Ernst Torulf

Ernst Torsten Torulf, född 9 oktober 1872 i Friggeråkers församling i Skaraborgs län, död 30 november 1936 i Göteborg, var en svensk arkitekt som huvudsakligen var verksam i Göteborg. Han var bror till ingenjören Helge Torulf och farbror till författaren Gunnel Beckman och den fascistiska politikern Nora Torulf.

Biografi
Ernst Torulfs föräldrar var disponent Johan Nilsson och Helga Maria Nilsson, född Fagerström. Efter studenten vid Högre allmänna läroverket i Skara studerade han vid Chalmers tekniska institut i Göteborg 1888–1893 och vid Kungliga Akademien för de fria konsterna i Stockholm 1893–1896. Torulf var anställd på ritkontor 1896–1897, vid Eksjö stad 1897–1898 och vid Skara stad 1898–1899. Åren 1901–1903 var han verksam i Stockholm, men flyttade därefter tillbaka Göteborg. Åren 1906–1912 arbetade han i kompanjonskap med Ivar Tengbom i Stockholm varefter han drev egen verksamhet och kom att bidraga till göteborgsarkitekturens nya storhetstid. Han var medarbetare vid Jubileumsutställningen i Göteborg 1923.

Hans stil kan ofta uppfattas som tung och pompös, med sin förkärlek för släta murar och mörkt tegel.

Torulf har fått en gata - Ernst Torulfsgatan - uppkallad efter sig i Munkebäck i stadsdelen Kålltorp i östra Göteborg.

Verk (i urval)

Vattentorn i Skara, 1898
Vattentorn i Lidköping, 1899
Skaraborgs läns sparbank, Järnvägsgatan 16, Skara, 1902–1905
Göteborgs högskola, tillsammans med Erik Hahr, 1904–1907
Borås rådhus, tillsammans med Tengbom, 1906–1910
Klubbhus för Göteborgs golfklubb i Hovås, tillsammans med Tengbom, 1910
Renströmska badanstalten i Stampen, Göteborg, 1910
Trefaldighetskyrkan i Arvika, tillsammans med Tengbom,  1909–11
Sparbanken, Storgatan 8, Halmstad, tillsammans med Tengbom, 1912–1914
Vanföreanstalten i Göteborg, 1912
Renströmska sjukhuset i Kålltorp, Göteborg, 1913.
Gamla Badhuset i Åmål, 1913
Varmbadhuset – nu musikskola – i Falkenberg, 1914
Elverkets understation i Bagaregården, Göteborg, 1914
 Villor i Lorensbergs villastad: Villa Lembke vid Högåsplatsen 4 (1915), Ågrenska villan vid Högåsplatsen 2 (1916) och Villa Smedmark vid Bengt Lidnersgatan 7 (1916) samt Villa Torulf vid Högåsplatsen 3 (1918)
Västra Vallgatan 53, Varberg, 1917
Frimurarlogens hus i Göteborg, ombyggnad 1918 
Latinläroverket (nuvarande Hvitfeldtska gymnasiet, Göteborg, 1919
Caroline Wijks sjuksköterskehem i Vasastaden, Göteborg, 1919
Sparbanken, Järnvägstorget, Ulricehamn, 1921–1922
Sparbanken, Storgatan 37, Falkenberg, 1921
Naturhistoriska museet, 1923
Centralposthuset, Göteborg, 1925 
Sparbanken, Storgatan 7–9, Falköping, 1926-1928.
Rörbeckska huset, Falkenberg, 1929
Grand Hôtel, Falkenberg, 1930
Säffle samrealskola, 1931
Västgötabanans stationshus, Göteborg, 1932
Trollhättans högre allmänna läroverk, 1935
Ögon- och öronpoliklinik, Sahlgrenska sjukhuset, Göteborg, 1936

Bilder av några verk

Källor

1872 års män, N S Lundström, Hasse W Tullbergs Boktryckeri, Stockholm 1927 s. 187
Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, A. Rundqvist, R. Scander, A. Bothén, E. Lindälv, utgiven av Göteborgs Hembygdsförbund 1982 s. 82, 84, 95.
Göteborgs Gatunamn 1621-2000, red. Greta Baum, Tre Böcker Förlag, Göteborg 2001  s. 91, 239

Fotnoter

Vidare läsning

Wærn, Simon: Arkitekten Ernst Torulf - Ett västsvenskt perspektiv på det tidiga 1900-talets svenska arkitektur, GU (2019)

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1900-talet
Personer i Göteborgs historia
Personer från Friggeråkers socken
Män
Födda 1872
Avlidna 1936