kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erik av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Erik av Sverige:
Erik Segersäll, kung c. 970, även kortvarigt dansk kung
Erik Hedningen, kung död 1067
Erik Stenkilsson, kung död 1067
Erik Årsäll, möjligen kung c. 1080,  starkt ifrågasatt
Erik den helige, kung 1156, har kallats Erik IX
Erik Knutsson, kung 1208, även kallad Erik som överlevde eller Erik X
Erik Eriksson, kung 1222 och 1234, även kallad Erik läspe och halte, eller Erik XI
Erik Magnusson, kung 1357, har kallats Erik XII
Erik av Pommern, kung 1396 och 1435, även dansk och norsk, född furste av Pommern i ätten Grip, bytte namn från Bogislev, har kallats Erik XIII
Erik XIV, kung 1560
Erik Filipsson, prins c. 1172 son till Filip Eriksson (kung Erik den heliges son) och farfar till kung Knut Långe 
Erik Birgersson, prins 1251 de facto som son till prinsessan Ingeborg Eriksdotter och Birger jarl, hertig av Svealand m. m. 
Erik, prins c. 1260 (död som liten) son till kung Valdemar Birgersson
Erik Valdemarsson, prins 1272 son och tronföljare till kung Valdemar Birgersson, riksråd
Erik, prins 1277 (död som liten) son till kung Magnus Ladulås
Erik Magnusson, prins 1282 son till kung Magnus Ladulås, hertig av Södermanland etc.
Erik Birgersson, prins c. 1302 son till kung Birger Magnusson
Erik Valdemarsson, prins c. 1316 son till hertig Valdemar Magnusson av Finland etc
Erik, prins f. & d. 1359 son till kung Erik Magnusson
Erik Albrektsson, prins 1368 son och tronföljare till svenske kungen Albrekt av Mecklenburg och härskare på Gotland
Erik, prins c. 1410 (död ung) son till svenske kungen Erik av Pommern, även dansk och norsk prins, möjligen född senare och då endast pommersk prins
Erik, prins 1889 son till kung Gustaf V
Fredrik av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Fredrik av Sverige:
Fredrik I, kung 1720, född tysk furste (Hessen-Kassel) i ätten Brabant, även regerande hessisk lantgreve
Fredrik, prins f. & d. 1685, son till kung Karl XI
Fredrik Adolf, prins 1750 son till kung Adolf Fredrik
Gunhild av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Gunhild av Sverige:
Gunhild, drottninggemål c. 980 till kung Erik Segersäll (Swiatoslawa ? Sigrid Storråda?), född polsk furstinna i ätten Piast
Gunhild, drottninggemål c. 1028 till kung Anund Jakob född norsk stormannadotter i ätten Ladejarl
Gunhild Anundsdotter, prinsessa c. 1030 dotter till kung Anund Jakob, gift drottning av Danmark, även kallad Gyda
Gunilla Johansdotter, drottninggemål 1585 till kung Johan III, född i adelsätten Bielke
Gustav av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Gustav av Sverige:
Gustaf, se nedan under Gustav
Gustav Vasa, kung 1523, även kallad Gustav I
Gustav II Adolf, kung 1611, även kallad Gustav Adolf den store
Gustav III, kung 1771
Gustav IV Adolf, kung 1792
Gustaf V, kung 1907
Gustaf VI Adolf, kung 1950
Gustav Eriksson Vasa, prins 1567 och tronföljare, son till kung Erik XIV
Gustav, prins 1587 (död späd) son till kung Karl IX
Gustav Adolf, potentiell prins 1652 (död samma år), son till Adolf Johan (av vissa  betraktad som svensk prins redan då)
Gustav, prins 1683-1685 son till kung Karl XI
Gustav av Wasa, prins 1799 och tronföljare, son till kung Gustav IV Adolf; prins av Vasa (hederstitel)
Gustav, prins 1827, även norsk prins, son till kung Oskar I, kompositörsnamn Prins Gustaf
Gustaf Adolf, prins 1906 son till kung Gustaf VI Adolf
Hedvig av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Hedvig av Sverige:
Hedvig Eleonora, drottninggemål 1654 till kung Karl X Gustav, född prinsessa av Holstein-Gottorp i ätten Oldenburg
Hedvig Elisabet Charlotta av Holstein-Gottorp, drottninggemål 1809 till kung Karl XIII, även norsk drottning, född furstinna av Oldenburg, drottningnamn Charlotta
Hedvig Sofia, prinsessa 1681 dotter till kung Karl XI, gift furstinna av Holstein-Gottorp
Helena av Sverige (olika betydelser)

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Helena av Sverige:
Helena, drottninggemål c. 1082 till kung Inge den äldre, även kallad Maer (mö), osäker härstamning
Helena Pedersdotter Strange, drottninggemål 1229 till kung Knut Långe, född i den danska adelsätten Ulfeldt (Strange)
Helena av Sverige (dansk drottning)
Helena Sverkersdotter, prinsessa c. 1196 dotter till kung Sverker den yngre, ingift i den tidiga Bjälboätten
Holmger av Sverige

Två svenska kungligheter är kända under namnet Holmger av Sverige:
Holmger Filipsson, prins c. 1190 sonsons son till kung Erik den helige och far till kung Knut Långe
Holmger Knutsson, prins död 1248 son och tronföljare till kung Knut Långe
Håkan av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Håkan av Sverige:
 Håkan (I), fornsvensk kung (400-talet), kallad Hake och Sjökonung
 Håkan Röde, svensk kung (1000-talet), kallad Röde
 Håkan Magnusson, svensk kung (1362-1364), även norsk kung som Håkon VI
 Håkan, halländsk (då dansk) hertig av adelsätten Porse (d. 1350) son till hertiginnan Ingeborg
Inge av Sverige

Inge av Sverige kan syfta på:

Yngve-Frej – en sagokung i Snorre Sturlassons Ynglingasaga 
 Yngve – samregerande svenska sagokungar enligt Snorre Sturlassons Ynglingasaga, se Alf och Yngve
Ingjald Illråde – enligt Ynglingasagan kung av Ynglingaätten
Inge den äldre (–1110), kung av Sverige senast från 1080 till ca 1084 och ca 1088–1110
Inge den yngre (–1125),  kung av Sverige från 1118 till början av 1120-talet
Ingeborg av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Ingeborg av Sverige:
Ingeborg Eriksdotter, prinsessa c. 1212 dotter till kung Erik Knutsson, gift med Birger jarl, stammoder
Ingeborg Birgersdotter, prinsessa c. 1253 de facto som dotter till prinsessan Ingeborg Eriksdotter och Birger jarl, gift furstinna av Sachsen-Lauenburg 
Ingeborg Valdemarsdotter, prinsessa c. 1263 dotter till kung Valdemar Birgersson, gift furstinna av Holstein-Plön 
Ingeborg Magnusdotter, prinsessa c. 1279 dotter till kung Magnus Ladulås, gift drottning av Danmark
Ingeborg Håkansdotter, prinsessa 1312, gift med hertig Erik Magnusson, född prinsessa av Norge, hertiginna och riksråd
Ingeborg Eriksdotter, prinsessa 1312, gift med hertig Valdemar Magnusson, född prinsessa av Norge
Ingeborg Knutsdotter, prinsessa c. 1330 de facto som gift med prins Erik Valdemarsson, född i Aspenäsätten
Ingeborg, prinsessa 1897, gift med prins Carl, även norsk prinsessa, född prinsessa av Danmark
Ingegerd av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Ingegerd av Sverige och Ingegärd av Sverige:
Ingegerd Haraldsdotter, drottninggemål c. 1112 till kung Filip, född prinsessa av Norge
Ingegärd Birgersdotter, drottninggemål 1200 till kung Sverker den yngre, född i den tidiga Bjälboätten
Ingegerd Olofsdotter, prinsessa c. 1005 dotter till kung Olof Skötkonung, gift storfurstinna av Kiev 
Ingegerd Sverkersdotter, prinsessa död 1204 dotter till kung Sverker den äldre, abbedissa
Ingrid av Sverige (olika betydelser)

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Ingrid av Sverige:
Ingrid Ragnvaldsdotter, prinsessa c. 1105 dotter till prins (eller kung) Ragvald Ingesson, gift drottning av Norge
Ingrid Ylva, stammoder 1200-talet
Ingrid Sverkersdotter, prinsessa c. 1205 dotter till kung Sverker den yngre, abbedissa
Ingrid, prinsessa 1910 dotter till kung Gustaf VI Adolf, gift drottning av Danmark
Utomrättsligt dödsstraff

Utomrättsligt dödande, utomrättslig avrättning eller utomrättsligt dödsstraff är en avrättning av en människa utförd av statsmakterna utan grund i något rättsligt förfarande. Utomrättsliga bestraffningar är per definition olagliga, eftersom de förbigår de juridiska processer som hör till den rättsgrund som finns i det land där dessa bestraffningar äger rum. Utomrättsliga bestraffningar och/eller avrättningar riktar sig vanligtvis mot oliktänkande – politiska, fackliga, religiösa och samhälleliga förgrundsfigurer eller förebilder. De genomförs, om möjligt i skymundan, av statsmakterna genom de statliga myndigheter som har monopol på våldet, som militären, säkerhetstjänster och polismyndighetens olika specialenheter.

Brott mot mänskliga rättigheter
Straffrätt

de:Desaparecidos
en:Extrajudicial killing
es:Ejecución extrajudicial
ilo:Desaparecidos
id:Desaparecidos
it:Desaparecidos
he:הוצאה להורג ללא משפט
pl:Desaparecidos
ta:சட்டத்துக்குப் புறம்பான கொலைகள்
th:วิสามัญฆาตกรรม
tr:Yargısız infaz
Johan av Sverige

Ett flertal kungligheter är kända under namnet Johan av Sverige, ibland Jon och Hans:
Johan Sverkersson, kung 1216
Johan II, kung 1497, oftast kallad Hans
Johan III, kung 1569
Johan Sverkersson, son till kung Sverker den äldre, kallad Jon
Johan, prins död 1205 son till kung Knut Eriksson, kallad Jon
Johan, prins 1520 och tronföljare, även dansk och norsk prins kallad Hans
Johan, prins 1589 son till kung Johan III
Johan Kasimir, prins (pretendent) 1607-1608 son till kung Sigismund, även polsk prins
Johan II Kasimir, prins (pretendent) 1609 son till kung Sigismund och polsk kung
Johan Albert Vasa, prins (pretendent) 1612 son till kung Sigismund, även polsk prins, biskop
Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken, prinsgemål de facto 1615, gift med prinsessan Katarina, född tysk furste i ätten Wittelsbach
Katarina av Sverige

Katarina av Sverige kan syfta på:

Katarina Sunesdotter (1215–1251), Sveriges drottning (1243/44–1250) som gift med kung Erik Eriksson
Katarina Karlsdotter (Gumsehuvud) (1418–1450), gift med Karl Knutsson (Bonde), var drottning av Sverige och Norge (1448-1450)
Katarina av Sachsen-Lauenburg (1513–1535), Sveriges drottning 1531-1535 i sitt gifte med Gustav Vasa
Katarina Stenbock (1535–1621), drottning av Sverige 1552–1560  i sitt gifte med Gustav Vasa
Karin Månsdotter (1550–1612), drottninggemål 1568 till kung Erik XIV, drottningnamn Katarina
Katarina Jagellonica (1526–1583), drottninggemål 1569 till kung Johan III
Katarina Ingesdotter (1100-talet), en svensk och genom giftermål dansk prinsessa
Katarina Eriksdotter (1100-talet), en svensk prinsessa, dotter till kung Erik den helige
Katarina Birgersdotter (Folkungaätten) (1245–1289), prinsessa, dotter till prinsessan Ingeborg Eriksdotter och Birger jarl, gift furstinna av Anhalt
Katarina Valdemarsdotter (–1283), prinsessa, dotter till kung Valdemar Birgersson
Katarina (prinsessa 1306) (c. 1306), prinsessa, dotter till kung Birger Magnusson
Katarina av Pommern (1390–1226), prinsessa de facto, även dansk och norsk prinsessa, adopterad av drottning Margareta, gift furstinna av Pfalz-Neumarkt
Katarina Gustavsdotter Vasa (1539–1610), prinsessa, dotter till kung Gustav I, gift furstinna av Ostfriesland
Katarina Karlsdotter Vasa (1584–1638), prinsessa, dotter till kung Karl IX, gift furstinna av Pfalz-Zweibrücken
Katarina (1594) (1594–1594), prinsessa, även polsk prinsessa, dotter till kung Sigismund
Katarina (1596–1597) (1596–1597), prinsessa, även polsk prinsessa, dotter till kung Sigismund
Karl av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Karl av Sverige och Carl av Sverige:

Kungar
Karl Sverkersson, kung 1161, har kallats Karl VII (retroaktiv numrering från Karl IX), var den förste historiskt belagde svenske kungen med namnet Karl
Karl Knutsson (Bonde), kung 1448, 1464 och 1467, har kallats Karl VIII (genom retroaktiv numrering från Karl IX), kallade sig Karl II av Sverige, även norsk kung som Karl I, född i adelsätten Bonde
Karl III-VIII: ohistorisk retroaktiv numrering av medeltida svenska kungar, varav det saknas historiskt belägg för de flesta, jfr Karl IX (nedan)
Karl IX, kung 1604 (antog sitt regentnummer på basis av Johannes Magnus i stora delar uppdiktade historia)
Karl X Gustav, kung 1654, född tysk furste (Pfalz-Zweibrücken) i ätten Wittelsbach
Karl XI, kung 1660
Karl XII, kung 1697
Karl XIII, kung 1809, även norsk kung som Karl II
Karl XIV Johan, kung 1818, även norsk kung som Karl III Johan, född i den béarnesiska släkten Bernadotte
Karl XV, kung 1859, även norsk kung som Karl IV
Carl XVI Gustaf, kung från 1973

Prinsar
Karl Sverkersson d y, prins död 1198, son till kung Sverker den yngre
Karl Karlsson (Bonde), prins 1470 och tronföljare, son till kung Karl Knutsson (Bonde)
Karl, prins född och död 1544, son till kung Gustav I
Karl Filip, prins 1611, son till kung Karl IX
Karl Gustav Karlsson, prins 1686-1687, son till kung Karl XI
Karl Fredrik av Holstein-Gottorp, svensk prins, tronpretendent 1718
Karl Gustav (1782), prins 1782-1783, son till kung Gustav III
Karl Adolf, prins född och död 1798, son till kung Karl XIII
Karl Gustav (1802), prins 1802-1805, son till kung Gustav IV Adolf
Karl August, kronprins 1810, adopterad son till kung Karl XIII, född Kristian August av Slesvig-Holstein-Sønderborg-Augustenborg
Karl Oskar, prins 1852-1854, även norsk prins, son till kung Karl XV
Carl, prins 1861, även norsk prins, son till kung Oskar II
Carl, prins 1911, kallad prins Carl jr., son till prins Carl
Carl Johan, prins 1916, son till kung Gustaf VI Adolf
Carl Philip, kronprins 1979, prins från 1980, son till kung Carl XVI Gustaf
Knut av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Knut av Sverige:
Knut Eriksson, kung c. 1167
Knut Långe, kung 1229-1234
Knut, prins 1130 son till kung Magnus Nilsson, även dansk prins och kung som Knut V
Knut Johansson, prins c. 1152 död ung, son till Johan Sverkersson den äldre
Knut, prins död 1205 son till kung Knut Eriksson
Kristian av Sverige, Danmark och Norge

Två svenska kungar är kända under namnet Kristian av Sverige, Danmark och Norge:
Kristian I, kung 1457, även dansk och norsk kung, född tysk furste (Oldenburg) i ätten Oldenburg
Kristian II, kung 1520, även dansk och norsk kung, även kallad Kristian Tyrann
Kristoffer av Sverige

Två svenska kungligheter är kända under namnet Kristoffer av Sverige:
Kristofer av Bayern, kung 1440, även dansk kung som Kristoffer III och norsk kung, född furste av Pfalz-Neumarkt i ätten Wittelsbach
Kristofer Vasa, prins f. & d. 1598 (även modern svenska drottningen Anna av Österrike avled), även polsk prins, son till kung Sigismund
Ludvig av Sverige

Ludvig av Sverige kan syfta på:

Ludvig Karlsson Vasa (1583–1583), prins som son till kung Karl IX
Louis av Vasa (1832–1832), tronpretendent (potentiell) som son till prins Gustav Gustavsson av Wasa och den sista manliga arvtagaren av sin ätt
Magnus av Sverige

Magnus av Sverige kan syfta på:

Magnus Nilsson, kung c. 1125, född prins av Danmark
Magnus Henriksson, kung 1160, född prins av Danmark
Magnus Ladulås, kung 1275
Magnus Eriksson, kung 1319, även norsk kung som Magnus VII
Magnus Birgersson, prins 1300 och tronföljare, son till kung Birger Magnusson
Magnus Vasa, prins 1542 son till kung Gustav Vasa
Margareta av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnen Margareta av Sverige, Margaretha av Sverige, Märta av Sverige och Märtha av Sverige:
Margareta, drottning & statschef 1389, även dansk och norsk drottning, född prinsessa av Danmark, där kallad Margrethe I, Margareta den stora
Margareta Eriksdotter, drottninggemål 1536 till kung Gustav I, född i adelsätten Leijonhufvud
Margareta Fredkulla, prinsessa död 1130 dotter till kung Inge den äldre, gift dansk och norsk drottning
Märta av Danmark, drottninggemål 1298 till kung Birger Magnusson, född prinsessa av Danmark, men i källor benämnd Margareta av Sverige, ofta kallad Margareta
Margareta Sverkersdotter, prinsessa 1196 dotter till kung Sverker den yngre, gift furstinna av Rügen 
Margareta Eriksdotter, prinsessa död 1209 dotter till kung Erik den helige, gift drottning av Norge
Margareta Valdemarsdotter, prinsessa död 1288 dotter till kung Valdemar Birgersson, nunna
Margareta Karlsdotter (Bonde), prinsessa 1448 dotter till kung Karl Knutsson (Bonde)
Margareta av Oldenburg, prinsessa 1457 dotter till kung Kristian I, även dansk och norsk prinsessa, gift drottning av Skottland
Margareta Elisabet, prinsessa 1580-1585 dotter till kung Karl IX
Margaretha, prinsessa 1899, även norsk prinsessa, dotter till prins Carl, gift prinsessa av Danmark 
Märtha, prinsessa 1901 dotter till prins Carl, även norsk prinsessa, gift kronprinsessa av Norge
Margaret av Connaught, prinsessa 1905 och kronprinsessa, gift med prins Gustaf VI Adolf, född brittisk prinsessa i ätten Wettin, officiellt svenskt namn Margareta
Margaretha, prinsessa 1934, syster till kung Carl XVI Gustaf, gift Ambler
Olof av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Olof av Sverige:

Olof Trätälja, sagokung
Olof (I), svensk sagokung
Olof Björnsson, svensk sagokung, bror till kung Erik Segersäll
Olof Skötkonung, kung c. 995
Olof Eriksson, prins c.1070 son till kung Erik Hedningen (se Håkan Röde)
Olof, prins 1370, son till kung Håkan Magnusson, även dansk kung som Oluf II och norsk som Olav IV
Oskar av Sverige

Fyra svenska kungligheter är kända under namnet Oskar av Sverige:
Oscar I, kung 1844, även norsk kung, officiellt Oskar I
Oscar II, kung 1872, även norsk kung, officiellt Oskar II
Oscar, prins 1859, son till kung Oskar II, även norsk prins
Oscar, prins 2016, son till kronprinsessan Victoria
Ragnvald av Sverige

Två svenska kungligheter är kända under namnet Ragnvald av Sverige eller Ragvald av Sverige:
Ragnvald Knaphövde, kung c. 1125
Ragvald Ingesson, prins c. 1100 son till kung Inge den äldre (möjligen samma person som kung Ragnvald)
Rikardis av Sverige

Två svenska kungligheter är kända under namnet Rikardis av Sverige:
Rikardis av Schwerin, drottninggemål 1364 till svenske kungen Albrekt av Mecklenburg, född furstinna av Schwerin i ätten von Hagen
Rikardis Katarina av Sverige, prinsessa c. 1371 dotter till svenske kungen Albrekt av Mecklenburg, gift furstinna av Mähren
Sigrid av Sverige

Sigrid av Sverige kan avse:
Sigrid Storråda - en historiskt omtvistad drottning först i Sverige, sedan i Danmark
Sigrid Knutsdotter - 1100-talet, var en svensk prinsessa, dotter till kung Knut Eriksson
Sigrid Eriksdotter Vasa (1566–1633) - en svensk prinsessa
Sverker av Sverige

Sverker av Sverige kan avse:
Sverker den äldre, kung 1130, även kallad  Sverker den gamle
Sverker den yngre, kung 1196
Ulrika Eleonora av Sverige (olika betydelser)

Två svenska drottningar är kända under namnet Ulrika Eleonora av Sverige:
Ulrika Eleonora (1688–1741), drottning och statschef 1718, gift med kung Fredrik I
Ulrika Eleonora av Danmark (1656–1693), drottninggemål 1680 till Sveriges kung Karl XI, född i ätten Oldenburg
Valdemar av Sverige

Två svenska kungligheter är kända under namnet Valdemar av Sverige:
Valdemar Birgersson, kung 1250
Valdemar Magnusson, prins död 1318 son till kung Magnus Ladulås
Förstånd

Förstånd (latin: prudentia) eller klokhet, emellanåt används ordet sapientia, är en av de fyra kardinaldygderna. Den är som sådan skild från listighet genom att bara verka för godhet och kunskap genom att införliva erfarenhet och eftertänksamhet.

Inom konsten

Förståndet, inom konsten ibland namngiven Prudentia, avbildas ofta som en vacker kvinna med ett janusansikte, där det andra bakre ansiktet ofta avbildar en gammal mans ansikte. I sin ena hand kan hon hålla en spegel och i den andra en pil med en sugfisk. Janusansiktet symboliserar den genom erfarenhet förvärvade kunskapen och förmågan att lära av det förgångna. Dygden klokhet innebär inte bara bildning - lika viktig är erfarenheten för att förståndigt kunna tillämpa förvärvad kunskap. Sugfisken symboliserar eftertänksamhet; när dessa sög sig fast på fartyg fick de dessa att segla långsammare eller till stopp trots gynnsamma vindar. Det latinska namnet för sugfisk är remora remora och remoris betyder långsam. Att den ringlar runt en pil symboliserar därför att den kloke skyndar långsamt. Spegeln symboliserar vikten av att se sina egna fel och brister.

Prudentia kan också avbildas också med gyllene hjälm och en krans av mullbärsblad. Då står hjälmen för klokhet och mullbärsträdet för eftertänksamhet.

I svensk kultur
Förståndet har personifierats i Landskrona kommunvapen som en av två sköldhållare. Hållande i högra handen en orm och i den vänstra en spegel. 

Axel Oxenstierna lär ha sagt till sin son Johan, som inför resan till Münster tvivlade på sin förmåga att förhandla för Sverige i den westfaliska freden:
An nescis, mi fili, quantilla prudentia mundus regatur

Vilket ungefär betyder "Vet du inte, min son, med hur litet förstånd världen styrs?".

Se även
 Prisca sapientia
 Visdom

Referenser

Dygder
Latinska ord och uttryck
Torekovs kyrka

Torekovs kyrka är en kyrkobyggnad i Torekov på Bjärehalvön. Den är församlingskyrka i Torekovs församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
I ett privilegiebrev från 1344 nämns att det sedan länge funnits ett kapell i Torekov helgat åt Sankta Thora. Kyrkan var uppförd av natursten vid slutet av 1100-talet eller omkring år 1200. Långhus och kor hade plant innertak av trä, medan korets absid hade valv. Under 1300-talet och 1400-talet byggdes kyrkan ut i omgångar, huvudsakligen i tegel. Långhus och kor försågs med valv då långhuset delades upp i två skepp. 1858 brann kyrkan ned tillsammans med 47 hus. Kyrkans grundmurar finns bevarade i centrala Torekov.

Nuvarande kyrka uppfördes 1860-1863 efter ritningar av arkitekt Johan Adolf Hawerman. Uppförd av Byggmästare Johansson. Invigningen ägde rum 20 december 1863. I ritningarna var kyrkan tegelröd, men i verkligheten användes gult Helsingborgstegel. Taket och tornspiran kläddes med svartmålad plåt som 1875 byttes ut mot kopparplåt. Efter ett angrepp av husbock byggdes kyrkan om åren 1950-1953. Allt skadat trävirke avlägsnades, men murarna behölls. Kyrkans längd minskades när det rundade koret med sakristia revs. En ny sakristia i norr tillkom och tornet byggdes om till annan form med högt sadeltak. Långhuset fick ett nytt sadeltak som fortsätter i obrutet fall över den nya sakristian. Ytterväggarna vitputsades och alla tak belades med rött tegel.

Inventarier
 Predikstolen är byggd 1863 och restaurerad 1953.
 Dopfunten av mässing är från 1648 och tillhörande dopskål av porslin är från 1954.
 I tornet hänger kyrkklockor av malm. Storklockan är från 1881 medan lillklockan är från 1863.
 Ett votivskepp föreställer ett krigsfartyg. Normalt brukar votivskepp föreställa handelsfartyg.
 En osignerad altartavla är av okänd ålder.
 En tavla från 1697 har motivet Jesus på korset.
 Ljuskronor är från 1650-1750.
 I kyrkan finns en tavla som skildrar en tidigare brand som ägde rum 22 december 1737.

Klockor
2 klockor, en på 100 och den andre på 60 Lispund, 850 resp. 510 kg, blev beställda sommaren 1862 hos kände klockgjutaren Louis Rudolph Leopold Brausewetter (1822-1865) i Hörby. Han fick de flesta rösterna av Kommitéen. Han signerade sina klockor med "Wetter".

Orgel
1708 flyttades en orgel hit med 6 stämmor från Danmark. 1730 reparerades positivet av organisten Johan Tunell i Laholm.
1846 byggde Johan Nikolaus Söderling, Göteborg en orgel.
1863 byggde Jöns Lundahl och Knud Olsen en orgel med 12 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1957 av Wilhelm Hemmersam, Köpenhamn och är mekanisk.

Bildgalleri

Referenser

Tryckta källor
 Torekovs två kyrkor, Ingrid Sjöström, Föreningen Torekov kultur och miljö, 2010,

Webbkällor
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Noter

Externa länkar
 Västra Bjäre pastorat

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Båstads kommun
Bjärehalvön
Kyrkobyggnader invigda 1863
1863 i Sverige
Den sista prärievargen

Den sista prärievargen (originaltitel: The Last Coyote) är en kriminalroman från 1995 av Michael Connelly. Det är den fjärde boken om Harry Bosch. Den utkom 2001 på svenska, i översättning av Eva Larsson.

Handling 
Harry Bosch har ställt till det för sig och verkar ha nått botten. Han har ingen bostad, ingen flickvän, dricker för mycket och har inget jobb eftersom han blivit avstängd från polisen sedan han slagit ner sin chef. Problemen gör att han tvingas gå till en psykiatriker och han konfronteras med sitt mörka förflutna, som mordet på hans mor då han var 12 år.

Källor 
 

Amerikanska kriminalromaner
Skönlitteratur 1995