Gamla Brogatan

Gamla Brogatan (äldre benämning Gamla Kungsholmsbrogatan) är en gata på Norrmalm i Stockholm. Den sträcker sig från Hötorget i öster över Vasagatan till Östra järnvägsgatan i väster och fick sitt nuvarande namn 1918. Gamla Brogatan har sitt namn efter Gamla Kungsholmsbron som anlades 1635 över Klara sjö och som revs 1880.

Historik

Gamla Brogatans sträckning går tillbaka till Stockholms äldsta gatureglering över Norrmalm som tog sin början i mars 1637 när de första mätpinnarna restes nedanför Hötorget för att staka ut Stoore Konnungz gatun (senare Drottninggatan). Den då namnlösa gatan fogade sig in i den strikta rutnätsplanen som en ost-västlig huvudled vilken började mellan Hötorget och Beridarebanan i öster och fortsatte västerut till Klara sjö och vidare till Munkbrolägret (dagens Kungsholmen). 

Gamla Brogatans föregångare var Muncke Lägrettz gatun (1644), Gamla Kongsholms eller Munkelägrets gata (1733) respektive Gamla Kungsholmsbrogatan (1800-tal) som sträckte sig ännu längre västerut över Klara sjö till Kungsholmen. Redan under kung Johan III:s tid planerades en broförbindelse över Klara sjö till Kungsholmen. I en skrivelse från kungen den 26 mars 1573 anordnades bland annat att man skall late göre den bro färdig emellen Norrmalm och Munkeleden […] och skall hon blive så stark, att vi kunne säker ride däröver när Oss synes…. 

Det är osäkert om denne bro blev byggd men på änkedrottningen Maria Eleonoras initiativ anlades år 1635 två broar som via Blekholmen förenade Norrmalm med Munkelägret (Kungsholmen). Den västra bron utrustades med en vindbrygga så att sjötrafiken kunde passera. Gamla Kungsholmsbron revs 1880 och ersattes av den nya, något längre norrut belägna Kungsbron. Därmed slutade Gamla Kungsholmsbrogatan vid Klara sjö. 

I början av 1900-talet utökade Statens Järnvägar bangården kring Stockholms centralstation varvid kvarteren Karpen och Braxen (med Klara badinrättning) försvann och gatans fick en östra och västra del utan sammanbindning.

Rivningshot och upprustning

I samband med Norrmalmsregleringen och översiktsplanen City 67 planerades en omfattande rivning av kvarteren längs norra och södra sidan av Gamla Brogatan. Bebyggelsen i de små kvarteren som i flera fall stått som rivningshus ända sedan 1900-talets början, skulle göra plats för stora husblock och ett parkeringshus i kvarteret Lammet. Översiktsplanen City 67 fullföljdes aldrig fullt ut. Efter omfattande protester av bland andra Alternativ stad kom en ny översiktsplan, Cityplan 1977, där gavs nya riktlinjer som bland annat innebar att: “Förnyelsen skall ske utan genomgripande förändringar av kvarter och gatunät...”

Gamla Brogatan med sin småskaliga bebyggelse från 1750- och 1800-talen fick stå kvar. Den illustrerar idag hur Norrmalms låga och tätbebyggda stenstad såg ut innan industrialismens genombrott. De förfallna husen renoverades och gatan blev till gågata. De flesta fastigheter är numera grönmärkta enligt Stadsmuseets kulturhistoriska klassificeringssystem, vilket innebär att bebyggelsen bedöms vara ”särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”.

Omvandling till gågata
År 2017 framlade Gamla Brogatans sju fastighetsägare, en idé om att omvandla gatan tillsammans med Korgmakargränd och Bryggargatan och deras gårdar till ett nytt promenadstråk med restauranger och butiker och sammanhängande gångstråk med enhetlig gatubeläggning som uppvärms på vintern. I samarbete med Stockholms stad, som redan år 2013 motionerade i frågan, bildades en fastighetsägargrupp, bland dem AB Familjebostäder, AFA Fastigheter och Fabege, för att ta ett gemensamt grepp om trakten kring Gamla Brogatan. Som förebilder nämns Hackesche Höfe och Hackescher Markt i Berlin eller Carnaby Street i London. Flera av fastighetsägarna önskar att området skall skyltas med en bågformad entréskylt, precis som vid Carnaby street.

Anläggningsarbetet blev färdigt i oktober 2022.

Adresser och byggnader
Klarabranden 1751 förstörde stora delar av Gamla Kungsholmsbrogatans östra kvarter. De flesta 1700-talshus som finns där idag uppfördes strax efter branden, delar av Gamla Brogatan 23 klarade däremot branden och hör idag till områdets äldsta bevarade bebyggelse. Gatan blev Carl Michael Bellmans sista bostadsadress, han bodde i ett hus nära Gamla Kungsholmsbron i korsningen Gamla Kungsholmsbrogatan och den numera försvunna Lilla Munklägersgatan (nu Centralstationens banområde). Där avled han den 11 februari 1795. Jacob Johan Anckarström, som mördade kung Gustav III, bodde också på Gamla Kungsholmsbrogatan, dock lite längre österut i kvarteret Lammet. På 1790-talet och fram till kungamordet hyrde en kammare i gårdshuset av nuvarande Gamla Brogatan 21. 

På 1970-talet förvandlades Gamla Brogatan till en affärsgata för ungdomsmode, i synnerhet jeansaffärer, och den kallades Stockholms Carnaby Street. Bland annat saluförde Klara Arbetarbod jeans och "farfarströjor" i sitt sortiment och jeansaffären Puss & Kram inledde sin verksamhet på Gamla Brogatan 34. Modebutiken Sko-Uno tog sedermera över lokalerna, men hade tidigare verksamhet i en annan butik på gatan.

Bland Gamla Brogatans arkitektoniskt ganska anonyma byggnader förtjänar åtminstone två särskilt intresse: nummer 26 i kvarteret Skotten, uppförd 1909 som tryckeri för Ivar Hæggström efter ritningar av Ullrich & Hallquisth med fasader i vit jugendarkitektur samt nummer 34 i kvarteret Boken ritad på 1890-talet av samma arkitektkontor i tidens moderna så kallade Richardsonian Romantesque-stil och det enda bevarade av denna Amerikainspirerade arkitekturtyp i Stockholm.

 Gamla Brogatans norra sida.

Nr 22: Varuhuset PUB (1916), arkitekt Westholm & Bagger, sedan 2007 Haymarket by Scandic
Nr 24: PUB:s Bohagshus (1956), arkitekt Erik och Tore Ahlsén
Nr 26: Hæggströms boktryckeri och bokförlags AB (1909), arkitekt Ullrich & Hallquisth
Nr 32: Affärs- och bostadshus (1913), arkitekt Sam Kjellberg
Nr 34: Affärs- och kontorshus (1897), arkitekt Ullrich & Hallquisth
Nr 40: Hotell- och bostadshus (1884), arkitekt Axel Kumlien och Hjalmar Kumlien
Nr 42–44: W. Wiklunds Metallfabrik (riven 1905)
Nr 44: Kungsbropalatset (1907), arkitekt Axel Anderberg
Nr 46: Oscarsteatern (1907), arkitekt Axel Anderberg

 Gamla Brogatans södra sida.
Nr 11: Affärs- och kontorshus (1757), arkitekt slottsbyggmästare Johan Christopher Körner
Nr 13: Bostadshus (1882), arkitekt Otto Wilhelm Björklund
Nr 15: Bostadshus (1877), arkitekt Carl Nestor Söderberg
Nr 21: Bostadshus (1777 och 1898), arkitekt Eric Roos respektive Ullrich & Hallquisth
Nr 23: Bostadshus (1751 och 1851), Johan Hindrich Nauman respektive okänd arkitekt
Nr 27-29: Affärs- och bostadshus (1930), arkitekt Höög & Morssing
Nr 31: Affärs- och bostadshus (1889), arkitekt Anders Gustaf Forsberg
Nr 33-35: Vasahuset (1960), arkitekt Erik Lallerstedt
Nr 41: Klara badinrättning (riven i början av 1900-talet)

Bilder

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Gator och torg på Norrmalm