Joe Biden

Joseph Robinette Biden Junior (), oftast kallad Joe Biden, född 20 november 1942 i Scranton i Pennsylvania, är en amerikansk jurist och demokratisk politiker samt USA:s 46:e och nuvarande president. Han tillträdde ämbetet som president den 20 januari 2021 efter att ha vunnit presidentvalet i USA 2020. Hans valmanifest 2020 sammanfattas med slagorden "Build Back Better".

Biden har en lång karriär inom politiken. Han är en av de som fullgjort flest år i USA:s senat, där han representerade delstaten Delaware åren 1973–2009. År 2009 lämnade han senaten då han 2009–2017 blev USA:s vicepresident under Barack Obamas presidentperiod.

Han räknas som en mitten- eller högerorienterad demokrat (på engelska används begreppet ”moderate Democrat”), till skillnad från mer vänsterorienterade eller ”progressiva” demokrater som Bernie Sanders och Elizabeth Warren. Baserat på hur Biden har röstat i senaten, mellan åren 2003 och 2008, ligger han i mitten bland Demokraterna politiskt.

Uppväxt och tidig karriär

Joe Biden föddes den 20 november 1942 i Scranton, Pennsylvania,. Hans föräldrar var bilförsäljaren Joseph Robinette Biden Sr (1915-2002). och Catherine Eugenia Biden, född Finnegan (1917-2010). Han var det första barnet i syskonskaran som så småningom skulle bli fyra till antalet. Hans mor hade irländska rötter. Farföräldrarna Joseph H. Biden och Mary Elizabeth Robinette hade engelskt, franskt och irländskt påbrå.

Joe Biden växte från 11 års ålder upp i nordvästra Delaware, då hans familj flyttade dit.

Vid University of Delaware i Newark avlade Biden en Bachelor of Arts-examen år 1965 i historia och statsvetenskap och avlade juristexamen vid Syracuse University 1968. År 1970 blev han advokat och två år senare, 1972, blev han invald i senaten för första gången.

Den 27 augusti 1966 gifte sig Biden med Neilia Hunter som var student på Syracuse University. Det var mot hennes föräldrars vilja att hon gifte sig med en katolik. Vigselakten skedde i en katolsk kyrka i Skaneateles, New York. De fick tre barn tillsammans: Joseph R. "Beau" Biden III (1969–2015), Robert Hunter Biden (född 1970) och Naomi Christina "Amy" Biden (1971–1972). Den 18 december 1972 omkom Neilia och dottern Naomi i en bilolycka.

Den 17 juni 1977 gifte sig Biden med Jill Tracy Jacobs. Tillsammans har de dottern Ashley Biden.

Åren i senaten 

Under sina första år i senaten, från 1972 och framåt, fokuserade Biden på konsumentskydd och miljöfrågor. Han var också involverad i debatten kring bussning av elever för att motverka segregering, att färgade barn gick på vissa skolor och "vita" på andra skolor Detta engagemang utvecklades till kritik av bussning som metod för att minska segregationen mellan skolor, och ledde till att Demokratiska partiet så småningom huvudsakligen avstod från att förorda den metoden.

Inom utrikespolitiken hade Biden fokus på nedrustning och vapenkontroll. Efter att Kongressen hade underlåtit att skriva på SALT II-avtalet som signerats av Sovjetunionens ledare Leonid Brezjnev och USA:s president Jimmy Carter tog Biden ett initiativ i frågan genom att möta Sovjetunionens utrikesminister Andrei Gromyko för att påtala de amerikanska intressena och bekymren. Han lyckades också säkra ett antal förändringar i skrivningarna utifrån invändningarna och kritiken från "Foreign Relations Committee".

I senaten var han bland annat ledamot i Foreign Relations Committee, där han motsatte sig Irakkriget 1991. Gällande Bosnienkriget så förespråkade han å andra sidan amerikansk intervention 1994 och 1995.

Joe Biden var ledamot i Senat-kommittén "U.S. Senate Committee on the Judiciary" under många år. Han var bland annat dess ordförande 1987 till 1995. Under tiden som ordförande hade kommittén på sitt bord två särskilt kontroversiella ärenden rörande Högsta Domstolen: Utnämningen av Robert Bork 1987 och utnämningen av Clarence Thomas 1991.

Joe Biden medverkade till flera omfattande nya lagar under 1990-talet, bland annat följande:

"Lagen om våldsbrott och brottsbekämpning från 1994", en lag om brott och brottsbekämpning som ursprungligen skrevs av Joe Biden och antogs som amerikansk lag 1994. Lagen var mycket omfattande och bestod av 356 sidor lagtext. Innebörden av lagen var att 100 000 nya poliser skulle finansieras, fängelserna skulle få 9,7 miljarder dollar och 6,1 miljarder dollar skulle gå till förebyggande program.
Violence Against Women Act of 1994 var en federal lag som undertecknades av Bill Clinton den 13 september 1994. Lagen medsponsrades av Joe Biden, Demokraterna, och Orrin Hatch, Republikanska partiet. Den fick också stöd från en bred koalition av grupper och organisationer. . Lagen tillhandahöll 1,6 miljarder dollar för utredning och lagföring av våldsbrott mot kvinnor. Dessutom medförde den också vissa juridiska förändringar, inklusive skrivningar om hårdare straff för våldsbrott mot kvinnor. Lagen fick majoritetsstöd av både Demokrater och Republikaner i Kongressen och passerade därefter både Representanthuset och Senaten med majoritet för lagen.

Presidentvalskampanjen 1988 

Efter femton år i Senaten tog Biden 1987 steget till att kandidera till att bli det Demokratiska partiets presidentkandidat i 1988 års presidentval. Formellt meddelade han detta beslut på järnvägsstationen i Wilmington den 9 juni 1987.

Presidentvalet 2008 

Den 31 januari 2007 tillkännagav han sin kandidatur till att bli vald till demokratiska partiets presidentkandidat i presidentvalet 2008. I samband med tillkännagivandet kallade han president Bushs Irak-politik för "kanske den största utrikespolitiska katastrofen i vår tid". Han var dock en av de starkaste förespråkarna bland demokraterna för en amerikansk invasion i mars 2003.

Bara en dag efter att han meddelat att han skulle ställa upp i presidentvalet fällde han en kommentar som kom att överskugga hans kampanj. I en kommentar om sin medkandidat Barack Obama sade han: "Han är den förste vardaglige afro-amerikanen som är vältalig och smart och ren och ser rätt bra ut." Detta uttalande fick många i det afro-amerikanska samhället att rasa.

Barack Obama meddelade den 23 augusti 2008 att han valt Joe Biden till sin vicepresidentkandidat, och på morgonen den 5 november 2008 stod det klart att han blev USA:s näste vicepresident efter att Barack Obama utropats till segrare i presidentvalet.

En av de största och viktigaste nya lagarna som Biden var engagerad och delaktig i under tiden som Obamas vicepresident var hälsovårdslagen Patient Protection and Affordable Care Act. Informellt känd som Obamacare.

Presidentkampanjen 2020 

Joe Biden nämndes som en potentiell Demokratisk presidentkandidat från 2016 och framåt i ett flertal tidningar och medier. I samband med ett evenemang i Bogotá, Colombia, den 17 juli 2017 nämnde han, som en respons på dessa spekulationer, att han avsåg att ha bestämt sig i den frågan i januari 2019.

Den 25 april 2019 meddelade Biden sin kandidatur i presidentvalet 2020. Under 2019 låg han därefter så gott som konstant etta i opinionsmätningarna över vilken presidentkandidat som de demokratiska väljarna föredrog. I nomineringsmötet (engelska: caucus) i Iowa gick det dock sämre och i primärvalet i New Hampshire den 11 februari 2020 kom han först på femte plats, men senare gick det bättre och han blev demokraternas presidentkandidat. Den 11 augusti 2020 meddelade Biden att Kamala Harris blev hans vicepresidentkandidat.

Politiskt program

Miljö och klimat 

Miljö- och klimatpolitiken var ett av Bidens fokusområden i hans presidentvalskampanj. Han förespråkade en massiv plan för att få USA att bli ett land med enbart ren energi. På kampanjhemsidan står det bland annat:

"Getting to a 100% clean energy economy is not only an obligation, it’s an opportunity. We should fully adopt a clean energy future, not just for all of us today, but for our children and grandchildren." (svenska: "Att uppnå en ekonomi med 100 procent ren energi är inte bara ett krav, utan en möjlighet. Vi måste komma till en framtid med ren energi, inte bara för vår egen skull utan också för våra barns och våra barnbarns skull.")

Debatter och opinionsmätningar 

I de flesta opinionsmätningar bland presumtiva Demokratiska väljare under 2019 låg Joe Biden på första plats, med kandidater som Bernie Sanders, Elizabeth Warren och Pete Buttigieg en bit efter. Han betraktades därför allmänt som det Demokratiska partiets "frontrunner" under 2019. I caucusen i Iowa och i primärvalet i New Hampshire gick det dock sämre för Biden. I dessa val blev det istället Bernie Sanders och Pete Buttigieg som i stort delade på segern, men sedan gick det bättre och han stod till slut ensam kvar som segrare i premiärvalet, stöttad av både Sanders och Buttigieg (och Warren).

Hösten 2019 

Strax innan primärvalsdebatten i Westerville, Ohio, den 15 oktober 2019, hade dock Warren kommit före Biden i en opinionsmätning. I den debatten pressades Biden om sin son Hunter Bidens nära kontakter med ett ukrainskt naturgasföretag, vilket skedde samtidigt som Biden var vicepresident under Barack Obamas administration. Biden svarade med att säga: “Look, my son did nothing wrong.” Biden framhöll att han är den av presidentkandidaterna som verkligen har kapacitet att få stora saker att hända, att han varit med och tagit beslut om stora och viktiga lagar. I slutet av debatten kastade dock Bernie Sanders in några hårda ord mot Biden, apropå att få saker att hända. Sanders sa då följande: "Joe, you talked about working with Republicans and getting things done. But you know what you also got done … you got the disastrous war in Iraq done. You got the bankruptcy bill which is hurting middle-class families all over this country. You got trade agreements like NAFTA and PNTR with China done which have cost us 4 million jobs."

Det förberedande valmötet i Iowa den 3 februari 2020

Primärvalet i New Hampshire den 11 februari 2020

Debatten i Nevada 19 februari 2020

Joe Biden var en av sex presidentkandidater på scenen under primärvalsdebatten i Las Vegas, Nevada, den 19 februari 2020. Debatten präglades av hård kritik mot framför allt miljardären Michael Bloomberg, som på kort tid och med hjälp av en stor kampanjbudget och ändrade regler från DNC:s sida lyckats kvala in till primärvalsdebatten. Joe Biden deltog också i denna kritik mot Bloomberg, åtminstone i viss mån, genom att hävda att Bloomberg inte lyckats sköta New York så bra under den period han var stadens borgmästare. Däremot fick inte Biden så mycket kritik från de övriga i denna debatt. Till skillnad från under debatterna under 2019, då han som upplevd "frontrunner" fick ta emot mycket kritik från övriga presidentkandidater under debatterna.

När Biden höll sitt avslutningsanförande i debatten hördes en skara demonstranter som skrek ut sitt missnöje med Bidens migrationspolitik under den förre presidenten Barack Obamas administration. Demonstranterna, som menade att Biden var ansvarig för "deportation av tre miljoner människor", kom från "RAICES Action", ett nätverk som enligt hemsidan står upp för invandringsreform och ökade rättigheter för flyktingar. Dagarna före debatten blev Biden intervjuad av spanskspråkiga amerikanska TV-nätverket Univisions nyhetsankare Jorge Ramos, bland annat om just dessa deporteringar. I intervjun sa Biden att deporteringarna, eller delar därav, var ett stort misstag och framhöll även att han har politik för ökad legal migration, förbättrad asylprocess och att byggnationen av en mur mellan USA och Mexiko stoppas.

USA:s president 
Biden blev vald som den 46:e presidenten i USA:s historia i november 2020. Han segrade över den sittande presidenten Donald Trump och blev därmed den första att besegra en sittande president sedan Bill Clinton vann mot George H. W. Bush år 1992. Han är den äldsta presidenten någonsin, samt den första presidenten från Delaware (han föddes dock i Pennsylvania). Joe Biden är den andra katolska presidenten efter John F. Kennedy.

Valet 3 november blev jämnare än vad som förutsades i opinionsundersökningar, men Biden och hans vicepresidentkandidat Kamala Harris utropades den 7 november 2020 som segrare av de ledande amerikanska mediekanalerna.  Biden höll samma kväll ett segertal i Wilmington, där han sa att "det är dags för USA att läka" och manade till ett slut på "eran av demonisering". Den sittande presidenten Donald Trump erkände sig dock inte besegrad och ifrågasatte rösträkningen i flera delstater.

Den 14 december 2020 röstade elektorskollegiet fram Joe Biden som tillträdande president, vilket bekräftades när vicepresident Mike Pence verifierade rösterna 7 januari i senaten. Valresultatet och verifierandet av rösterna ledde till protester som tidigare under kongressens sammanträde 6 januari urartat i en stormning av kongressbyggnaden, utförd av anhängare till Donald Trump.

Tillträdande president 
Dagar efter valresultatet skapade Biden sin rådgivande nämnd (Covid-19 Advisory Board) för bekämpningen av Covid-19 pandemin, och ersätta Vita husets Coronavirus-arbetsgrupp som Trump-administrationen ledde. Biden inför därmed ett större statligt ansvar för bekämpning av pandemin än vad som funnits tidigare, såsom ökade antalet tester, mer pålitlig tillgång till skyddsutrustning, arbetet med ett vaccin, medel för skolor och sjukhus.

Den 11 november 2020 valde Biden Ron Klain som sin stabschef. Klain hjälpte Biden i senaten på 1980-talet, han var Bidens första stabschef som vice president och även stabschef för vice president Al Gore.

Den 23 november 2020 gjorde Biden sina första nomineringar och utnämningar för nationell säkerhet; Antony Blinken som USA:s utrikesminister, Alejandro Mayorkas som USA:s inrikesminister, Avril Haines som direktör för nationell underrättelsetjänst, Jake Sullivan som nationell säkerhetsrådgivare, Linda Thomas-Greenfield som Förenta staternas ambassadör vid FN, Janet Yellen som USA:s finansminister  och tidigare utrikesminister John Kerry som särskild president för klimat. Om det går igenom blir Haines den första kvinnan i rollen som direktör för nationell underrättelsetjänst.

Den 23 november erkände Emily W. Murphy (chef för General Services Administration) Biden som den slutgiltiga vinnaren av valet 2020 och godkände starten av övergångsprocessen till Biden-administrationen.

I samband med det ceremoniella mottagandet och bekräftandet av delstaternas elektorsdelegationers röstresultat den 6 januari 2021 i en gemensam session för de båda kamrarna av USA:s kongress inträffade ett större upplopp, då anhängare till valets förlorare Donald Trump stormade Kapitolium med flera dödsfall som resultat bland Kapitoliums polisstyrka och upploppsdeltagarna. Kongressledamöterna, senatorerna och vicepresident Mike Pence tvingades evakueras från mötessalen då säkerhetshotet bedömdes som akut. Därigenom försenades det formella fastställandet av Bidens valseger i elektorskollegiet med flera timmar till sent på natten. Rösträkningen drog också ut på tiden då flera republikanska kongressledamöter formellt protesterade mot valresultatet i några vågmästarstater som Arizona och Pennsylvania, dock utan att påverka rösträkningens resultat. Då Trumps agitation och uppmaning till handling i strid mot det preliminära valresultatet sågs som den utlösande faktorn i upploppet, kom den demokratiska majoriteten i USA:s representanthus samt tio republikanska kongressledamöter att väcka åtal om riksrätt mot Trump. Biden kritiserade Trumps handlande och kallade upploppsmakarna "inhemska terrorister", men i frågan om riksrättsåtalet valde han att hänvisa till kongressens egna beslutsrätt i frågan. En eventuell riksrättsrättegång mot Trump i USA:s senat väntades sammanfalla med de första dagarna av Bidens ämbetstid.

Första dagarna 

Biden installerades traditionsenligt genom att tillsammans med vicepresident Harris svära ämbetseden kort före det formella överlämnadet av ämbetet klockan 12 lokal tid den 20 januari 2021. Ämbetseden förestavades som brukligt av chefsdomaren vid högsta domstolen John Roberts, med familjen Bidens familjebibel från 1893 som Biden använt vid alla sina tidigare ämbetseder i senaten och som vicepresident. Vid ceremonin, som på grund av pandemirestriktioner genomfördes med en begränsad publik, framträdde bland andra artisterna Lady Gaga, Garth Brooks och Jennifer Lopez. Poeten Amanda Gorman höll ett uppmärksammat framträdande där hon framförde den nyskrivna dikten The Hill We Climb om bland annat vikten för USA att offentligt bearbeta historiska sår som slaveriet. Den avgående presidenten Donald Trump gjorde ett avsteg från traditionen genom att inte närvara, men den avgående vicepresidenten Mike Pence och de tidigare presidenterna Bill Clinton, George W. Bush och Barack Obama deltog. Biden uppmanade till nationell enighet och samarbete och inledde sin ämbetsperiod med en tyst bön för COVID-19-pandemins offer.

På sin första dag i ämbetet 20 januari 2021 undertecknade Biden ett antal exekutiva beslut som bland annat införde krav om att bära ansiktsmask för skydd mot COVID-19 på federal mark, inledde processen för att återansluta USA till FN:s klimatavtal och till WHO, samt avslutade de särskilda krisbestämmelser som införts av Trumpadministrationen vid gränsen mellan USA och Mexiko.

Biden utarbetade ett stort stimulanspaket under sina första hundra dagar som lagstiftades av kongressen den tionde mars 2021. Paketet innebar 1,9 biljoner us-dollar, däribland 1 400 dollar arbetslöshetsersättning till amerikanska medborgare. På grund av stimulanspaketets storlek blev Bidens politik jämförd med Franklin D. Roosevelts New Deal.

Upptäckt av hemligstämplade dokument 
Den 2 november 2022, när de packade filer på Penn Biden Center, hittade Bidens advokater hemligstämplade dokument från hans vicepresidentskap i en "låst garderob". Enligt Vita huset rapporterades dokumenten den dagen till National Archives and Records Administration, som återfick dokumenten dagen efter. Den 20 december upptäcktes en andra grupp hemligstämplade dokument i garaget i Bidens Wilmington, Delaware-residens. I januari 2023 offentliggjordes dessa fynd, och den 12 januari utnämnde justitieminister Merrick Garland Robert K. Hur till särskild utredare för att utreda "möjlig obehörig borttagning och lagring av hemligstämplade dokument eller andra register". Den 20 januari, efter en 13-timmars sökning av FBI-utredare, beslagtogs ytterligare sex hemligstämplade dokument i Bidens bostad i Wilmington.

2023 
Kinesiska ballongincidenten 2023 inträffade från 28 januari till 4 februari 2023 då en stor vit höghöjdsballong av kinesiskt ursprung korsade det nordamerikanska luftrummet
Ballongen passerade Montana den 1 februari och Missouri den 3 februari innan den sköts ner utanför Surfside Beach, South Carolina den 4 februari på order från Joe Biden.
Incidenten förvärrade de ansträngda relationerna mellan USA och Kina, vilket gjorde att USA:s utrikesminister Antony Blinken sköt upp ett nära förestående diplomatiskt besök i Peking.

Den 20 februari 2023 besökte Joe Biden Ukraina för ett kort besök, det första sedan Rysslands invasion av Ukraina ett år tidigare.

Politiska ståndpunkter 
Biden har karakteriserats som en moderat demokrat. Han stödde stimulansåtgärden i The Recovery Act från 2009; reproduktiva rättigheter; samkönat äktenskap och minskade militära utgifterna i Obama-administrationens budget för 2014. Bidens åsikter om abort har förändrats under åren. Han motsatte sig ursprungligen federal finansiering för abort och sade år 1974 att Roe mot Wade "gick för långt" och "en kvinna [har inte] ensamrätten att säga vad som ska hända med hennes kropp." I en intervju från 2006 sa han: "Jag ser inte abort som ett val och en rättighet. Jag tror att det alltid är en tragedi[.]" År 2019 kallade han Roe mot Wade "landets lag", och sa att han skulle arbeta för att kodifiera beslutet till federal lag.

Miljö och klimatförändringar 
Han anser att åtgärder måste vidtas mot den globala uppvärmningen. I juni 2019 publicerade Bidens valkampanj en klimatpolitisk plan med investeringar om 1,7 biljoner dollar med målet att stoppa utsläppen helt år 2050. Biden har dessutom lovat att återansluta sig till Parisavtalet (som Trump lämnade).

Transport 
Under Obamas regering hade Biden en ledande roll för förslaget att investera 53 miljarder dollar inom loppet av sex år för byggandet av en nationellt höghastighetsjärnväg. Det var en del av Obamaadministrationens mål att utöka tillgången till höghastighetståg till 80 procent av den amerikanska befolkningen under ett kvartssekel. Förslaget skrotades efter att det blivit nedröstat i kongressen av den republikanska majoriteten.

Under sin valkampanj 2020 presenterade Biden en investeringsplan på 1,3 biljoner dollar för att förbättra den nationella infrastrukturen, vilket skulle vara en uppföljning på Obamaregeringens prioriteringar. I planen var det $50 miljoner som skulle gå till att reparera nuvarande vägar och broar, redan det första året. Planen innefattar även investeringar i höghastighetståg, kollektivtrafik och cykling, men även skolor, ersätta vattenledningar samt annan vatteninfrastruktur och utöka bredbandet på landsbygden. I planen finns även ett konkret förslag om en ombyggnad av Hudson River Tunnel, en utbyggnad av Northeast Corridor, samt tåginvesteringar i Kalifornien, Mellanvästern och Västra USA. Finansieringen planerades ske genom höjda skatter för höginkomsttagare och företag.

Europa

Balkan 

Under 1990-talet var Biden involverad i att stoppa folkmord på bosnier av den bosnienserbiska armén. Han stödde "lift and strike"-policyn som innebar militärt understöd genom Natos luftangrepp. Biden själv har valt att kalla sin personliga roll som sitt "stoltaste ögonblock i det offentliga livet" relaterat till utrikespolitiken, med argumentet att han påverkade Balkanpolitiken i mitten av 1990-talet.

NATO-allierade 
Joe Biden har under sin valkampanj efterlyst ett bättre förhållande mellan USA och andra Natomedlemsländer, som fått utstå grova förolämpningar från hans föregångare Donald Trump. Biden kritiserade Trumps beslut att dra tillbaka 9 500 amerikanska soldater från Tyskland.  Biden har kritiserat Trump för att ha behandlat Nato som "en beskyddarverksamhet" snarare än "den viktigaste militära alliansen i världens historia". Bidens utrikespolitiska experters analys är att Nato är en nyckelkomponent för att motverka Kinas växande inflytande.

Polen 
Biden fördömde ''HBTQ-fria zoner'' i Polen, och sade ''de har ingen plats i den Europeiska Unionen eller någonstans i världen''.

Utmärkelser 

I samband med avslutningen av sin vicepresidentperiod tilldelades Biden den 12 januari 2017 Presidentens frihetsmedalj (i högre klass), som är USA:s främsta ickemilitära utmärkelse.

Amerikanska 

  Presidential Medal of Freedom with Distinction (USA, 2017)
  Ellis Island Medal of Honor (USA)

Utländska 

  Terra Mariana-korsets orden (Estland, 2004)
  Sankt Görans segerorden (Georgien, 2009)
  Tre Stjärnors orden (Lettland, 2011)
  Ukrainas frihetsorden (Ukraina, 2017)
  Militärens hederskors (Ukriana, 2022)
  Presidents medalj (Israel, 2022)
  Vytautasorden (Litauen, 2023)

Uppkallat efter Biden

 2017 grundade Joe Biden ett  institut vid Delawares Universitet. Institutet fick namnet Biden Institute.
 2017 grundade University of Pennsylvania centret Penn Biden Center for Diplomacy and Global Engagement i Washington, D.C..
 Ett poolområde i parken vid namn "Brown-Burton-Winchester Park" i Wilmington har omdöpts till Joseph R. Biden Jr. Aquatic Center. Joe Biden hade jobbat där som badvakt 1962, varför poolområdet fick detta namn.
 Järnvägsstationen Joseph R. Biden Jr. Railroad Station i Wilmington, Delaware, har detta namn sedan 2011.

Familj 
Joe Biden var först gift med läraren Neilia Biden och paret fick tre barn: Beau Biden, Hunter Biden och Naomi Biden. 1972, strax efter att han invalts till senaten för första gången, omkom hustrun och dottern Naomi i en trafikolycka. 2015 dog hans äldste son Beau i cancer. Biden gifte om sig 1977 med läraren Jill Jacobs. Paret har en dotter, Ashley. Han har sex barnbarn: Naomi King Biden (*1993), Finnegan James (*1998), Roberta Mabel "Maisy" (*2001),  Natalie Paige (*2004), Robert Hunter (*2006) och Joseph Robinette "Beau" (*2020).

Referenser

Externa länkar 

 Biografi på den amerikanska kongressens webbplats, Biographical Directory of the United States Congress
 Biografi på Vita husets webbplats

 
USA:s presidenter
USA:s vicepresidenter
Ledamöter av USA:s senat från Delaware
Amerikanska demokrater
Amerikanska politiker under 1900-talet
Amerikanska politiker under 2000-talet
Amerikanska presidentkandidater
Kandidater till presidentvalet i USA 2020
Kandidater till presidentvalet i USA 2008
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från University of Delaware
Alumner från Syracuse University
Personer från Scranton
Födda 1942
Levande personer
Män