kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Långelanda landskommun

Långelanda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Långelanda socken i Orusts östra härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Myckleby landskommun som 1962 uppgick i Östra Orusts landskommun, som 1971 uppgick i Orusts kommun.

Politik

Mandatfördelning i Långelanda landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Myckleby socken

Myckleby socken i Bohuslän ingick i Orusts östra härad, ingår sedan 1971 i Orusts kommun och motsvarar från 2016 Myckleby distrikt.

Socknens areal är 57,40 kvadratkilometer varav 55,00 land. År 2000 fanns här 1 320 invånare. Stillingsön och kyrkbyn Myckleby med sockenkyrkan Myckleby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Myckleby socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Myckleby församling och för de borgerliga frågorna bildades Myckleby landskommun. Landskommunen utökades 1952, uppgick 1962 i Östra Orusts landskommun som 1971 uppgick i Orusts kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Myckleby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Orusts östra härad. De indelta båtsmännen tillhörde 1:a Bohusläns båtsmanskompani..

Geografi och natur

Myckleby socken ligger på nordöstra Orust med havet i öster. Socknen består av dalgångsbygder mellan skogbevuxna bergshöjder.

I socknen finns två naturreservat. Kollungeröd vatten som delas med Långelanda socken ingår i EU-nätverket Natura 2000, medan Näs är ett kommunalt naturreservat. Största insjö är Grindsbyvattnet som delas med Torps socken.

Fornlämningar
Drygt 20 boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns elva gravfält och fyra fornborgar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 338 1810 till 2 566 1870 varefter den minskade till 870 1970 då den var som minst under 1900-talet. därefter vände folkmängden uppåt igen till 1 192 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1399 Myklaby och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mikil, 'stor' och 'by, 'gård; by'.

Se även
 Myckleby församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Myckleby socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Orusts kommun
Socknar i Orusts östra härad
Stala socken

Stala socken i Bohuslän ingick i Orusts östra härad, ingår sedan 1971 i Orusts kommun och motsvarar från 2016 Stala distrikt.

Socknens areal är 52,11 kvadratkilometer varav 51,55 land. År 2000 fanns här 2 064 invånare. Tätorterna Varekil och Svanvik samt sockenkyrkan Stala kyrka ligger i socknen, medan Skåpesund med Skåpesundsbron utgör gräns mot Valla socken och Tjörns kommun.

Administrativ historik
Stala socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stala församling och för de borgerliga frågorna bildades Stala landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tegneby landskommun som uppgick 1962 i Östra Orusts landskommun som 1971 uppgick i Orusts kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Stala, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Orusts östra härad. De indelta båtsmännen tillhörde 1:a Bohusläns båtsmanskompani..

Geografi och natur
Stala socken ligger på södra Orust med Stigfjorden i söder med skärgård som Rossön som är en halvö, och Valön. Socknen består av dalgångsbygder mellan bergshöjder och klippiga öar.

I socknen finns fyra naturreservat. Råssö och Svanvik ingår i EU-nätverket Natura 2000, liksom Stigfjorden som delas med Klövedals, Stenkyrka och Valla socknar i Tjörns kommun, medan Valön som delas med Tegneby socken är ett kommunalt naturreservat.

En sätesgård var Svanviks säteri.

Från 1912 till 1961 låg tingsstället för Orusts västra, Orusts östra och Tjörns härader i Varekil.

Fornlämningar
Flera boplatser och två dösar från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns fem gravfält och tre fornborgar. En runsten är funnen vid Norra Haga.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 990 1810 till 2 119 1850. Därefter höll den sig någorlunda jämn till 1880 års befolkningstal på 2 036 varefter den minskade till 896 1960 då befolkningen var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt på nytt till 1 945 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1399 Stadhlla och kommer från en gård. Namnet innehåller stodhull/stöl, 'säteribyggnad'.

Se även
 Stala församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Stala socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Orusts kommun
Socknar i Orusts östra härad
Röra socken

Röra socken i Bohuslän ingick i Orusts västra härad, ingår sedan 1971 i Orusts kommun och motsvarar från 2016 Röra distrikt.

Socknens areal är 45,18 kvadratkilometer varav 44,88 land. År 2000 fanns här 2 903 invånare.  Tätorten Henån, småorten Dalby samt sockenkyrkan Röra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Röra socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Röra församling och för de borgerliga frågorna bildades Röra landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tegneby landskommun som uppgick 1962 i Östra Orusts landskommun som 1971 uppgick i Orusts kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Röra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Orusts västra härad. De indelta båtsmännen tillhörde 1:a Bohusläns båtsmanskompani..

Geografi
Tegneby socken ligger på norra Orust med Koljö- och Borgilafjordarna i norr med skärgård. Socknen består av dalgångsbygder mellan kuperade kala bergsplatåer.

Fornlämningar
Drygt 40 boplatser, en dösar och en gånggrift från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns fem gravfält och tre fornborgar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 798 1810 till 1 789 år 1900 varefter den minskade till 1 248 1960 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 2 679 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1388 Riodrom och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller rjodhr (ryd), 'röjning, öppen plats'.

Se även
 Röra församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Röra socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Orusts kommun
Socknar i Orusts västra härad
Denison Witmer

Denison Stuart Witmer är en amerikansk singer/songwriter. Bad Taste Records gav tidigare ut hans skivor i Sverige.

Diskografi 
My Luck, My Love (1995)
Safe Away (1998)
River Bends EP (1999)
The ‘80s EP (2001)
Of Joy and Sorrow (2001)
Philadelphia Songs (2002)
Denison Witmer Live (2002)
Recovered (2003)
The River Bends & Flows Into the Sea (2005)
Are You a Dreamer? (2005)
Carry the Weight (2008)
All the Way from Michigan Not Mars (2009) (splitalbum tillsammans med Rosie Thomas och Surfjan Stevens)The Ones Who Wait (2011)Live In Your Living Room Vol. 1  (2011)

Externa länkar 
Denison Witmer - Allmusic.com

Amerikanska indiepopsångare
Amerikanska låtskrivare
Födelseår saknas
Män
Levande personer
Musiker från Pennsylvania
Köpmansgatan, Göteborg

Köpmansgatan är en gata inom stadsdelen Nordstaden i Göteborg. Den är cirka 550 meter lång, och sträcker sig från Smedjegatan till Nils Ericsonsgatan.

Gatan fick sannolikt sitt namn (Kiopmansgatun) 1621, vid stadens första stadsplan. Parallella namn har också varit Myntaregatan, efter stadens första mynthus som låg här 1630-1669 samt Claudii Kloots gata efter stadens dåvarande sekreterare (1636-1647) som troligen bodde vid gatan.

Källor
, s. 181f

Externa länkar
Eniro kartor, Köpmansgatan

Gator i Göteborg
Gator och torg i Nordstaden
Röra landskommun

Röra landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Röra socken i Orusts västra härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Tegneby landskommun som 1962 uppgick i Östra Orusts landskommun, som 1971 uppgick i Orusts kommun.

Politik

Mandatfördelning i Röra landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Stala landskommun

Stala landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Stala socken i Orusts östra härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Tegneby landskommun som 1962 uppgick i Östra Orusts landskommun, som 1971 uppgick i Orusts kommun.

Politik

Mandatfördelning i Stala landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Klädpressaregatan

Klädpressaregatan är en gata inom stadsdelen Nordstaden i Göteborg. Den är cirka 90 meter lång, och sträcker sig från Östra Hamngatan och fram tills den korsar Torggatan där den byter namn till Kvarnbergsgatan.

Gatan fick troligen sitt namn på 1690 eller 1680-talet efter klädpressaren Christian Dögen, som ägde ett hus på det närbelägna Kvarnberget. Omväxlande har även Kvarnbergsgatan använts som namn för gatan och den benämndes en tid Stora Klädpressaregatan i motsats till Lilla Klädpressaregatan. Namnet Klädpressaregatan förekommer inte i någon annan nutida svensk stad.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Eniro kartor, Klädpressaregatan

Gator i Göteborg
Gator och torg i Nordstaden
Schanzenviertel

Schanzenviertel, (svensk översättning Skansenkvarteret), även Schanze eller die Schanze kallas ett område i stadsdelarna Sternschanze och Eimsbüttel i Hamburg. Namnet kommer från Sternschanze, en befästningsvall som byggdes på 1600-talet. 

Schanzenviertel var tidigare ett fattigt arbetarkvarter som under 1960- och 1970-talet kom att bli en plats för Hamburgs autonoma proteströrelse. Idag har området en stor autonom scen med bland annat  Rote Flora. Under perioder har området varit rivningshotat men upplever nu en renässans, inte minst genom de många studenter som bor i området. Området har blivit föremål för diskussion om gentrifikation sedan det kommit att förändras under senare år. I området finns ett stort antal uteställen och butiker med likheter med Kreuzberg och Prenzlauer Berg i Berlin.

Hamburg
Gullholmens socken

Gullholmens socken i Bohuslän ingick i Orusts västra härad, ingår sedan 1971 i Orusts kommun och motsvarar från 2016 Gullholmens distrikt.

Socknens areal är 7,4 kvadratkilometer varav 7,3 land. Gullholmens kyrka ligger på Härmanö, medan samhället Gullholmen ligger på bägge huvudöarna.

Administrativ historik
Gullholmens församling bildades 1798 som kapellförsamling genom utbrytning ur Morlanda församling, men fortsatte att tillhöra Morlanda jordebokssocken.

Vid inrättandet av Sveriges kommuner 1863 inrättades Gullholmens landskommun. 

Sockenstämmoprotokoll finns för åren 1798-1862. Församlingens status ändrades 1924 då den blev annexförsamling i Morlanda pastorat, och samma år blev den också en egen jordebokssocken.

Kommunen inkorporerades 1952 i Morlanda landskommun som i sin tur 1971 uppgick i Orusts kommun. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gullholmen, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Orusts västra härad.

Geografi och natur
Socknen ligger väster om Orust och består huvudsakligen av öarna Härmanö och Gullholmen, med Ellösefjorden i öster och Nordsjön i väster. Naturen utgörs av kala kuperade berg och saknar skog.

Större delen av Härmanö är ett kommunalt naturreservat.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 357 1810 till 811 1910 varefter den minskade till 178 1990. År 2000 fanns här 158 invånare.

Namnet
Namnet skrevs 1585 Guldholmen och kommer från önamnet. Efterledet är holme. Förledet kan innehålla guld och då syfta på glimmer.

Referenser

Externa länkar

Gullholmens socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Orusts kommun
Socknar i Orusts västra härad
Čaroban

Čaroban (sv: Magisk) är en låt framförd av den serbiska sångerskan Nina. Låten representerade Serbien vid Eurovision Song Contest 2011 i Düsseldorf. Låtens upphovsman är Kristina Kovač.

Referenser

Fotnoter 

Serbiens bidrag i Eurovision Song Contest
Bidrag till Eurovision Song Contest 2011
Serbiskspråkiga sånger
Wiefelstede

Wiefelstede är en kommun i Ammerland i den nordvästtyska delstaten Niedersachsen. Wiefelstede har cirka  invånare.

Geografi 
Wiefelstede kommun ligger på det nordtyska låglandet, nära nordsjökusten. Wiefelstede gränsar till kommunerna Bad Zwischenahn, Rastede och Westerstede i distriktet Ammerland och till distrikten Friesland och Wesermarsch samt till staden Oldenburg.

Historia 
Wiefelstede ligger i det gamla historiska landskapet Ammerland. I Wiefelstede finns bland annat Ammerlands äldsta kyrka, Sankt Johannes kyrka från 1057.

Orter i Wiefelstede kommun 
Bokel
Borbeck
Conneforde
Dringenburg
Gristede
Heidkamp
Herrenhausen
Hollen
Hullenhausen
Lehe
Mansholt
Metjendorf
Mollberg
Neuenkruge
Nuttel
Ofenerfeld
Spohle
Wehnerfeld
Wemkendorf
Westerholtsfelde
Wiefelstede.

Referenser

Externa länkar 
 Turistinformation om Wiefelstede
 Hembygdsmuseet i Wiefelstede

Kommuner och städer i Landkreis Ammerland
Käringöns socken

Käringöns socken i Bohuslän ingick i Orusts västra härad, ingår sedan 1971 i Orusts kommun och motsvarar från 2016 Käringöns distrikt.

Den ligger i Skagerack väster om Orust, och består av flera kala öar och holmar, varav endast ön Käringön, med Käringöns kyrka, är bebodd. Den mest kända av de andra öarna är fyrplatsen Måseskär.

Socknens areal är 2,4 kvadratkilometer. År 2000 fanns här 117 invånare.

Administrativ historik
Käringöns församling bildades 19 november 1795 som kapellförsamling genom utbrytning ur Morlanda församling, men fortsatte att tillhöra Morlanda jordebokssocken.

Vid inrättandet av Sveriges kommuner 1863 inrättades Käringöns landskommun. 

Sockenstämmoprotokoll finns för åren 1810–1862. Församlingens status ändrades 1924 då den blev annexförsamling i Morlanda pastorat, och samma år blev den också en egen jordebokssocken.

Kommunen inkorporerades 1952 i Morlanda landskommun som i sin tur 1971 uppgick i Orusts kommun. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

Församlingen upphörde 2006 och återgick då till Morlanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Käringön, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Orusts västra härad.

Fornlämningar
Tomtningar har påträffats.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 354 år 1810 till 650 1910 varefter den minskade till 125 1980 då den var som minst under 1900-talet.

Namnet
Namnet skrevs 1659 Kierlingöon och kommer från önamnet och innehåller käring i betydelsen '(vitmålat) röse till ledning för sjöfarande.

Referenser

Vidare läsning

Skönlitteratur

Externa länkar

Kärringöns socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Orusts kommun
Socknar i Orusts västra härad
Mollösunds socken

Mollösunds socken i Bohuslän ingick i Orusts västra härad, ingår sedan 1971 i Orusts kommun och motsvarar från 2016 Mollösunds distrikt. 

Den består av halvön Tången på sydvästra Orust samt flera obebodda öar och holmar i Skagerack, varav Mollön är störst. Arealen är 6,99 kvadratkilometer varav 6,91 land. och år 2000 fanns här 358 invånare. Tätorten Mollösund med Mollösunds kyrka ligger längst söderut på halvön, mittemot Mollön.

Administrativ historik
Mollösunds församling bildades 1587 som kapellförsamling genom utbrytning ur Morlanda församling, men fortsatte att tillhöra Morlanda jordebokssocken.

Vid inrättandet av Sveriges kommuner 1863 inrättades Mollösunds landskommun. 

Sockenstämmoprotokoll finns för åren 1733-1862. Församlingens status ändrades 1924 då den blev annexförsamling i Morlanda pastorat, och samma år blev den också en egen jordebokssocken.

Kommunen inkorporerades 1952 i Morlanda landskommun som i sin tur 1971 uppgick i Orusts kommun. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mollösund, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Orusts västra härad.

Fornlämningar
Tomtning ar har påträffats.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 388 1810 till 1 035 1910 varefter den minskade till 376 1970 då den var som minst under 1900-talet.

Namnet
Namnet skrevs 1565 Molsund och kommer från fiskeläget. Efterleden är sund syftande på sundet mellan Orust och Mollö. Förleden innehåller önamnet Mollö som troligen innehåller molda, 'hjässa syftande på öns övre del med dess kulle.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Mollösunds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige'' i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Orusts kommun
Socknar i Orusts västra härad
Chilehaus

Chilehaus är ett kontorshus i Hamburgs kontorskvarter som byggdes 1922–1924. Huset ritades av Fritz Höger på uppdrag av redaren Henry B. Sloman. Namnet kommer av att Sloman under decennier hade handel med Chile. 

Den 5 juli 2015 upptogs Chilehaus tillsammans med Speicherstadt och Kontorhausviertel i Unescos världsarvslista.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Hamburg
Världsarv i Tyskland
Timan (naturreservat)

Timan är ett naturreservat på Linderödsåsen i Hörby kommun.

Reservatet består till största delen av en flerskiktad bokskog med träd av varierande ålder. I sydväst finns en sumpskog med björk och i nordväst ett fuktigt stråk med klibbal. I bokskogen finns rikt med döda träd i form av högstubbar och lågor. Vid nyckelbiotopsinventeringar 1995 och 1999 hittades många sällsynta lavar, mossor och svampar i området. Längs med reservatets norra och västra kant finns en välbevarad stenmur.

Reservatet har en lång kontinuitet som skogsmark och finns på Bhurmans Skånekarta från 1684 som "bökeskog" med namnet "Thymans skog". Vid laga delning 1751 var området utmark till Köinge och benämndes "Skogen Timan". Större delen var fram till 1994 domänreservat då Naturvårdsverket köpte området.

Timan är även ett natura 2000-område.

Flora och fauna 
Av lavar finns det grön lundlav, gulnål, kornig nållav, lönnlav och den i Skåne ovanliga mjölig knopplav, samt de rödlistade bokkantlav, bokvårtlav, havstulpanlav och rosa lundlav. Även mossor är rikt representerade med arter som stor ärgmossa och de rödlistade fällmossa och platt fjädermossa. Av svampar finns arter som bokticka, fnöskticka och den rödlistade koralltaggsvampen. I reservatet finns både mindre hackspett och den rödlistade spillkråkan.

Referenser 
Noter

Källor
 Länsstyrelsen i Skåne län, Bildande av naturreservatet Timan i Hörby kommun
 Länsstyrelsen i Skåne län, Fastställelse av skötselplan för naturreservatet Timan i Hörby kommun
 Länsstyrelsen i Skåne
 Naturvårdsverket

Naturreservat i Hörby kommun
Natura 2000-områden i Skåne län
Naturskyddsområden bildade 2011
Gullholmens församling

Gullholmens församling var en församling i Göteborgs stift och i Orusts kommun. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1798 genom en utbrytning ur Morlanda församling. 

Församlingen var till 1 maj 1888 annexförsamling i pastoratet Morlanda, Mollösund, Fiskebäckskil, Käringön, Grundsund och Gullholmen. Från 1 maj 1888 till 2006 annexförsamling i pastoratet Morlanda, Mollösund, Gullholmen och Käringön som till 1 maj 1924 även omfattade Skaftö församling. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

Kyrkobyggnader
Gullholmens kyrka

Se även
Gullholmens socken
Gullholmen

Källor

Fotnoter

Indelningar i Orusts kommun
Historiska församlingar i Göteborgs stift
Käringöns församling

Käringöns församling var en församling i Göteborgs stift och i Orusts kommun. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1795 genom en utbrytning ur Morlanda församling. 

Församlingen var till 1 maj 1888 annexförsamling i pastoratet Morlanda, Mollösund, Fiskebäckskil och Käringön som från 1798 även kom att omfatta Grundsunds församling och Gullholmens församling. Från 1 maj 1888 till 2006 annexförsamling i pastoratet Morlanda, Mollösund, Gullholmen och Käringön som till 1 maj 1924 även omfattade Skaftö församling. Församlingen uppgick 2006 i Morlanda församling.

Kyrkobyggnader
Käringöns kyrka

Se även
Käringöns socken
Käringön

Källor

Fotnoter

Indelningar i Orusts kommun
Historiska församlingar i Göteborgs stift
Gullholmens landskommun

Gullholmens landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
I samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i  Gullholmens socken i Orusts västra härad i Bohuslän denna kommun.

I kommunen inrättades 29 januari 1886 Gullholmens municipalsamhälle

Vid  kommunreformen 1952 uppgick landskommunen med municipalsamhället i Morlanda landskommun som 1971 uppgick i Orusts kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Käringöns landskommun

Käringöns landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
I samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Käringöns socken i Orusts västra härad i Bohuslän denna kommun.

I kommunen inrättades 29 september 1886 Käringöns municipalsamhälle.

Vid  kommunreformen 1952 uppgick kommunen med municipalsamhället i Morlanda landskommun som 1971 uppgick i Orusts kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Mollösunds landskommun

Mollösunds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
I samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i  Mollösunds socken i Orusts västra härad i Bohuslän denna kommun.

I kommunen inrättades den 29 januari 1886 Mollösunds municipalsamhälle. 

Vid  kommunreformen 1952 uppgick den med municipalsamhället i Morlanda landskommun, som 1971 uppgick i Orusts kommun.

Politik

Mandatfördelning i Mollösunds landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län