kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Julij Daniel

Julij Markovitj Daniel (ryska: Юлий Маркович Даниэль), född 15 november 1925, död 30 december 1988, var en sovjetisk dissident, författare, poet och översättare. Han skrev ofta under pseudonymerna Nikolaj Arzjak och Ju. Petrov.

Daniel deltog som frivillig under andra världskriget, men sårades svårt 1944 och fick därefter invalidpension av staten.

Daniel arresterades 1965 efter att ha publicerat satiriska böcker utomlands. I den beryktade Sinjavskij-Daniel-rättegången dömdes han till fem års straffarbete för "antisovjetisk aktivitet". Den parodiska rättssaken medförde att många författare utomlands engagerade sig för de två sovjetryssarnas sak. Efter att ha avtjänat straffet valde Daniel att stanna i landet och bosatte sig i Kaluga efter att ha nekats uppehållstillstånd i Moskva.

Utgivningen av Daniels och kollegan Andrej Sinjavskijs böcker och den efterföljande rättsprocessen räknades som startskottet för den moderna sovjetiska dissidentrörelsen.

Bibliografi (på svenska)
 (översättning Johan Munck)

Referenser

Ryska författare
Författare publicerade under pseudonym
Författare från Moskva
Födda 1925
Avlidna 1988
Män
Gulagfångar
Ryska dissidenter
Voorlopig kerkverband van Nederduitsche Gereformeerde Kerken (dolerende)

Voorlopig kerkverband van Nederduitsche Gereformeerde Kerken (dolerende) var namnet på en grupp kalvinister, under ledning av Abraham Kuyper, som 1886 uteslöts ur den Nederländska reformerta kyrkan.

Kuyper och hans anhängare reagerade på att prästlöftet inom kyrkan inte längre innehöll hänvisningar till de reformerta bekännelseskrifterna.
Församlingsledningen (konsistoriet) i Amsterdam, där Kuyper var kyrkoherde sedan 1870, beslutade att alla församlingsmedlemmar måste godta dessa trosbekännelser. Detta överklagades till det regionala äldsterådet (classis) som i december 1885 beslutade att avskeda Kuyper och 80 medlemmar av konsistoriet i Amsterdam. Detta beslut konfirmerades den 1 juli 1886 av en överordnad synod.

Kuyper och hans församling vägrade att acceptera detta beslut. Trots sitt avsked predikade han i Nieuwe Kerk söndagen den 11 juli 1886. 
På grund av sin djupa sorg (Doleantie) över tillståndet inom den reformerta kyrkan kom man att kalla sig "de sörjande" (från latinets dolerend). Genom att använda namnet Nederduitsch Gereformeerde Kerk gjorde man anspråk på att vara den sanna arvtagaren till den ursprungliga reformerta kyrkan i landet, som fram till 1816 använt detta namn.

1889 bestod kyrkan av över 200 församlingar, 180 000 medlemmar och omkring 80 präster. Rörelsen hade sitt centrum i vad som idag kallas det "holländska bibelbältet".

1892 gick man samman med majoriteten av den Kristna Reformerta Kyrkan i Nederländerna och bildade Reformerta kyrkan i Nederländerna.

Källor 
 Engelska och nederländska Wikipedia.

Externa länkar
Description of the history of the Protestant Church in the Netherlands (PKN)
Information about the Dutch Reformed Church (Nederlands Hervormde Kerk) in the Protestant Church in the Netherlands (PKN) 
Information about the Reformed Churches in the Netherlands (Gereformeerde Kerken in Nederland) in the Protestant Church in the Netherlands (PKN) 

Reformerta samfund i Nederländerna
Religiösa organisationer bildade 1886
Religiösa organisationer upplösta 1892
Stötbotten (vapen)

Stötbotten är den del/yta på en kanon och granatkastare (och andra vapen som inte laddas med patroner) mot vilken krutgaser alstrar en stöt.

I patronladdade skjutvapen är stötbotten den yta mot vilken patronens bakkant vilar när patronen befinner sig i patronläget. En stötbotten har ofta ett hål genom vilket ett slagstift kan röra sig för att antända tändhatten. Stötbottens funktion är att (som en del av ett slutstycke, baskyl, eller mantel) förhindra eller begränsa patronens rörelse bakåt i samband med antändning.

I ett gevär (samt de flesta automatvapen) är stötbotten den främre ytan på slutstycket; i ett hagelvapen av brytvapentyp är det ytan runt slagstiften på baskylen; på revolvrar är det stommens yta bakom trumman; och på pistoler utan slutstycke är det mantelns yta runt slagstiftshålet.

Se även 
 Automatvapen
 Brytvapen
 Gevär
 Granatkastare
 Hagelgevär
 Kanon
 Patronläge
 Pistol
 Revolver
 Slagstift
 Slutstycke

Referenser 

Eldvapen
Artilleri
Team Boomerang

Team Boomerang är ett seniorlag i teamåkning från Sverige. Laget av består av 16 åkare och 4 reserver.

Team Boomerang kommer från Göteborg. Laget startades första gången 1998 men drabbades två år senare av åkarbrist. Det dröjde fram till 2005 innan Team Boomerang kunde startas upp på nytt igen, denna gång med helt nya åkare. Laget har som bästa placering en åttondeplats i VM 2012, i Göteborg.

Källor 

Team Boomerangs officiella hemsida

Noter 

Konståkningsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Göteborg
Kristna Reformerta Kyrkan i Nederländerna

Kristna Reformerta Kyrkan i Nederländerna, Christelijke Gereformeerde Kerk in Nederland (CGKN) var ett kalvinistiskt trossamfund bildat 1869 genom samgående mellan de Christelijke Afgescheiden Gemeenten och de Gereformeerde Kerken onder het Kruis. 

Majoriteten av församlingarna gick 1892 ihop med en annan utbrytargrupp ur
Nederländska reformerta kyrkan och bildade Reformerta kyrkan i Nederländerna.

En minoritet behöll det ursprungliga namnet tills man 1947 bytte namn till Kristliga Reformerta Kyrkor (Christelijke Gereformeerde Kerken).
I dag har detta samfund omkring 75 000 medlemmar i Nederländerna.

Externa länkar 
Officiell webbplats (nederländska)
Kort beskrivelse på engelska

Reformerta samfund i Nederländerna
Religiösa organisationer bildade 1869
Augusta av Preussen

Augusta av Preussen (), född 1 maj 1780 i Potsdam i Preussen, död 19 februari 1841 i Kassel i Hessen, var en tysk salongsvärd, målare och kurfurstinna genom giftermålet med kurfurst Vilhelm II av Hessen-Kassel. Hon var tredje dottern och femte barnet till kung Fredrik Vilhelm II av Preussen och drottning Fredrika Louise av Hessen-Darmstadt.

Biografi 

Den 13 februari 1797 gifte Augusta sig i Berlin med prins Vilhelm av Hessen-Kassel, äldsta överlevande sonen till lantgreve Vilhelm IX av Hessen-Kassel. Äktenskapet var arrangerat av politiska skäl, det blev snart olyckligt och präglat av konflikter. Makarna levde skilda liv efter sista barnets födelse 1806 och separerade 1815; Vilhelm levde med sin mätress Emilie Ortlöpp medan Augusta levde på slottet Schönfeld, där hon blev centrum i den romantiska salong som kallades Schönfelder-cirkeln, och inkluderade statsmannen Ludwig Hassenpflug, generalen Joseph von Radowitz och språkforskarna bröderna Grimm. Salongen stängdes 1823 och hon levde 1826–1831 i Haag, Koblenz, Bonn och Fulda. Augusta ansågs vara en skicklig målare.

Barn 

 Vilhelm Fredrik Karl Ludvig (9 april 1798–25 oktober 1800)
 Karolina (29 juli 1799–28 november 1854)
 Louise Fredrika (3 april 1801–28 september 1803)
 Fredrik Vilhelm (20 augusti 1802–6 juni 1875), kurfurste av Hessen
 Maria Fredrika Vilhelmina (6 september 1804–4 januari 1888), hertiginna av Sachsen-Meiningen
 Ferdinand (9 oktober 1806–21 november 1806)

Anfäder

Referenser 

Födda 1780
Avlidna 1841
Kvinnor
Preussens prinsessor
Tyska salongsvärdar
Tyska furstinnor
Otto Braun (SPD-politiker)

Otto Braun, född 28 januari 1872 i Königsberg (nuvarande Kaliningrad), död 15 december 1955 i Locarno, var en tysk socialdemokratisk politiker.

Biografi 
Braun var ursprungligen typograf till yrket och invaldes 1912 som socialdemokrat i Preussens andra kammare, där han ganska snart vann en bemärkt ställning inom sitt eget parti. Efter revolutionen ingick han som jordbruksminister i den preussiska ministär, som i november 1918 bildades med socialdemokraten Paul Hirsch som ministerpresident och behöll sin post tills han i mars 1920 efterträdde Hirsch, sedan dennes ställning blivit undergrävd genom Kappkuppen. Brauns regering fick sitt parlamentariska stöd av samma vänsterkoalition som sedan 1919 uppburit den avgående ministären, bestod till större delen av samma personer och fullföljde i stort sett samma politik. Sedan uppgiften att ge Preussen en ny, demokratisk författning blivit löst, upplöstes den preussiska landsförsamlingen. Då de följande valen i februari 1921 gav lantdagen en mera borgerlig sammansättning, valde denna till ministerpresident centrumpolitikern Adam Stegerwald. Redan i november samma år återvände Braun dock som ministerpresident i en ministär, sammansatt av framskjutna medlemmar ur "den stora koalitionen" (center, liberaler och socialdemokrater). Trots socialdemokraternas tillbakagång vid preussiska lantdagsvalen 1924 och trots en långvarig regeringskris i sammanhang därmed behöll Braun sin post, med ett kort avbrott för tiden 10 februari – 3 april 1925. Tyska folkpartiet bröt sig dock 1925 ur regeringskoalitionen, och även senare blev ministären något förändrad. Brauns regering utkämpade flera konflikter med riksregeringen, som delvis representerades av andra politiska åskådningar. I de preussiska lantdagsvalen i maj 1928 behöll Braun sin ställning.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar 

Preussens ministerpresidenter
Tyska socialdemokrater
Födda 1872
Avlidna 1955
Män
Personer från Königsberg
Preussens ministrar
Svensk uppslagsbok
Stötbotten (strömningshinder)

Stötbotten är ett anlagt strömningshinder för att skapa ett vattensprång nedanför dammluckor och skibord. För att minimera erosionen vid stötbotten, är det vanligt att stötbotten anläggs på en gjuten betongplatta, som det stråkande vattnet får rinna över.

Strömningsmekanik
Hydrologi
Högertrafikomläggningen i Göteborg

Högertrafikomläggningen i Göteborg genomfördes den 3 september 1967.

Lokalt trafikförbud rådde inom Göteborgs centrala delar och inom del av Hisingen från lördag den 2 september kl. 15.00 till söndag den 3 september kl. 15.00. Klockan 06.00 i stadens ytterområden och kl. 15.00 i centrala staden och på del av Hisingen blev det åter tillåtet för trafikanter att köra, men då på höger sida. 

Omläggningen till högertrafik i Göteborg föregicks av omfattande ändringsarbeten, bland annat:
cirka 300 platser i gatunätet 
140 trafiksignaler 
ca 20 000 vägmärken 
målningsmarkering med mera 
större delen av stadens 950 spårvagns- och busshållplatser 
ett nittiotal taxistationer samt spårvagnar och bussar.

Se även
Högertrafikomläggningen

Källor
Högertrafikomläggningen i Göteborg, Göteborgs gatukontor, stadsbyggnadskontoret, polisens trafikavdelning och Göteborgs Trafiksäkerhetsförening 1967 

1967 i Sverige
Göteborg under 1960-talet
Transport i Göteborg
Vägtrafik i Sverige
Transportåret 1967
Otto Braun (filosof)

Otto Braun, född 1885 och död 1922, var en tysk filosof.

Braun var professor i Basel, och gjorde sig främst känd som Schellingforskare. Han försökte även förnya de schellingska idéerna, bland annat i skriften Hinauf zum Idealismus, Schelingstudien (1908).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Tyska filosofer
Födda 1885
Avlidna 1922
Män
Felix Braun

Felix Braun, född 4 november 1885 och död 29 november 1973, var en tysk poet och författare.

Braun var filosofie doktor och har bland annat utgett diktsamlingarna Gedichte (1909), Das neue Leben (1913) och Das innere Leben (1925). Han utgav även romanerna Der Schatten des Todes (1910), Die Taten des Herakles (1921) och Der unsichtbare Gast (1924). Dessutom sorgespelen Tantalos (1917) och Aktaion (1921), samt komedin Till Eulenspiegels Kaisertum (1911).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Tyska författare under 1900-talet
Tyska poeter under 1900-talet
Tyska dramatiker under 1900-talet
Tyskspråkiga författare
Tyskspråkiga poeter
Tyskspråkiga dramatiker
Tyska litteraturkritiker
Tyska konsthistoriker
Personer verksamma vid universitetet i Padua
Författare från Wien
Födda 1885
Avlidna 1973
Män
Fredrik Braune

Fredrik Emanuel Braune, född 18 juli 1832 i Göteborg, död 19 januari 1907 i Lund, var en svensk biblioteksman.

Braune blev filosofie doktor i Lund 1857, docent i romerska litteraturen och arkeologi där 1858. Han blev extraordinarie amanuens vid universitetsbiblioteket 1863 och vice bibliotekarie 1896. Braunes arbeten omfattar främst latinsk filologi, person- och lärdomshistoria samt bibliografi. Han är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.
 Braune, Fredrik Emanuel på SvenskaGravar.se

Svenska bibliotekarier
Svenska lingvister
Personer från Göteborg
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1832
Avlidna 1907
Män
Personer i Sverige under 1800-talet
Folke Malmar

Karl Knut Folke Malmar, född 14 januari 1890 i Karlshamn, död 6 november 1947 i Stockholm, var en svensk diplomat och ämbetsman.

Biografi
Folke Malmar var son till borgmästaren Knut Malmar och Ida Hasselrot  samt mellan 1918 och 1929 gift med Lily Lindrot och från 1930 gift med Gertrud Dannenberg.

Malmar blev 1913 fil.kand. och 1916 jur.kand. År 1917 blev han attaché vid UD, legationsråd och chef för UD:s juridiska byrå 1923. Under det kritiska året 1918 var han attaché vid den svenska beskickningen i Helsingfors och delegerad vid flera internationella konferenser. År 1928 blev han chef för UD:s rättsavdelning och 1930 utrikesråd, och 1937–1939 envoyé i Prag. Han var envoyé i Belgrad 1939 till 1941 då han försattes i disponibilitet. Innan han lämnade Belgrad utsattes han för en misshandel på öppen gata och skadorna bidrog till att han pensionerades 1945.

Källor
 Svensk uppslagsbok, 18. Malmö 1934
 Min natt- och dagbok, Kerstin Cruickshank, Göteborg, 1993.
 Att bo granne med ondskan, Klas Åmark, 2011

Noter

Män
Födda 1890
Avlidna 1947
Sveriges ambassadörer i Tjeckoslovakien
Sveriges ambassadörer i Jugoslavien
Personer från Karlshamn
Augustinas Voldemaras

Augustinas Voldemaras, född 16 april 1883 i Dysna, Litauen, Kejsardömet Ryssland , död 16 maj 1942 i Moskva, Sovjetunionen, var en litauisk politiker.

Biografi
Voldemaras bedrev studier vid Sankt Petersburgs universitet i Sankt Petersburg, där han 1913 blev privatdocent i historia och klassiska språk. År 1916 blev Voldemaras professor vid universitetet i Perm.

Efter februarirevolutionen deltog Voldemaras i arbetet för Litauens frihet. I samband med oktoberrevolutionen blev han landets förste stats- och utrikesminister. Som utrikesminister for Voldemaras till Paris för fredsförhandlingarna efter första världskriget.

Från 1922 var Voldemaras professor i klassisk historia i Kaunas. Samtidigt praktiserade han publicistisk och politisk verksamhet. År 1926 valdes han in i parlamentet (seimas) i täten för nationalisterna. Tillsammans med Antanas Smetona och militären genomförde han den 17 december 1926 en statskupp. Smetona blev president och Voldemaras stats- och utrikesminister. År 1927 blev Voldemaras Litauens diktator.

Voldemaras skärpte under sitt diktatorskap tonen mot grannlandet Polen angående territorier. Han tillintetgjorde NF:s strävanden i frågan om Vilnius. Icke desto mindre växte missnöjet med honom, och den 19 september 1929 störtades han i en ny litauisk militärkupp. Smetona var en av aktörerna bakom.

I en rättegång efter statskuppen frikändes Voldemaras i ett åtal för högförräderi. Han förvisades från Litauens tillfällig huvudstad Kaunas 1930.

Den 7 juni var Voldemaras delaktig i ett kuppförsök som misslyckades. Kort därefter dömdes han till 12 års straffarbete och satt fängslad 1934-38 för att 1940 bli deporterad av ryssarna.

Bibliografi
 Lithuanie et Pologne (1920)
 La Lithuanie et ses problèmes. 1. Lithuanie et Allemagne (1933)

Källor
 Svensk uppslagsbok, 29. Malmö 1936

Födda 1883
Avlidna 1942
Litauens premiärministrar
Män
Svensk uppslagsbok
Lars Braunerskiöld

Lars Braunerskiöld (före adlandet Braun), född 1 augusti 1657 i Ålems församling, död 3 november 1729 i Kalmar, var en svensk läkare.

Biografi
Braunerskiöld föddes 1657 på Näfra i Ålems församling. Han var son till Nicolaus Brodderi Braun. Braunerskiöld studerade 4 maj 1670 i Kalmar och blev 13 december 1676 student vid Uppsala universitet. Han avlade filosofie magisterexamen vid universitetet 10 december 1685 och blev medicine doktor i Utrecht 10 maj 1689. Samt professor i medicin vid Åbo universitet 1693. 1698 blev han professor i Dorpat och 1701 i Pernau. Från 1719 blev han amiralitetsläkare i Karlskrona och adlades samma år. Han har utgett ett flertal mindre medicinska skrifter.

Familj
Braunerskiöld gifte sig 1 november 1692 med Margareta Haijock (död 1728). Hon var dotter till rådmannen David Haijock. De fick tillsammans barnen Christina Braunerskiöld (1694–1740) som var gift med kyrkoherden Johan Galle i Högsby församling, Fredrik Braunerskiöld, Margareta Braunerskiöld som var gift med skeppskaptenen Alexander Haijock i amiralitetet, studenten Nicolaus Braunerskiöld (död 1710), häradshövdingen Lars Braunerskiöld (1700–1753) i Uppland och David Braunerskiöld.

Referenser
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter 

Svenska läkare under 1700-talet
Personer från Ålems socken
Födda 1657
Avlidna 1729
Män
Svenskt adlade
Drewgi

Drewgi, född 6 maj 1992, är en svensk före detta travhäst, som tävlade mellan 1995 och 2002. Han tränades i början av Tommy K. Jansson under hela tiden i Sverige, med undantag för säsongerna 1996–97 då han tränades av Åke Svanstedt. Under sin tävlingskarriär sprang han in ca 5,6 miljoner kronor på 108 starter, varav 32 segrar.

Han vann bland annat Svenskt Trav-Kriterium 1995 och Svenskt Travderby 1996, vilken han är den enda Åke Svanstedt-tränade hästen som gjort.

Han exporterades till Tyskland 1999, och sattes då i träning hos Hennie Grift. Han gjorde sitt sista lopp i tävlingskarriären den 12 mars 2002.

Referenser

Noter

Externa länkar
Drewgis alla starter

Hästar födda 1992
Svenska varmblodiga travhästar
Hästar som tränats av Åke Svanstedt
Hästar som vunnit Svenskt Travderby
Hästar som vunnit Svenskt Trav-Kriterium
Reinhard Brauns

Reinhard Anton Brauns, född 20 augusti 1861, död 28 januari 1937, var en tysk mineralog och petrograf.

Brauns blev professor i Karlsruhe 1894, i Giessen 1895, i Kiel 1904 samt i Bonn 1907. Bland Brauns arbeten märks behandlingen av lavabergarterna i Eifel och särskilt deras metamorfoser i trakten av Laacher See. Brauns var även redaktör för mineralogi och petrografi i Neues Jahrbuch für Mineralogie, Geologie und Paläontologie.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Petrologer
Tyska mineraloger
Tyska professorer i geologi
Personer verksamma vid Karlsruher Institut für Technologie
Personer verksamma vid universitetet i Gießen
Personer verksamma vid Kiels universitet
Personer verksamma vid Bonns universitet
Geologer under 1800-talet
Geologer under 1900-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska forskare under 1900-talet
Födda 1861
Avlidna 1937
Män
Svensk uppslagsbok
Humanbiologi

Humanbiologi är läran om hur människokroppen är uppbyggd och fungerar. Kurser i humanbiologi finns vid ett stort antal universitet, som till exempel Universitet i Toronto , Köpenhamns universitet  och Uppsala universitet .

Humanbiologi brukar delas in i två huvudriktningar eller fackområden, anatomi och fysiologi.

Referenser

Biologi
Logitech G15

Logitech G15 Gaming Keyboard är ett tangentbord tillverkat av Logitech. Tangentbordet är främst inriktat till personer som spelar datorspel, som vill kunna programmera in ofta återkommande tangentbordssekvenser. Tangentbordet är bakgrundsbelyst, och ställbart i tre styrkelägen; svag, stark och ingen.

Tangentbordet har också en bakgrundsbelyst enfärgad LCD-display, som har som standard att kunna visa CPU/RAM-användning, klocka, tidtagare och visare för vilka låtar som spelas i mediaspelaren som används.

På vänstra sidan av tangentbordet sitter det 18 macro-knappar. Dessa kan ställas in i tre olika lägen och ger därmed maximalt 54 macron som användaren kan ställa in i förväg med den medföljande programvaran. Det är även möjligt att skapa macron när användaren inte kan öppna mjukvaran, till exempel om han eller hon spelar datorspel. Med en knapp kan man ställa in tangentbordet i spelläge, det vill säga att Windows-tangenten stängs av.

Det finns två USB-portar på tangentbordets ovansida.

Version 2 

I juli 2007 visades en ny version av G15 upp på E3. De stora skillnaderna är att tangentbordet har blivit mer kompakt och mindre än den första versionen. Dessutom minskade antalet makro-knappar till 6, som kan ge sammanlagt 18 macron.

Externa länkar 
 
 Logitech.co.uk  
 Logitech om den uppdaterade G15
 För Linux användare

Datortillbehör
Folke H. Törnblom

Folke Hilding Törnblom, född 17 augusti 1908 i Sankt Nicolai församling, Stockholm, död 6 juni 2001 i Sankt Görans församling, var en svensk musikskriftställare och författare.

Biografi
Törnblom blev filosofie kandidat 1931 och filosofie licentiat 1935, studerade vid Stockholms Musikkonservatorium 1929–1933 och vid Wiens universitet 1934. Han var redaktör för tidskriften Vår Sång 1941–1944, för Musikvärlden 1945–1949, musikkritiker i Morgon-Tidningen 1943–1958, medarbetare i Upsala Nya Tidning och redaktionschef för Albert Bonniers förlag 1950–1971. Törnblom invaldes som ledamot 815 av Kungliga Musikaliska Akademien den 24 februari 1977.

Bibliografi

Referenser

Noter 

Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Födda 1908
Avlidna 2001
Män
Vårdgivare

Vårdgivare är en juridisk person (t ex statlig myndighet, region, kommun eller enskild näringsidkare) som yrkesmässigt bedriver hälso- och sjukvård . Vårdgivare kan också t ex vara ett apotek eller ett laboratorium som mottar vävnadsprover från vårdgivare och som bevarar proverna i en biobank  

Den engelska termen Caregiver översätt ibland till svenskan som vårdgivare, men detta blir missvisande och vilseledande. Vårdgivare (på svenska) är inte enskild person som vårdar utan en juridisk person som tillhandahåller vård mm. Det är därför mer lämpligt att översätta Caregiver till svenska med vårdare (behöver definieras) eller vårdpersonal  (behöver definieras).

Noter 

Sjukvård
Christian Gottlob Heyne

Christian Gottlob Heyne, född den 25 september 1729 i Chemnitz, död den 14 juli 1812 i Göttingen, var en tysk humanist, far till Therese Huber.

Heyne blev 1763 professor i vältalighet i Göttingen och samma år därjämte universitetsbibliotekarie. Genom sina föreläsningar över den klassiska forntiden och sin ledning av det filologiska seminariet bidrog han mycket att höja de klassiska studierna samt universitetets anseende. Han blev utländsk ledamot av Vitterhetsakademien 1797.

Heyne betraktade språkets och grammatikens studium mera som medel att intränga i forntidens anda och ägnade därför egentliga omsorgen åt det antikvarisk-historiska. Bland hans skrifter må nämnas upplagor av Vergilius, Pindaros, Homeros Iliad samt talrika Opuscula academica, Sammlung antiquarischer Aufsätze liksom en mängd tidskriftsuppsatser.

Källor 

 

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Filologer under 1700-talet
Tyska forskare under 1700-talet
Personer från Chemnitz
Födda 1729
Avlidna 1812
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Heinrich Brauns

Heinrich Brauns, född 3 januari 1868 i Köln, död 19 oktober 1939 i Lindenberg im Allgäu, var en tysk politiker.

Brauns var filosofie doktor i nationalekonomi och statsrätt. Ursprungligen var han romersk-katolsk präst, och blev 1900 föreståndare för centralbyrån för det romersk-katolska Tysklands nationalförening i München-Gladbach, och var 1919 medlem av nationalförsamlingen i Weimar. Han valdes 1920 även till medlem av Weimarrepublikens riksdag som representant för den Centrumpartiet. Brauns inträdde 27 juni 1920 som riksarbetsminister i regeringen Fehrenbach. Han kvarstod trots de täta ministerkriserna på posten till 28 juni 1928 och tillhörde inte mindre än elva regeringar. Brauns tillhörde under Weimarrepubliken förgrundsfigurerna i Tysklands politiska liv, och utgav ett flertal arbeten i nationalekonomiska ämnen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Zentrumpolitiker
Tysklands ministrar
Tyska romersk-katolska präster
Födda 1868
Avlidna 1939
Män
Tyska präster under 1900-talet