads stift i nuvarande Åmåls kommun. Församlingen uppgick vid en tidpunkt mellan 1867 och 1870 i Tösse församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung och var till dess att den införlivades annexförsamling i pastoratet Tösse, Tydje  och Ånimskog. Församlingen uppgick vid en tidpunkt mellan 1867 och 1870 i Tösse församling.

Se även
Tydje socken

Källor 

Indelningar i Åmåls kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Sjoti

Sjoti (georgiska: შოთი) är ett georgiskt bröd, gjort på mjöl, med formen som en kanot eller som en bumerang. Brödet får sin form vid tillverkningen, då det bakas i traditionella georgiska tandoor.

Se även 

Georgiska bröd
Women's National Basketball Association 2004

Women's National Basketball Association 2004 var den åttonde säsongen av den amerikanska proffsligan i basket för damer. Säsongen inleddes torsdagen den 20 maj och avslutades söndagen den 19 september 2004 efter 221 seriematcher. Lagen i Eastern Conference mötte varandra fyra gånger, två hemma och två borta, vilket gav totalt 20 omgångar, samt lagen från Western Conferencen två gånger, en hemma och en borta, vilket gav ytterligare 14 omgångar, totalt 34 matcher. Lagen i Western Conference möttes antingen tre eller fyra gånger, vilket gav 22 omgångar, samt lagen från Eastern Conference två gånger, en hemma och en borta, vilket gav ytterligare 12 omgångar, totalt 34 matcher. De fyra första lagen i varje Conference gick därefter till slutspel som spelades mellan den 24 september och 12 oktober. Seattle Storm blev mästare för första gången efter att ha besegrat Connecticut Sun med 2-1 i finalserien.

All Star-matchen spelades den 5 augusti i Radio City Music Hall, New York mellan USA:s OS-lag 2004 och en kombination av övriga WNBA-spelare. Det amerikanska OS-laget vann matchen med 74-58.

Grundserien
Not: V = Vinster, F = Förluster, PCT = Vinstprocent

Lag i GRÖN färg till slutspel.
Lag i RÖD färg har spelat klart för säsongen.

Eastern Conference

Western Conference

Slutspelet
 De fyra bästa lagen från varje Conference gick till slutspelet.
 Alla slutspelsomgångar avgjordes i bäst av tre matcher.

WNBA-final
Seattle Storm vs Connecticut Sun

Seattle Storm vann finalserien med 2-1 i matcher

Källor

Externa länkar
 WNBA 2004 på wnba.com
 WNBA-slutspelet 2004 på wnba.com
 WNBA 2004 på basketball-reference.com
 All Star-matchen 2004 på sports.espn.go.com

2004 i USA
2004
Tydje landskommun

Tydje landskommun var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Tydje socken i Tössbo härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åmåls kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Tösse landskommun

Tösse landskommun var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Tösse socken i Tössbo härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Politik

Mandatfördelning i Tösse landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åmåls kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Tjanachi

Tjanachi (georgiska: ჩანახი) är en georgisk maträtt, köttgryta, oftast gjord på lammkött. Maträtten är en populär rätt i Armenien och Georgien, som i allmänhet serveras varm i lerfat med ris. Grytan tillagas långsamt med grönsaker som lök, aubergine, vitlök och potatis.

Se även 
Georgiska köket

Georgiska maträtter
Åmåls socken

Åmåls socken i Dalsland ingick i Tössbo härad och är sedan 1971 en del av Åmåls kommun, från 2016 inom Åmåls distrikt.

Socknens areal är 79,71 kvadratkilometer varav 78,66 land. År 1954 fanns här 1 126 invånare.  Delar av Åmål samt orten Kasenberg ligger i socknen. Sockenkyrkan var gemensam med Åmåls stad och låg i staden.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åmåls landsförsamling och för de borgerliga frågorna bildades Åmåls landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun. Församlingen bildade 1963 med Åmåls stadsförsamling Åmåls församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Åmål, med samma omfattning som Åmåls församling hade 1999/2000 och fick 1963, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Tössbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Tössbo kompani.

Geografi
Åmåls socken ligger närmast söder, norr och väster om Åmål kring och även öster om en vik av Vänern kring Åmålsån och Kasenbergsån. Socknen är till övervägande del en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och flera hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns flera gravrösen. Från järnåldern finns mindre gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Amord och kommer från ån, Åmålsån. Efterleden innehåller mord, 'grovt grus'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Åmåls landsförsamling

Referenser

Externa länkar

 Åmål kommuns webbplats om de första kyrkorna

Indelningar i Åmåls kommun
Socknar i Tössbo härad
Åmåls landskommun

Åmåls landskommun var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Åmåls socken i Tössbo härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Tössbo landskommun som 1971 uppgick i Åmåls kommun.

Politik

Mandatfördelning i Åmåls landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Åmåls kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Åmåls stadsförsamling

Åmåls stadsförsamling var en församling för Åmåls stad i Karlstads stift i nuvarande Åmåls kommun. Församlingen uppgick 1963 i Åmåls församling.

Kyrka var Åmåls kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1 april 1643 genom en utbrytning ur Åmåls församling som då tog namnet Åmåls landsförsamling. År 1963 slog dessa ihop och bildade åter Åmåls församling.

Pastorat 
1 april 1643 till 1655: annexförsamling i pastoratet Edsleskog (moderförsamling), Fröskog, Laxarby, Mo, Åmåls landsförsamling och Åmåls stadsförsamling.
1655 till 1 januari 1963: moderförsamling i pastoratet Åmåls stadsförsamling och Åmåls landsförsamling.

Organister

Befolkningsutveckling

Referenser

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Åmåls kommun
Åmåls stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Åmåls stad. För orten se Åmål, för dagens kommun, se Åmåls kommun.

Åmåls stad var en stad och kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Åmål (då stavat som Åmoll efter ett äldre Amordh) fick sina stadsprivilegier den 1 april 1643 av drottning Kristinas förmyndarregering.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. År 1971 uppgick staden i den nybildade Åmåls kommun.

Den 1 januari 1956 överfördes från Tössbo landskommun och Åmåls landsförsamling till Åmåls stad och Åmåls stadsförsamling ett område omfattande en areal av 4,89 km², varav 4,87 km² land, och med 179 invånare.

Judiciell tillhörighet
Den egna jurisdiktionenen med magistrat och rådhusrätt upphörde 1948 då staden lades under Tössbo och Vedbo tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende hörde staden till Åmåls stadsförsamling. År 1963 slogs stadsförsamlingen ihop med Åmåls landsförsamling för att bilda Åmåls församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 1826 som motsvarar den omfattning Åmåls socken med staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en nedtill av en vågskura avgränsad, genomgående och med port försedd mur, från vilken en kyrka uppskjuter, i stammen åtföljd av en fisk, allt i rött.

I ett bevarat privilegiebrev från 1643 finns en bild som legat till grund för sigillet. Flera varianter har förekommit fram till det att vapnet fastställdes av Kungl. Maj:t 1938. Vapnet övertogs 1971 av den nya kommunen och registrerades 1974 i PRV.

Geografi
Åmåls stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 13,36 km², varav 13,32 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Åmåls stad fanns tätorten Åmål, som hade 8 664 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 94,6 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i Åmåls stad 1919–1966

För valresultat nyare än 1966, se den nya kommunen; Åmåls kommun#Politik

Se även
Lista över Åmåls borgmästare

Referenser

Indelningar i Åmåls kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Åmåls historia