kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ivarsbjörke

Ivarsbjörke är ett område i norra delen av Sunne socken, på gränsen till Lysvik socken.

Namnet kan även ange namnet på en gård och var en hållplats för tågtrafik för banan Kil - Sunne - Torsby, som låg i Lysvik.

Se även 
 Sunne kommun (1971-)

Externa länkar
Karta över inägorna från 1645 (Höger sida i boken)

Indelningar i Sunne kommun
Ransbysätter

Ej att förväxlas med Ransbysätern i Torsby kommun.

Ransbysätter är ett område i östra delen  av Lysviks församling, socken och tidigare landskommun.
Området tillhör idag Sunne kommun. Ransbysätter ligger ca. 8 km öster om Lysviks tätort och sjön Fryken.

Se även 
 Lysviks landskommun (1863-1970)
 Sunne kommun (1971-)

Externa länkar 
 Ransbysätter.se

Sunne kommun
Östanbjörke

Östanbjörke är en småort i norra delen av Sunne socken i Sunne kommun, inte långt från Lysvik socken.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Sunne landskommun (1863-1951)
 Stora Sunne landskommun (1952-1962)
 Sunne köping (1963-1970)

Referenser

Orter i Sunne kommun
Småorter i Sverige
Ekshärads landskommun

Ekshärads landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Ekshärads socken i Älvdals härad i Värmland denna kommun.
 
Vid kommunreformen 1952 kvarstod kommunen oförändrad.

År 1974 uppgick den i Hagfors kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Ekshärads församling.

Kommunvapen
Blasonering: I sköld, kluven av silver och blått, ett stolpvis ställt ospänt armborst, åtföljt i vardera fältet av en stolpvis ställd pil, allt av motsatta tinkturer.

Vapnet fastställdes 1953.

Geografi
Ekshärads landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 889,88 km², varav 821,24 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 15,2 procent.

Politik

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Hagfors kommun
Ekshärad
Småland (olika betydelser)

Småland kan syfta på:
 Småland – ett svenskt landskap
 
 Småland (dagstidning) – en dagstidning
 Småland, Kyrkslätt – en ö i Nyland, Finland
Orust (olika betydelser)

Orust kan syfta på:

 Orust – en ö i Bohuslän
 Orusts kommun – en kommun i Västra Götalands län 1971–
 Östra Orusts landskommun – en tidigare kommun i Göteborgs och Bohus län 1962–1970
 Orusts pastorat – en ö i Bohuslän
 Orusts och Tjörns kontrakt – ett tidigare kontrakt i Göteborgs stift 1830–2007
 Orusts och Tjörns domsagas valkrets – en tidigare valkrets 1866–1908
 Orusts östra härad – ett härad i mellersta Bohuslän inom nuvarande Orusts kommun
 Orusts västra härad – ett tidigare härad i mellersta Bohuslän inom nuvarande Orusts kommun och Lysekils kommun
 HMS Orust (M41) – en minsvepare
 Orusthöna – en svensk lantrashöna
 Orusttrafiken – ett trafikbolag
 Orusts Sparbank – en sparbank
Styrbjörn Lindedal

Styrbjörn Lindedal, född 5 november 1904 i Münster, död 5 maj 1991 i Göteborg, var en svensk dirigent, översättare och tonsättare.

Biografi
Styrbjörn Lindedal var repetitör och kapellmästare vid Stora Teatern i Göteborg 1927–1968, förste kapellmästare från 1938, samt chef 1958–1959 och 1970–1971. Han var lärare i dirigering och instrumentation vid musikkonservatoriet i Göteborg 1960–1972 och vid Statens scenskola i Göteborg 1960–1975. Lindedal var gästdirigent på Kungliga Teatern och vid Det Kongelige Teater i Köpenhamn. Styrbjörn Lindedal invaldes som ledamot 809 av Kungliga Musikaliska Akademien den 24 februari 1977.

Styrbjörn Lindedal översatte operetter och komponerade. Han var den förste som uppförde Gershwins opera Porgy och Bess i Sverige (1948).

Lindedal var gift med sångerskan Alice Sterner.

Priser och utmärkelser
1964 – Medaljen för tonkonstens främjande
1977 – Ledamot nr 809 av Kungliga Musikaliska Akademien

Referenser

Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Svenska dirigenter
Svenska kompositörer under 1900-talet
Födda 1904
Avlidna 1991
Män
Personer från Münster
Lesjön

Lesjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Lesjön, Södermanland, sjö i Nyköpings kommun,  (4,7 ha)
Lesjön, Värmland, sjö i Filipstads kommun,  (87,9 ha)
Lilla Lesjön, sjö i Arvika kommun,  (41,6 ha)
Stora Lesjön, sjö i Arvika kommun,  (2,08 km²)
Lesjön (Bodums socken, Ångermanland), sjö i Strömsunds kommun,  (6,56 km²)
Lesjön (Skorpeds socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (1,64 km²)
Lesjön (Ytterlännäs socken, Ångermanland), sjö i Kramfors kommun,  (1,98 km²)

Se även
Stora Le,  (136,1 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Bertila av Spoleto

Bertila of Spoleto, född 860, död 915, var en tysk-romersk kejsarinna och drottning av Italien; gift 880 med Berengar I av Italien.   

Hon var dotter till Suppo II av Spoleto och Berta.

Bertila blev kejsarinna efter att hennes man kröntes till kejsare i december 915. Hon dog, förgiftad, samma månad, ett faktum som också rapporterats av Gesta Berengarii Imperatoris.

Referenser 

Tysk-romerska kejsarinnor
Italiens drottningar
Födda 860
Avlidna 915
Kvinnor
Uta (tysk-romersk kejsarinna)

Uta, Ota eller Oda eller född 874, död före 903, var en tysk-romersk kejsarinna, drottning av Östra Franken och drottning av Italien; gift 888 med Arnulf av Kärnten. Hon var politiskt aktiv. 

Äktenskapet arrangerades för att vinna stöd från de regerande dynastierna i Bayern och Lothringen. Uta var politiskt aktiv och stödde energiskt makens regering. Hon ingrep till förmån för Kremsmünster kloster, Altötting kloster, biskopsdömet Worms och biskopsdömet Freising. 

I juni 899 ställdes Uta för rätta inför riksdagen i Regensburg anklagad för äktenskapsbrott, men frikändes efter att 72 adelsmän gått i god för henne. Rättegången anses ha bidragit till makens död. 

Vid Arnulfs död placerades hennes minderårige son under förmynderskap av ärkebiskop Hatto I av Mainz, biskop Adalbero av Augsburg och flera stormän i stället för till henne, och hon uteslöts från styrelsen. Hon tros ha flyttat tillbaka till sin familj.

Referenser

 
  

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 874
Kvinnor
Italiens drottningar
Avlidna okänt år
Personer i Tyskland under 800-talet
Ageltrude (tysk-romersk kejsarinna)

Ageltrude eller Agiltrude, född 800-talet, död 27 augusti 923, var en tysk-romersk kejsarinna, drottning av Italien; gift med Guido III av Spoleto. Hon var regent för sin son Lambert av Spoleto 894-898.

Biografi
Hon var dotter till Adelchis av Benevento och Adeltrude.

Hon agerade regent under sonens regeringstid och uppmanade honom att arbeta mot karolingerna; hon påverkade även påvevalen. 894 reste hon till Rom med sonen för att få honom legitimerad som kejsare av påven Formosus. 896 tvingades hon och hennes son att fly till Spoleto, då Arnulf av Kärnten blev krönt i stället. När denne insjuknade styrde hon påvevalet i Rom till favör för sin kandidat Stefan VI och fick liket av påven Formosus uppgrävt, ställt inför rätta och förklarad skyldig och kastat i Tibern. 

Efter hennes sons död 898 drog hon sig tillbaka till ett kloster.

Referenser 

 

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 800-talet
Avlidna 923
Kvinnor
Italiens drottningar
Kvinnliga regenter under 800-talet
Rikardis (tysk-romersk kejsarinna)

Sankta Rikardis, född 840, död i Andlau 18 september 894 eller 896, var en tysk-romersk kejsarinna och frankisk drottning; gift med Karl den tjocke. Hennes misslyckade försök att ingripa i politiken på grund av makens psykiska hälsa gjorde att hon anklagades för äktenskapsbrott och försköts. 

Hon blev helgonförklarad och kom att dyrkas som helgon inom katolska kyrkan.

Biografi

Hon var dotter till Erchanger av Nordgau. 

Hon gifte sig 862 med Karl den tjocke. De hade inga barn. 
Hon beskrivs som vacker, from och ambitiös. Hon var lekmanna-abbedissa i Säckingen kloster 877-93 och Zurich kloster 878-93. Hon grundade Andlau kloster 880. Hennes orden tillät dess medlemmar att lämna klostret och gifta sig, förutom abbedissan, som fick rang som tysk-romersk furstinna.

Hennes make blev kejsare 881, och kung året därpå, och Rikardis kröntes tillsammans med honom av påven Johannes VIII i Rom 881. 
Under Karls regeringstid plågades riket svårt att vikingatåg och maken led efter 887 av psykisk ohälsa som yttrade sig i paranoia. När Karl fick svårigheter att regera på grund av sin psykiska hälsa försökte Rikardis ingripa i politiken. Hon motsatte sig Karls inflytelserika rådgivare Liutward, men hennes försök att få honom avsatt slog fel och resulterade istället i att Karl och flera hovfunktionärer anklagade Rikardis och Liutward för att ha begått äktenskapsbrott tillsammans. Karl ansökte också om att få äktenskapet annullerat med hänvisning till att det var ofullbordat. Rikardis påstås ha utfört gudsdom genom eld, och klarat denna med framgång. I verkligheten förmodas hon dock ha blivit frikänd på grund av att den kommission som upprättats för skilsmässoansökan av påven hade konstaterat att hon var oskuld. 

Efter gudsdomen separerade hon från Karl och drog sig under sin familjs beskydd tillbaka till klostret Andlau i Vogeserna vid 35 km från Strasbourg, som hon själv hade grundat 880. Hon ska där ha ägnat sig åt ett fromt liv och att bota sjuka.  
Då maken avsattes 888 blev Rikardis offentligen rehabiliterad och förklarad oskyldig till äktenskapsbrott. 
Hon avled i Andlau kloster 18 september 894 eller 896, och begrovs där.

Hagiografi

År 887 anklagades maken henne för äktenskapsbrott och begärde skilsmässa med grunden att äktenskapet aldrig fullbordats. Hon frikändes genom gudsdom, då hon uthärdade glödande kol på händerna utan att visa smärta. Enligt legenden gick hon rakt genom ett brinnande bål barfota och klädd i en skjorta insmord med vax. Sårad av anklagelsen gick hon till skogen, där hon av en ängel uppmanades att grunda ett kloster på den plats som märkts av en björn. 
Detta kloster blev sedan Andlau kloster.

Helgonförklaring

Rikardis kom att betraktas som en förebild för kristen dygd och rättvist styre. 

Hon helgonförklarades i november 1049. Hon kom att hyllas som skyddshelgon för Andlau och beskyddare mot eld. 

Helgondag: 18 september

Referenser

 

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 840
Avlidna 890-talet
Kvinnor
Helgon
Frankrikes drottningar
Personer i Tyskland under 800-talet
Humletorp

Humletorp är en by vid sjön Vistens västra sida, i Östra Ämterviks socken (Östra Ämterviks distrikt) i Sunne kommun. I mantalslängden 1641 hörde byn istället till Övre Ulleruds socken liksom gården Vik (Sund) norr därom. Det gjorde detta område också på 1800-talet vilket framgår av en karta över norra delen av Kils härad från år 1883. Senare drogs gränsen istället i sjön så att området kom att tillhöra Östra Ämterviks socken.

Se även 
 Östra Ämterviks landskommun (1863-1951)
 Stora Sunne landskommun (1952-1962)
 Sunne köping (1963-1970)

Referenser

Orter i Sunne kommun
Engelberga

Engelberga  eller Angilberga, död 900, var en tysk-romersk kejsarinna och drottning av Italien; gift 851 med Ludvig II. Hon var politiskt aktiv.     

Engelberga var troligen dotter till greve Adelchis I av Parma. 

Hon utövade ett stort inflytande över makens politik och deltog i regerandet vid hans sida, något som orsakade en hel del kritik och gjorde att samtiden anklagade Ludvig för att låta sig domineras av henne. Under Ludvigs sjukdom 864 styrde hon öppet riket. Paret fick ingen son och saknade därför arvtagare till tronen, och adeln försökte med hänvisning till detta få henne förvisad år 872. Ludvig reagerade i stället med att göra Ludvig den tyske till sin arvinge. 

Efter makens död 875 valde adeln i stället Karl den skallige till hans efterträdare för att avlägsna Engelberga från allt inflytande. Karls bror och allierade Boso av Vienne kidnappade då Engelberga och hennes enda överlevande dotter, Ermengarde, och tvingade den senare att gifta sig med honom (mars-juni 876). 
Med Engelbergs stöd förklarade sig Boso kung av Provence 879. Hon förklarades då officiellt förvisad till Schwaben. Då Karl den tjocke erövrade Vienne 882 tilläts Engelberga återvända till Italien, där hon tog kontrollen över sina gods. 

Engelberga fick från 868 inkomsterna från klostret San Salvatore i Brescia, och blev 896 abbedissa i klostret San Sisto i Piacenza.

Källor 
 

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 800-talet
Kvinnor
Tyska nunnor
Italiens drottningar
Tyska abbedissor
Avlidna 900
Personer i Tyskland under 800-talet
Tralla och sjung

Tralla och sjung var ett tv-program från 1981 för barn med Titti Sjöblom där hon sjöng tillsammans med en massa barn. Hon målade även på en glasskiva och den låt som man främst förknippar med programmet var Om alla som var dumma, tjickabom, tjickabom, tjickabombombom, hade varsin trumma...

Externa länkar 
 http://www.youtube.com/watch?v=LvwXsIcKUQ4

Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television
Ermengarde av Tours

Ermengarde av Tours, även kallad Irmgard, född 804 Alsace, Frankiska riket, död 20 mars 851, var en tysk-romersk kejsarinna, drottning av Italien och drottning av Franken; gift med kejsar Lothar I.

Biografi
Hon var dotter till greve Hugo av Tours och Ava av Morvois. Hon fick sin skolning i klostret Saint Julia i Brescia. 

Hon valdes ut till äktenskap för kejsar Ludvig den fromme när det blev dags för honom att gifta sig, fyra år efter hans tronbestigning. Vigseln ägde rum den 15 oktober 821 i Thionville. Paret fick åtta barn. Som morgongåva gav Lothar Ermengarde staden Erstein (i närheten av Strasbourg). 
Hon kröntes till kejsarinna 5 april 823 i Peterskyrkan i Rom.  

Ermengarde beskrivs som vacker, from och ödmjuk, och ägnade sig åt att sköta om sina egendomar och gynna kyrkor och kloster och den välgörenhet dessa ägnade sig åt- I Bertins annaler kallas hon för "den kristnaste drottningen".

834 gav maken henne överhöghet om klostret St. Julia. Den 20 oktober 837 dog Ermengardes far. Enligt överenskommelse med hennes fars farbror, greve Sundgau Liutard, fick Irmengard vidsträckta landområden i Alsace (inklusive bosättningen Eshery), rik på silvergruvor. På hennes order byggdes här en kyrka, som hon, med sin mans samtycke, överförde till klostret i Gorza. 

År 849, i Erstein, grundade Irmengard benediktinerklostret heliga Cecilia och Agathas kloster (nu förstört), och gav klostret nästan hela staden. Donationsstadgan har bevarats i Strasbourgs arkiv. I slutet av sitt liv drog Irmengard sig tillbaka till detta kloster, där hon dog långfredagen den 20 mars 851. 

För sin fromhet och beskydd av kloster är Irmengard av Tours erkänd som ett lokalt vördat helgon i Strasbourgs stift i den romersk-katolska kyrkan. Hennes minne firas den 20 mars.

Referenser

Italiens drottningar
Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 804
Kvinnor
Avlidna 851
Sinbads fantastiska resa

'Sinbad fantastiska resa (The Golden Voyage of Sinbad) är en amerikansk fantasy- och äventyrsfilm från 1974, baserad på berättelserna om Sinbad sjöfararen. Regi Gordon Hessler.

Handling 
Sinbad, prins av Bagdad och legendarisk sjöfarare, hittar en mystisk karta. Han beger sig tillsammans med den vackra slavinnan Margiana och storvisiren av Marabia ut på en farofylld sjöresa för att finna det gamla landet Lemuria.

Rollerna 
John Phillip Law - Sinbad
Caroline Munro -   Margiana
Tom Baker      -   Koura

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska fantasyfilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Filmer 1974
Mastodontfilmer
Engelskspråkiga filmer
700-talet på film
Judith av Bayern

Judith av Bayern, född mellan 795 och 805, död 19 april 843, var en tysk-romersk kejsarinna och drottning av Franken; gift med Ludvig den fromme. Hon spelade en politiskt inflytelserik roll, först i egenskap av rådgivare till sin make, och sedan som deltagare i tronstriderna efter hans död på sin sons sida mot sina styvsöner.

Biografi 

Hon var dotter till greve Welf I och Hedvig av Bayern och syster till Emma av Bayern. 

Vigseln ägde rum i februari 819. Hon mottog klostret San Salvatore i Brescia som förläning (beneficium) vid bröllopet.

Drottning
Judith beskrivs som vacker och viljestark. Hon var politiskt aktiv och utövade inflytande på maken. Hon tillförsäkrade sina bröder höga poster, och genomdrev att hennes son Karl den skallige också fick en del av riket efter maken, precis som dennes söner från makens förra äktenskap. 

Hon var impopulär bland adeln och fängslades 830 i ett kloster i Poitiers, anklagad för äktenskapsbrott. 

Hon förvisades vid makens avsättning 833 till ett kloster i Tortona i Italien. 

Hon återkom vid Ludvigs återinstallation 834. Hon var sedan aktiv i ett skiftande alliansbyggande för att säkra sonens arv.

Änkedrottning
Hon blev änka vid Ludvig den frommes död 840. I den följande striden mellan hennes son och styvsöner deltog hon på sin sons sida. Hon rekryterade 841 militära styrkor i Akvitanien för att stödja sonens strid mot sina styvsöner. 

Hennes inflytande vid sin sons hov minskade efter sonens giftermål med Ermengarde av Tours 842.

Referenser

 
 
  

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda okänt år
Kvinnor
Avlidna 843
Personer i Frankrike under 800-talet
Dystubb

Dystubb (Pomatoschistus norvegicus) är en fisk i familjen smörbultar.

Utseende 
Dystubben påminner om sandstubben, med en avlång, sangfärgad kropp. Den är dock mindre, och saknar fjäll på bröstet. Hanen har dessutom 5 till 6 tvärrader med fläckar eller ränder på sidorna. Arten har två ryggfenor, av vilka den främre har en mörk fläck på bakkanten. Som mest kan fisken bli 8 cm lång.

Utbredning 
Utbredningsområdet sträcker sig från Lofoten längs norska kusten och norra samt västra Brittiska öarna till västra Engelska kanalen. Den finns även i Medelhavet. Fram till 1995 var den okänd i svenska vatten, men upptäcktes då av forskare och betraktas nu som vanlig.

Vanor 
Dystubben är en bottenfisk som lever på dy- och skalgrusunderlag på ett djup mellan 18 och 325 m. Arten kan hybridisera med nordsjöstubben (P. lozanoi). 

Denna fisk har märlkräftor och andra små kräftdjur som föda.

Bevarandestatus 
För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Källor 

Smörbultar
Ermengard av Hesbaye

Ermengarde av Hesbaye, född 778, död 818, var en tysk-romersk kejsarinna och drottning av Frankerriket som gift med Ludvig den fromme.

Biografi
Hon var dotter till greve Ingram av Hesbaye och Hedvig av Bayern. 

Hon gifte sig omkring år 794 med Ludvig den fromme, som vid den tidpunkten var kung av Akvitanien. Hon var möjligen hans konkubin före deras giftermål. 

År 813 blev hennes make medkung till sin far, som han 814 efterträdde som kung och kejsare, vilket gjorde Ermengarde till drottning och kejsarinna. Hon kröntes tillsammans med sin make av påven i Reims 816. 

Hon avled i Angers.

Barn

 Lothar I (795 – 29 september 855)
 Pippin av Akvitanien (803 – 13 december 835)
 Ludvig den tyske (805 – 28 augusti 876)
 Rotrude, född 808, gift med Gerard av Auvergne
 Alpaide eller Alpais, prinsessa av Frankerriket, född 810. Gift med Beggen (Bego) greve av Paris. De fick 3 barn.
 Hildegard, prinsessa av Frankerriket (812–841), gift med Gerard av Auvergne, som änka abbedissa av Laon
 Adelaide, prinsessa av Frankerriket, född 814

Referenser

 

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 778
Kvinnor
Avlidna 818
Frankrikes drottningar
Gordon Hessler

Gordon Hessler, född 12 december 1925 i Berlin, död 19 januari 2014 i London, var en brittisk film- och tv-regissör, manusförfattare och producent.

Filmografi 
Sinbads fantastiska resa (regissör) 
Skriiik... och skriiik... igen (regissör)

Referenser

Noter

Externa länkar
Gordon Hessler på IMdb
Födelseår

Brittiska filmregissörer
Brittiska TV-regissörer
Brittiska manusförfattare
Brittiska filmproducenter
Personer i Storbritannien under 1900-talet
Personer från Berlin
Födda 1925
Avlidna 2014
Män
Robert of Gloucester

Robert of Gloucester , Robert Fitzroy, 1st Earl of Gloucester, född före 1100, död 31 oktober 1147, var oäkta son till kung Henry I av England.

Robert kallades Rufus.  Fitzroy är en anglisering av latinets
Filius Regis, det vill säga kungens son.
Robert var sannolikt den äldste av Henrys många illegitima barn, och föddes innan fadern tillträdde tronen den 5 augusti 1100. Det råder inte enighet om vem som var hans mor, det kan ha varit prinsessan Nesta, dotter till Rhys ap Tudor eller en dotter till Rainald Gay  från Hampton Gay i Oxfordshire eller någon annan kvinna från Oxfordshire. 

Hans far kontrakterade hans äktenskap med Mabel (eller Sibyl), dotter till Robert Fitzhamon, och äktenskapet ingicks i juni 1119. Vid faderns död i mars 1107 hade hon ärvt hon faderns stora jordagods i Normandie och Wales med slotten i Cardiff och Newport som centrala punkter och i Gloucestershire där slottet i Bristol senare byggdes av Robert.

1119 kämpade han på sin fars sida i slagen vid Brenneville och Bremule mot Ludvig VI av Frankrike.
1121 blev han utnämnd till Earl of Gloucester.

1126 fick han ansvar för att hålla hertigen Robert av Normandie i fångenskap på slottet i Bristol. Fången fördes efter en tid till slottet i Cardiff.
Robert var alltid lojal mot sin yngre halvsyster Matilda av England, som eftersom hon var legitimt barn till kung Henry skulle ärva kronan.
1127 åtföljde han henne till Frankrike för hennes giftermål med Geoffrey av Anjou. 

Han var med vid faderns dödsbädd i Lions-la-Foret i början av december 1135. Till en början tycks han ha accepterat Stefan av Blois’  anspråk på den engelska kronan. Snart uppstod ett gräl och Stefan tog ifrån Robert hans jordagods. 
Robert tog då istället parti för Matilda och ledde ett uppror mot Stefan, som greps i februari 1141 under slaget vid Lincoln.
Han följde Matilda till Winchester och London där hon uppträdde så arrogant att hon blev bortkörd och fick fly och när Robert skulle skydda henne föll han i händerna på Stefans anhängare. Så stort var hans inflytande att han fick sin frihet i utbyte mot att Stefan släpptes fri.
Han hjälpte sedan Matilda genom att understödja hennes son Henrys anspråk på engelska tronen.

I Bristol lade han grunden till St James klosterkyrka där han också har sin grav.

Barn 
Robert och Mabel hade två barn
 sonen William Fitz Robert, 2 nd Earl of Gloucester, född 23 Nov 1116, död 23 november 1183.
 dottern Maud Fitz Robert de Caen född 1128 i Bristol, Gloucestershire, England, död 29 juli 1189.

Noter 

Personer i England under 1100-talet
Män
Avlidna 1147
Födda okänt år
Rolloped

Rolloped var en svensktillverkat fyrhjulig mini-elbil, klassad som moped, som byggdes i en serie om fem exemplar i mitten av 1970-talet av GEWA Rehabteknik i Uppsala.

Syftet med rollopeden var att ge rullstolsburna ungdomar möjlighet att färdas fritt även innan de kunde få körkort. Föraren åker in i fordonet med rullstol, spänner fast rullstolen, och kör iväg. Rollopeden var bland annat utrustad med dieselvärmare, ventilation och sollucka.

Rollopeden var avsedd för den rullstolsburne med armstyrka att klara att ratta fordonet och andra reglage med händerna. Inga reglage sköts som standard med fötter eller ben.

Detaljer 
 Styrningen är konstruerad med en styrsnäcka av märket Fiat, som vrider hjulen kring fjäderbenet, en så kallad McPherson upphängning
 Motorerna är kopplade med så kallad elektrisk differential. Effekt vardera: 1,25 hk, 24V 48A 2400RPM
 Hjul fram: 8x4 tum, bak: 8x3.5 tum
 Lucklåsningen är manövrerbar från både ut- och insida
 Körsträcka: cirka 30 km, 40 km under gynnsamma förhållanden

Specifikationer 
 Längd: 247 cm
 Bredd: 146 cm
 Höjd: 170 cm
 Totalvikt: 580kg
 Motorer: 2 st applied motors 1,25 Hk PMDC (Modell: BA 3644-855-1-48B)
 Kraftöverföring: rem, kedja
 Batterier: 4 st 12V 70Ah blyackumulatorer
 Hastighet: 18 km/h (max 30) 
 Värmare: Eberspächer D1L 24V
 Vändradie: 5,6 m
 Rattutslag: 4 varv
 Största rullstolsbredd: 73 cm

Källor

Se även
 Moped
 Mopedbil
 Elfordon

Externa länkar
 GEWA 
 Rolloped manual

Mopeder efter märke
Fordon