kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bunge (släkt)

Bunge var en svensk adelsätt som härstammade från Tyskland.

Historik
Ättens stamfader är en Jakob Bunge som var amtman i Holstein på 1500-talet. Ätten inkom till Sverige med dennes son, Jakob Jakobsson Bunge, som slog sig ned i Gävle där han blev arrendator av tullarna. Hans hustru var Anna Martens från Tyskland. Deras son Mårten Bunge var handelsborgmästare i Stockholm och preses i Ämbetskollegium, och hade till första hustru Margareta Jernstedt, vars mor, Barbro Hising, var dotter till rådmannen Mikael Hising av släkten Hising och en Bureättling. Deras dotter Margareta Bunge var gift Kalling och blev stammoder till den ätten, samt mor till Pehr Kalling. Deras andra dotter Magdalena Bunge var gift med Göteborgs borgmästare Anders Spalding och med revisionssekreteraren Jacob Hjelmberg, och blev sålunda stammoder till adliga ätten Hjelmberg som dock inte levde vidare efter hennes barn. Deras tredje dotter Anna var gift med Jacob Lang och var stammoder till adliga ätten Lagercreutz. Dottern Barbro var gift med Stockholms borgmästare Gustaf Nilsson Holmström.

Mårten Bunge fick två söner med Margareta Jernstedt, Jacob och Henrik Bunge. Jacob Bunge var borgarståndets talman i riksdagen och justitieborgmästare i Stockholm. Hans barn med hustrun Anna Margareta Engelcrona, adlades 1720 med namnet Bungencrona.

Dennes bror Henrik Bunge var statssekreterare och adlades först med bibehållet namn 1710, varefter han 1719 introducerades på nummer 1448.

Friherrliga ätten Bunge
Henrik Bunge upphöjdes sedan till friherre 1731, och hans söner introducerades 1746 på nummer 214.

Henrik Bunge var gift med Engel Lohe, dotter till Johan Lohe, men deras barn avled i ung ålder. Hon avled efter elva års äktenskap, och Bunge gifte om sig efter ett par år med Catharina Caméensköld, dotter till Sven Caméen och Helena Cederström. Henrik Bunges son Carl Bunge var landshövding i Västernorrland, och slöt den friherrliga ätten på svärdssidan 1816 sedan hans son, ministern Carl Bunge, avlidit utan levande barn 1812.

Grevliga ätten Bunge
Henrik Bunges son med Catharina Caméensköld, Sven Bunge, upphöjdes till greve 1782 och introducerade på nummer 102. Den grevliga ätten slöts på svärdssidan av dennes son Mårten Bunge 1815.

Källor
 Anreps ättartavlor
 
 Adliga och friherrliga ätterna Bunge nr 1448 och 214 från adelsvapen.com

Noter

Svenska släkter
Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
Svenska grevliga ätter
Bureätten
Henrik Bunge

Henrik Bunge, född 8 september 1672, död 4 maj 1737, var en svensk friherre.

Biografi
Henrik Bunge föddes 1672. Han var son till handelsborgmästaren Mårten Bunge och Margareta Jernstedt i Stockholm. Bunge blev 8 maj 1686 student vid Uppsala universitet och från 1695 extra ordinarie kanslist vid Kungliga kansliet. Han befordrades 23 april 1697 till kopist vid kansliet och 23 maj 1698 till ordinarie kanslist vid kansliet. Bunge avled 1737 och begravdes i Bungegraven i Storkyrkan.

Familj
Bunge gifte sig första gången 1717 med Maria Engel Lohe (1694–1728). Hon var dotter till direktören Johan Lohe och Anna Blume. De fick tillsammans barnen Henrik Bunge (1718–1730-talet), Carl Jakob Bunge (1720–1733) och Gustaf Adolf Bunge (1728–1744).

Bunge gifte sig andra gången 31 december 1730 på Ågesta, Huddinge socken med Catharina Christina Caménsköld (1707–1765). Hon var dotter till biskopen Sven Caméen och Helena Cederström i Västerås stift. De fick tillsammans barnen Sven Bunge (1731–1801), Fredrik Bunge (1733–1734), landshövdingen Carl Bunge (1734–1816) och Ulrika Eleonora Bunge (1737–1766) som var gift med hovmarskalken Tomas Cederström. Efter Bunges död gifte Catharina Christina Caménsköld om sig med presidenten Carl Frölich.

Referenser

Noter 

Svenskt adlade
Svenska friherrar
Födda 1672
Avlidna 1737
Män
Bungencrona

Bungencrona var en svensk adelsätt som tidigare hette Bunge.

Ätten härstammade från Jacob Bunge, son till handelsborgmästaren i Stockholm Mårten Bunge och Margareta Jernstedt vars mor tillhörde släkten Hising. Han var borgarståndets talman i riksdagen, och erbjöd efter förslag från sekreta utskottet adelskap, men avböjde. Hans två söner med hustrun Anna Margareta Engelcrona adlades emellertid för hans förtjänster år 1720, och introducerades med namnet Bungencrona till skillnad från deras farbror som adlats med bibehållet namn. Ätten introducerades på nummer 1 737 samma år.

Sönerna ifråga var kungeliga sekreteraren Mårten Bungencrona som avled ogift, och Karl Gustaf Bungencrona som var kommerseråd och gift med Hedvig Lampa. De fick endast ett barn, riddarhussekreteraren Karl Gustaf Bungencrona som fängslades kortvarigt av Gustaf III efter 1789 års riksdag. Ogift testamenterade denne sin förmögenhet till pensioner till adeln.

Källor
 Anreps ättartavlor
 

Svenska adelsätter
Bureätten
Lista över kommuner i departementet Sarthe

Kommuner i departementet Sarthe Lista över de 375 kommunerna i departementet Sarthe, Frankrike, i alfabetisk ordning med INSEE-kod och postnummer.f

(CUM) Mans, från 1971.
(CUA) d'Alençon, från 1996, 

Sarthe
Kommuner Sarthe
Bring (järnvägsstation)

Bring var en järnvägshållplats i Kastlösa socken på södra Öland anlagd 1909, invigd 1 februari 1910, nedlagd 1 oktober 1961. Hållplatsen hette fram till 1 oktober 1912 Ölands Dalby och hade ett stationshus i trä, som ännu finns kvar.
Den låg vid den smalspåriga Södra Ölands Järnväg. Namnet är en dialektal förkortning av namnet på den närbelägna byn Bredinge.

Källor

Nedlagda järnvägsstationer i Kalmar län
Byggnader och anläggningar i Mörbylånga kommun
Järnvägsstationer invigda 1909
1909 i Sverige
Bring

Bring kan syfta på:
Bring (efternamn)
Bring (järnvägsstation) – före detta järnvägshållplats på Öland
Bring (släkt) – svensk präst- och lärdomssläkt
Bring AS – norskt logistikföretag
Bring (släkt)

Bring är en svensk släkt, som enligt obekräftade uppgifter lär härstamma från en norsk adlig ätt, vilken vid slutet av 1500-talet överflyttade till Skåne med Mathias Enertssen Bring. Dennes son (som är belagd i källorna) Enert Mattson Bring var en mycket rik köpman i Landskrona. Från en av hans söner, kyrkoherden i Brönnestad Jöns Bring (död 1684) och dennes son Ebbe Bring, (1660–1737), kyrkoherde först i Bosjökloster, sedan i Brönnestad, härstammar de nu levande släkterna Bring och Lagerbring. Släkten har varit en av de mest framträdande prästsläkterna i Lunds stift, men fick också tidigt representanter bland professorerna vid Lunds universitet.

Medlemmar
 Sven Bring (1707–1787) adlad Lagerbring, universitetsrektor, historiker, filosof
 Ebbe Bring (1733–1804), universitetslärare, kontraktsprost, riksdagsman
 Erland Samuel Bring (1736–1798), matematiker, universitetsrektor
 Ebbe Samuel Bring (1785–1855), universitetsrektor, professor i filosofi
 Ebbe Gustaf Bring (1814–1884), biskop
 Sven Libert Bring (1826–1905), teolog
 Johan Kristofer Bring (1829–1898), teologie doktor, föreståndare för diakonissanstalt
 Sven Casper Bring (1842–1931), översättare
 Ernst Bring (1850–1933), advokat och försäkringsman
 Theofil Bring (1863–1925), teolog
 Gustaf Bring (1876–1967), bergsingenjör, professor
 Richard Bring (1877–1936), jurist och ämbetsman 
 Samuel Ebbe Bring (1879–1965), historiker
 Maj Bring (1880–1971), konstnär
 Ragnar Bring (1895–1988), teolog
 Ove Bring (född 1943), professor i folkrätt
 Olle Bring (född 1998), moderat politiker

Källor 

 

Svenska släkter
Prästsläkter
Ugglan
Telegramkrisen

Telegramkrisen var en diplomatisk kris mellan Nazityskland och Danmark hösten 1942 under andra världskriget, då Danmark befann sig under tysk ockupation. 

Upprinnelsen till krisen var att den tyske führern Adolf Hitler framförde sina gratulationer till kungen Kristian X av Danmark på dennes födelsedag 26 september 1942. Kungen skickade som svar kungahusets kortfattade standardtelegram med texten "Udtaler min bedste tak. Christian Rex". Detta sågs av Hitler som en förolämpning, och den rasande rikskanslern krävde en hårdare tysk kontroll över Danmark. En djupare liggande orsak till krisen var att tyskarna var missnöjda med de tilltagande antityska stämningarna i Danmark.

Regeringen Buhl måste avgå och ersattes av regeringen Scavenius. På de högsta tyska posterna skedde också vaktombyte. SS-generalen Werner Best ersatte Cecil von Renthe-Fink som "riksfullmäktig" och chefen för de tyska styrkorna i Danmark, generallöjtnant Erich Lüdke ersattes av general Hermann von Hanneken.

Källor
Den store danske, "Telegramkrisen, läst 2009-10-09

1942 i Danmark
1942 i Tyskland
Danmark under andra världskriget
Michèle Laroque

Michèle Laroque, född 15 juni 1960 i Nice, är en fransk skådespelare och komiker. Laroque har medverkat i nästan 60 filmer och TV-produktioner sedan 1988.

Externa länkar

Kvinnor
Födda 1960
Franska skådespelare under 1900-talet
Levande personer
Franska skådespelare under 2000-talet
Personer från Nice
Stevensville, Montana

Stevensville är en stad i Ravalli County i delstaten Montana, USA. Staden hade vid folkräkningen år 2000 1 553 invånare. Den har enligt United States Census Bureau en area på totalt 1,3 km², allt är land.

Orter i Montana
Ravalli County
Esbri

ESBRI – Institutet för entreprenörskaps- och småföretagsforskning – är ett fristående institut som sprider forskningsbaserad kunskap om entreprenörskap, innovation och småföretag. ESBRI grundades genom en donation av uppfinnaren och entreprenören Leif Lundblad 1996. Den övergripande målsättningen är att stimulera entreprenörskap i Sverige.

ESBRI är oberoende av ekonomiska, politiska och religiösa intressen. Genom åren har verksamheten finansierats av såväl privata som offentliga medel. För närvarande finansieras ESBRI till stor del av Tillväxtverket och Vinnova.

ESBRI arrangerar den öppna föreläsningsserien Estrad i Stockholm (tio gånger per år), ger ut tidningen Entré (fyra gånger per år) och nyhetsbrevet e-Entré (tio gånger per år). ESBRI arrangerar också en rad seminarier, workshops och konferenser. En av de större årliga konferenserna är The Sweden-U.S. Entrepreneurial Forum, som arrangeras tillsammans med näringsdepartementet och U.S. Department of Commerce. ESBRI - i samarbete med Vinnova - anordnar även en doktorandkurs i kommersialisering av forskning: From Research to Business (R2B) och uppsatstävlingen Nytt&Nyttigt. ESBRI är svensk värd för Global Entrepreneurship Week (GEW) som genomförs i november. 

Syftet med aktiviteterna är att förse företagare, politiker, studenter, forskare, policymakare, finansiärer och andra med intresse för entreprenörskapsfrågor med nya forskningsresultat i populariserad form. 

ESBRI ger ut tidningen Entré

Referenser

Externa länkar
Esbris webbplats

Svenska forskningsinstitut
Global Entrepreneurship Monitor

Global Entrepreneurship Monitor (GEM) är ett internationellt, flerårigt forskningsprojekt som mäter det entreprenöriella klimatet i olika länder. Stiftelsen Esbri var tidigare ansvariga för den svenska delen av GEM, som initierades 1997 av Babson College och London Business School. Från och med 2010 har Entreprenörskapsforum ansvar för svenska GEM.

Externa länkar
GEMs webbplats (eng)

Forskningsinstitut
Skånes mittpunkt

Skånes mittpunkt har enligt gammal hävd sagt utgöra platsen vid den gamla stubbamöllan nära Bosjökloster invid Ringsjön. Olika typer av beräkningar ger dock olika resultat. Carl-Erik Gustafsson gjorde före 2002 en beräkning enligt triangelmetoden vilket gav ett resultat ca 12 km norr om den traditionella mölleplatsen, i Norra Rörums församling 470 meter in från gränsen mot Tjörnarps församling. Triangelmetoden utgår från linjerna som skapas mellan landskapets sydligaste respektive nordligaste punkt samt västligaste och östligaste punkter. Då erhålles skärningspunkt 1. Därefter tas mittpunkten på de två linjerna och nya linjer skapas i rät vinkel genom dessa två mittpunkter. De nya linjerna dras ut mot landskapets gränser och deras på detta sätt uppkomna mittpunkter anges, punkt 2 och 3. De tre punkterna sammanbindes och en triangel bildas i vars mitt landskapets mitt finns.

2002 gjorde Carl-Olof Orsander en beräkning där han omslöt Skånes gränser med en rektangel. Platsen där diagonalerna skar varandra blev på detta sätt landskapets mittpunkt, en plats som ligger på kyrkogården inne i Höör, ca sju kilometer söder om triangelmätningens resultat.       

2007 lät Sven Rosborn för Skånska Akademien göra en ny beräkning utifrån begreppet landskapets tyngdpunkt. Denna beräkning gav en plats mellan de båda tidigare, vid ruinen av Brännemölla i Höörs norra utkant.

Att exakt kunna beräkna Skånes mittpunkt är i princip ogörligt. Det finns olika mätsystem att utgå ifrån men också det faktum att öarna Ven och Hallands Väderö ingår i landskapet Skåne gör saken komplicerad. Ska dessa tas med måste nämligen också omgivande vattenområde beaktas. Då de olika mätningarna trots detta befinner sig inom ett relativt begränsat område och mittpunkten är av symbolisk betydelse för Skåne beslöt Skånska Akademien tillsammans med Höörs kommun att speciellt markera platsen vid Brännemölla. Den 3 oktober 2009 avtäckte här landshövding Göran Tunhammar konstnären Lars Ekholms verk ”Mittelen”.

Källor 
 Mittpunkten. Sydsvenskan 26 november 2002
 Carl-Olof Orsander: Skånebravaden. Skånska Akademiens årsbok 2002. 
 Sven-Olle Olsson: Skånes Mitt på Brännemölla i Höör. Utgiven av Höörs kommun och Skånska Akademien 2011.

Skånes geografi
Höörs kommuns geografi
Henrich Steffens

Henrich Steffens, född den 2 maj 1773 i Stavanger, död den 13 februari 1845 i Berlin, var en dansk-tysk naturforskare, filosof och skald.
 
Steffens var från 1779 bosatt i Danmark, blev 1790 student i Köpenhamn, avlade där 1794 examen i zoologi, botanik och mineralogi och företog därefter som stipendiat en resa för mineralogiska undersökningar till Norge. Därmed började hans oroliga vandringsår, varunder han besökte Bergen, Hamburg och Rendsborg samt slutligen någon längre tid verkade som docent i Kiel. Där förvärvade han filosofie doktorsgraden. Gripen av Friedrich von Schellings naturfilosofi, blev han, genom offentligt understöd, satt i tillfälle att 1798 bege sig till Jena, där Schelling då verkade som lärare. Där kom han även i beröring med Fichte, A. W. Schlegel, Wieland, Herder, Schiller och Goethe. Efter att 1801 ha utgett sin uppseendeväckande, till den sistnämnde dedicerade skrift Beiträge zur inneren naturgeschichte der erde begav han sig 1802 till Köpenhamn. Där utövade han genom sina geniala föreläsningar i naturfilosofi och genom sitt väckande personliga umgänge ett epokgörande inflytande på tidsandan, i det han i strid mot den ännu då härskande rationalismen införde nyromantikens nya tankar och stämningar. Särskilt betydelsefullt blev i detta hänseende hans inflytande på Öhlenschläger, men inverkan rönte även Grundtvig, bröderna Hans Christian och Anders Sandøe Ørsted, Mynster med flera. Ett minne av hans Köpenhamnsföreläsningar är Indledning til filosofiske forelæsninger (1803; ny upplaga med inledning av Harald Höffding 1905). 

Steffens kallades 1804 till professor i filosofi och naturvetenskap i Halle. Där utövade han starkt inflytande på Schleiermacher, flyttade 1811 till Breslau och 1832 till Berlin. Under dessa år deltog han i den tyska frihetskampen mot det franska förtrycket. Längre fram bekämpade han så väl den från universiteten utgående radikala rörelsen som regeringens planer till en kyrklig union. Utom de nämnda båda skrifterna författade han; på tyska, Anthropologie (1822), flera religionsfilosofiska skrifter, noveller (1837–1838) med ryktbara naturskildringar (bland andra Die vier Norweger, 1827–1828; "De fyra norrmännen", 1836) samt en kulturhistoriskt värdefull självbiografi, Was ich erlebte (10 band, 1840–1845; 2:a upplagan 1844–1846; senast 1908, utgiven av Friedrich Gundelfinger), där han även skildrar sitt besök i Sverige. Hans Nachgelassene Schriften utgavs 1846. Som filosof var Steffens anhängare av Friedrich von Schellings naturfilosofi, men hade djupare naturvetenskapliga insikter än sin lärmästare. Ett religiöst grundintresse uppbar hans tänkande, i det att han i allt strävade efter att uppspåra den grundkraft, varav han ansåg allt vara lägre och högre uppenbarelseformer, men därjämte framträdde hos honom en genomgående individualistisk tendens, ju mera individualiserad en naturform är, desto mera ansåg han den ha oändlighetens prägel, genom större innehåll och rikare motsättningar stå universaliteten närmare.

Källor 

 

Danska filosofer
Tyska filosofer
Personer från Stavanger
Födda 1773
Avlidna 1845
Män
Ugglan
Stadsbranden 1888

Stadsbranden 1888 kan syfta på två bränder som inträffade i Sverige den 25 juni 1888.

Sundsvallsbranden – den största branden i Sveriges historia
Stadsbranden i Umeå – ödelade nästan hela den lilla trästaden Umeå
Karbamidformaldehyd

Karbamidformaldehyd, förkortat UF, är en polymer som bland annat används i olika härdplaster. Den ingår i gruppen aminoplaster, där även melaminformaldehyd ingår. Karbamid heter även urea, därav U:et i förkortningen. Karbamidformaldehyd bildas genom upphettning av karbamid och formaldehyd under närvaro av en katalysator.

Karbamidformaldehyd och plast baserad på denna används bland annat i lim, förslutningar, lock, vred, kapsyler och som bindemedel till spånskivor. Det användes tidigare, i form av ett skum, som isolering i husväggar, men detta görs inte i samma utsträckning idag eftersom man uppmätte höga nivåer av formaldehyd, som är skadligt i stora mängder, i luften.

Källor 
http://www.plastinformation.com/2006_PDF/Plastskolan.pdf
http://www.chm.bris.ac.uk/webprojects2002/robson/uses_of_formaldehyde.htm
https://web.archive.org/web/20070701015158/http://www.plastiquarian.com/uf.htm
https://web.archive.org/web/20060515074756/http://www.cmhc-schl.gc.ca/en/co/maho/yohoyohe/inaiqu/inaiqu_008.cfm

Plast
Leif Lundblad

Leif Jörgen Ingemar Lundblad, född 28 augusti 1938, är en svensk entreprenör och uppfinnare vars mest kända uppfinning är sedelutmatare till uttagsautomater, utvecklad under 1970-talet.

Lundblad driver i dag bland annat företagen Banqit och Nybohov Invest. Han har också grundat Esbri.

Externa länkar
Banqits webbplats
Porträttartikel om Leif Lundblad

Svenska uppfinnare under 1900-talet
Män
Levande personer
Födda 1938
Mittelen

Konstverket Mittelen invigdes 3 oktober 2009. Konstverket, som markerar Skånes mittpunkt, har uppförts av konstnären Lars Ekholm. Det är beläget i norra delen av Höörs samhälle, vid ruinen efter Brännemölla.  

Mittelen består av tre delar: möllestenen, själva skulpturkroppen och solen, som är centrum i vårt solsystem. Möllestenen som är av Höörsandsten, ca 250 miljoner år gammal, är central för Höörsbygden. Den är något äldre än den Höörsandsten, som användes vid de stora kyrkobyggena, bland annat Lunds domkyrka, under 1100-talet. Skulpturkroppen av cortenstål är en metamorfos av kvarnstenen, som tänjs åt olika håll. Solen penetrerar portalen eller triumfbågen den 4 oktober kl. 13.00 och visar med sin ljusstråle var Skånes tyngdpunkt finns i Skånes Mitt.
 
Vid konstverket finns också en basaltpelare med informationstext. Basalt har valts, eftersom området inom Ringsjön, Häglinge, Finja och Klippan har ett mycket stort antal så kallade basaltneckar, som är rester från vulkaner för 180–190 miljoner år sedan under Juratiden. Även basaltneckar från Krita finns, ca 110 miljoner år gamla. 

Konstverket har tillkommit genom samarbete med och stöd från konstnären, Skånska Akademien, Höörs kommun, Sparbanksstiftelsen Färs och Frosta, Frosta Härads Hembygdsförening samt Höörs Försköningsförening AFH. Invigningen skedde den 3 oktober 2009 med stor pompa och ståt med Håkan Carlssons specialkomponerade rituella fanfarmusik för trumpet och slagverk. Landshövding Göran Tunhammar förrättade själva invigningen, varefter kommunstyrelsens ordförande Pehr-Ove Pehrson och konstnären Lars Ekholm beskrev konstverket Mittelen och dess symbolik. Skånska akademiens ledamot Sven Rosborn berättade sedan om Skånes tyngdpunkt, dess essens och hur den har beräknats och sedermera namngivits till Skånes Mitt.

Källor
 Sven-Olle Olsson: Skånes Mitt på Brännemölla i Höör. Utgiven av Höörs kommun och Skånska Akademien 2011.

Externa länkar
Skånska Akademiens webbplats
Lars Ekholms webbplats

Konstverk i Höörs kommun
Konstverk 2009
Konstverk av svenska konstnärer
Long Beach Grand Prix 1997

Toyota Grand Prix of Long Beach 1997 var ett race som kördes den 13 april i Long Beach, Kalifornien, på Long Beach Street Circuit. Alex Zanardi vann tävlingen, och gick med det upp till andra plats i mästerskapet bakom Scott Pruett, som överraskande innehade totalledningen i mästerskapet.

Slutresultat

1997 i USA
Champ Car-tävlingar 1997
1997
Sparrsätra

Sparrsätra, Sparrsätraby är kyrkbyn i Sparrsätra socken i nordvästra delen av Enköpings kommun, Uppland.

Kyrkbyn består av enfamiljshus samt bondgårdar kring Sparrsätra kyrka och är belägen vid länsväg C 510.

Sparrsätraby är den del av bebyggelsen som ligger cirka 500 meter nordväst om kyrkbyn. Även denna del består av enfamiljshus samt bondgårdar. Sparrsätraby genomkorsas av länsväg C 511.

Se även
 Sparrsätra socken
 Slaget vid Sparrsätra

Orter i Enköpings kommun
Melaminformaldehyd

Melaminformaldehyd, förkortat MF, är en polymer som bland annat används i olika härdplaster. Den ingår, liksom karbamidformaldehyd, i gruppen aminoplaster. Melaminformaldehyd består av beståndsdelarna melamin och formaldehyd.

Melaminplaster är hårda och tål nötning bra. På grund av detta används de ofta i tallrikar, bestick, och dylikt. De var mycket populära på 1950- och 1960-talen, men de används mindre idag. Detta beror till viss del på att de förstörs i mikrovågsugnar och att de inte är återvinningsbara.

Polymeren melaminformaldehyd används bland annat i lim, lacker, bindemedel, med mera.

Källor 
https://web.archive.org/web/20131029193035/http://www.plastkemiforetagen.se/Material/Plastskolan.pdf
https://web.archive.org/web/20140327144152/http://www.msue.msu.edu/objects/content_revision/download.cfm/revision_id.493538/workspace_id.-4/01500096.html/

Plast
Roslagens Sparbank

Roslagens Sparbank är en sparbank med verksamhet i Norrtälje kommun. Banken grundades den 2 juli 1859. 

Roslagens Sparbank är formellt fristående, men genom samarbetsavtal står man Swedbank nära.

Externa länkar
Bankens webbplats

Svenska sparbanker
Banker bildade 1859
Kemiåret

Kemiåret (eller kemins år) var ett av Förenta nationerna (FN) utsett internationellt temaår 2011. Temaårets syfte var att uppmärksamma och fira kemins bidrag till mänskligheten genom olika aktiviteter och evenemang. Det beslutade FN i december 2008. Årets olika evenemang organiseras av IUPAC, International Union of Pure and Applied Chemistry, och av Unesco, United Nations Educational, Scientific, and Cultural Organization. I Sverige var Nationalkommittén för kemi huvudman.

Tema 
Temat för kemiåret var "Kemi – vårt liv, vår framtid". Enligt beslut från Unesco fokuserade man särskilt på "kemins bedrifter och dess bidrag till mänsklighetens välmående". Syftet var att öka medvetenheten om kemi bland allmänheten och att attrahera unga människor till ämnet, samt understryka kemins roll i att lösa globala problem.

Evenemang 
Evenemang under kemiåret organiserades i Sverige av Nationalkommittén för kemi, Svenska Kemistsamfundet, Kemilärarnas resurscentrum, Plast- & Kemiföretagen och andra organisationer.

Bakgrund 
Förslaget om att utse år 2011 till Kemins år lämnades in av Etiopien och stöttades av 23 andra nationer. Argument som framfördes var bland annat att kemin ger viktiga bidrag till att nå FN:s mål om "Undervisning för hållbar utveckling".

Källor 
 International Year of Chemistry 2011, introduktion.
 International Year of Chemistry 2011, bakgrund.

Temaår
Kemi
FN:s historia
Politikåret 2011
Utbildningsåret 2011
Vetenskapsåret 2011