kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
James Dickson (1784–1855)

James Dickson, född 3 februari 1784 i Montrose, Skottland, död 17 november 1855 i Göteborg, var en svensk handels- och industriman.

Biografi
Han var son till köpmannen James Dickson och Christina Murray, bror till Robert Dickson (1782–1858) och far till James Dickson d.y. och Oscar Dickson.

James Dickson fick först anställning på ett kontor i Edinburgh 1798, men emigrerade till Sverige 1809, sju år efter sin äldre bror Robert, och bosatte sig i Göteborg där han fick burskap den 1 mars 1810. Han var en driven affärsman, som år 1816 grundade firman James Dickson & Co. Åren 1829–33 var Dickson principal för Göteborgs sparbank, och 1831 blev han medlem av Sundhetskommitten i Göteborg, skapad för att hantera den annalkande asiatiska koleran – som mycket riktigt kom till Göteborg 1834,  först i Sverige. Han var en av stiftarna till Trädgårdsföreningen i Göteborg. 

Han fick kommerseråds titel 1837 och Nordstjärneorden 1838.

År 1814 gifte han sig med Margareta Eleonora Bagge (1795–1857), och familjen bodde vid Södra Hamngatan 5. Huset uppfördes omkring 1805 för kommerserådet Carl Bagge (1754–1818) och överläts sedan till svärsonen James Dickson d.ä. Det användes som kontor och bostad för familjen fram till början av 1860-talet. James Dickson är begravd på Örgryte gamla kyrkogård i Göteborg.

Se även
 Dickson (släkt)
 Baggböleri

Referenser

Externa länkar
 .
 Dickson nr 406, adelsvapen.com.

Skottar
Näringslivspersoner från Göteborg
Män
Födda 1784
Avlidna 1855
James 1784
Svenska kommerseråd
Svenska grosshandlare under 1800-talet
Grosshandlare i Göteborg
Gravsatta på Örgryte gamla kyrkogård
Bodysong

Bodysong är ett musikalbum/soundtrack med och av Radiohead-medlemmen Jonny Greenwood från filmen med samma namn. Gavs ut 2003.

Låtlista

"Moon Trills" (5:17)
"Moon Mall" (1:12)
"Trench" (2:38)
"Iron Swallow" (2:07)
"Clockwork Tin Soldiers" (3:48)
"Convergence" (4:26)
"Nudnik Headache" (2:16)
"Peartree" (3:06)
"Splitter" (3:57)
"Bode Radio / Glass Light / Broken Hearts" (4:36)
"24 Hour Charleston" (2:39)
"Milky Drops From Heaven" (4:44)
"Tehellet" (3:40)

Musikalbum 2003
Blood

Blood kan syfta på:

 Blood (spel) – ett datorspel från 1997
 Blood (musikgrupp) – en spansk musikgrupp

Se även 
 Bloods – ett kriminellt gäng från Los Angeles
Severin Axell

Johan Severin Axell, född 22 oktober 1843 i Torps församling i Västernorrlands län, död 1 januari 1892 i Wiesbaden i Tyskland, var en svensk industriman, grosshandlare och politiker.

Axell blev filosofie doktor och docent i botanik (orkidéers fortplantning) vid Uppsala universitet 1869, men övergick två år senare till affärsbanan som sågverksägare och trävaruexportör i Sundsvall för firman Axell & co.. Han tog aktivt del i stadens kommunala liv som stadsfullmäktigeledamot och var en drivande kraft vid stadens uppbyggande efter den stora branden 1888.

Han var ledamot av riksdagens andra kammare 1876–1878, invald i Sundsvalls och Östersunds valkrets samt 1879–1880 och 1882, invald i Sundsvalls valkrets. Axell var senare ledamot av riksdagens första kammare 1886–1887B för Västernorrlands län. Han tillhörde Centern i andra kammaren.

Severin Axell var en av Lantmannapartiets farligaste motståndare och drev i första hand liberala ståndpunkter. Han förespråkade bland annat frihandel, skattereform (mera skatt för de rika) och utvidgad rösträtt.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Vidare läsning 
 
 
 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Centern (1873–1882)
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Svenska kommunalpolitiker
Svenska politiker under 1800-talet
Svenska företagsledare
Svenska botaniker under 1800-talet
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Personer från Torps socken, Medelpad
Födda 1843
Avlidna 1892
Män
Clausthal-Zellerfeld

Clausthal-Zellerfeld är den viktigaste bergsstaden i Harz i Landkreis Goslar i Niedersachsen. Den ligger på 535–600 meters höjd och har cirka  invånare.

I Clausthal-Zellerfeld finns Technische Universität Clausthal. Clausthal-Zellerfeld är därmed den minsta universitetsstaden i Tyskland om man räknar invånarantalet.

Clausthal uppstod vid mitten av 1500-talet. Fram till 1926 var Clausthal och Zellerfeld två olika städer.

Vänorter
Clausthal-Zellerfeld har fyra vänorter:
 Altenbrak, Tyskland
 Freiberg, Sachsen, Tyskland
 L'Aigle, Frankrike
 Spišská Nová Ves, Slovakien

Källor

Noter 

Kommuner och städer i Landkreis Goslar
Ugglan
Merab

Merab (eller Merav) är i Bibeln dotter till Saul, Israels förste konung. Syster till Mikal.

Merab är också en ko tillhörig Gabriel Isaksson i Lakaberg, "den vackraste ko han någonsin sett" med en "skönhet som nästan gjorde ont ini honom", i Torgny Lindgrens novellsamling Merabs skönhet.

Personer i Gamla Testamentet
Musikåret 1869



Händelser
3 april – Edvard Griegs Pianokonsert i a-moll, op. 16 uruppförs på Casino i Köpenhamn med Edmund Neupert som solist.
18 februari – Slutversionen av Ein deutsches Requiem av Johannes Brahms uruppförs i Leipzig av Gewandhausorkestern under ledning av Carl Reinecke.
22 september – Richard Wagners opera Rhenguldet har urpremiär på Nationaltheater i München.

Födda
7 februari – Augusta von Otter (död 1946), svensk tonsättare.
3 mars – Henry Wood (död 1944), brittisk dirigent.
5 april – Albert Roussel (död 1937), fransk tonsättare.
5 maj – Hans Pfitzner (död 1949), tysk tonsättare.
8 maj – Erik Högberg (död 1960), svensk musiker, dirigent och tonsättare.
19 maj – Ellen Heijkorn (död 1950), svensk tonsättare och viskompositör.
6 juni – Siegfried Wagner (död 1930), tysk tonsättare och dirigent.
10 juni – Svante Nilsson (död 1942), svensk medaljkonstnär, sångtextförfattare och lutsångare.
14 augusti – Armas Järnefelt (död 1958), finländsk tonsättare.
6 september – Walford Davies (död 1941), engelsk tonsättare.
21 september – Henryk Melcer-Szczawiński (död 1928), polsk pianist och tonsättare.

Avlidna
17 januari – Aleksandr Dargomyzjskij, 55, rysk tonsättare.
8 mars – Hector Berlioz, 65, fransk tonsättare.
1 april – Alexander Dreyschock, 50, böhmisk pianist och tonsättare.
15 april – August Wilhelm Bach, 72, tysk tonsättare och organist.
20 april – Carl Loewe, 72, tysk tonsättare.
10 maj – Bernhard Molique, 66, tysk violinist och tonsättare.
15 juni – Albert Grisar, 60, belgisk tonsättare.
13 november – August Berwald, 71, svensk violinist och tonsättare.
29 november – Giulia Grisi, 58, italiensk operasångare.
18 december – Louis Moreau Gottschalk, 40, amerikansk pianist och tonsättare.

Externa länkar
Musikåret 1868



Händelser
9 maj – Anton Bruckners Symfoni nr 1 uruppförs i Linz.
21 juni – Richard Wagners opera Mästersångarna i Nürnberg uruppförs på Nationaltheater i München under ledning av Hans von Bülow.

Födda
25 januari – Juventino Rosas (död 1894), mexikansk-kubansk kompositör. 
21 mars – Hildur Liedberg, svensk organist.
19 juli – Florence Foster Jenkins, amerikansk amatöroperasångare (”sopran”).
5 augusti – Oskar Merikanto (död 1924), finländsk tonsättare.
7 augusti – Granville Bantock (död 1946), engelsk tonsättare.

Avlidna
3 april – Franz Berwald, 71, svensk tonsättare.
11 augusti – Halfdan Kjerulf, 52, norsk tonsättare.
13 november – Gioacchino Rossini, 76, italiensk tonsättare.

Externa länkar
Musikåret 1867



Händelser
11 mars – Giuseppe Verdis opera Don Carlos har urpremiär i Paris.
 27 april – Urpremiär för Gounods opera Romeo och Julia i Paris.
12 oktober – Johan Svendsens första symfoni uruppförs i Oslo.

Födda
27 februari – Wilhelm Peterson-Berger (död 1942), svensk tonsättare.
21 maj – Charlotta Sophia Lachs (död 1920), svensk sopran, konsertsångare. 
29 juli – Enrique Granados (död 1916), spansk tonsättare.
27 augusti – Umberto Giordano (död 1948), italiensk tonsättare.
27 november – Charles Koechlin (död 1950), fransk tonsättare.
20 december – Fini Henriques (död 1940), dansk tonsättare.

Avlidna
6 december – Giovanni Pacini, 71, italiensk operatonsättare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Massan

Massan kan syfta på:

 Massan (naturreservat) – ett naturreservat i Kalix kommun
 Massan – ett sociologiskt begrepp, se Massa (sociologi)
 Massan (vattendrag) – ett vattendrag i Elfenbenskusten
 Massans visdom ~ den samlade åsikten hos en grupp av individer
 Lagen om massans bevarande –  massan i ett slutet system är konstant

Se även
 Massa (olika betydelser)
Motti

Motti är ett finskt ord för en militär omkrets. Ordet användes ursprungligen inom finländskt skogsbruk. Man kapade stockar och staplade dem i en kubikmeter stora högar (motti, från svenskans "mått") som man lämnade utspridda i skogen för att hämta senare.

Ordet motti fick en ny användning under Finlands vinter- och fortsättningskrig, då det blev slang för en taktisk manöver som gick ut på att splittra fiendens förband till flera små enheter, vilka man fokuserade merparten av styrkan på. Man omringade dessa grupper med små och lätta trupper, till exempel soldater på skidor vintertid, för att sedan successivt eliminera dem en och en. Det var en effektiv taktik, speciellt mot Sovjetunionens mekaniserade trupper, eftersom de var tvungna att hålla sig på vägar. De finska trupperna kunde däremot röra sig snabbt på skidor i omgivande terräng och slå till på utvalda svaga punkter.

Om den omringade enheten var alltför stark och en attack mot den skulle resultera i oacceptabelt stora egna förluster lämnade man mottin att "koka" tills den fick slut på ammunition och förnödenheter och var redo att attackeras. Vissa stora mottin varade ända till krigets slut, eftersom deras lager fylldes via flygtransporter.

Taktiken har gamla historiska anor och har i modern tid tillämpats exempelvis av den japanska armén åren 1941–1944 i strid mot vägbundna västerländska förband i djungelterräng, då som en anfalls- och inte försvarstaktik.

Se även 
 Slaget vid Suomussalmi.

Källor 

Krigföring
Militär taktik

en:Salients, re-entrants and pockets#Motti
Rät vinkel

En rät vinkel är inom geometrin en vinkel som är 90°. Den är större än en spetsig vinkel men mindre än en trubbig vinkel.

En triangel där en vinkel är rät kallas för en rätvinklig triangel.

En rät vinkel α motsvarar:

Konstruktion av en rät vinkel med passare och rätskiva 

Räta vinklar kan konstrueras med enbart passare och rätskiva (omärkt linjal). 

En rät linje konstrueras med rätskivan. Med passaren konstrueras cirklar runt två punkter på linjen på ett sådant sätt att cirklarna skär varandra i två punkter. Med rätskivan konstrueras därefter en linje genom skärningspunkterna. Vinklarna mellan denna linje och den första linjen är räta.

Konstruktion av en rät vinkel med ett snöre. 
På ett snöre markeras längderna 3 och 4 och 5 i exempelvis decimeter. Snöret viks ihop till en triangel. En av vinklarna är rät.

Se även 
 Vinkelrät
 Ortogonalitet

Vinkel

ca:Angle#Angles notables
Storstadsradion

Storstadsradion var ett radioprojekt i Stockholm, som började sända den 30 januari 1994. På frekvensen 107,5 skulle en kommersiell kanal med akutalitetsprogram och mycket sport sändas dygnet runt, bland annat sände man från Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1994 i Italien. Kända radioprofiler värvades men både publiken och intäkterna uteblev, varför stationen redan den 17 juni 1994 gick i konkurs . Dyra sändningsrättigheter köptes in till sportevenemang som tidigare enbart kunnat höras i Sveriges radios kanaler. 

Storstadsradion blev den första svenska kommersiella radiostationen att läggas ner. De massiva satsningarna på påkostad talat innehåll hade svårt att attrahera några större lyssnarskaror i den hårt konkurrensutsatta stockholmsetern. 

På denna frekvens sänds idag Studio 107,5 som ägs av SBS Radio. Under årens lopp har även Studio 107,5, Sky Radio, Classic FM, E-FM och Easy FM inder olika perioder legat på frekvensen.

Källor

Svenska radiostationer
Organisationer bildade 1994
Organisationer upplösta 1994
Företag som gått i konkurs
Radio Q

Radio Q, som började sända den 15 november 1993 i Stockholm på FM-bandet på frekvensen 104,7 MHz, var en kommersiell motsvarighet till Sveriges Radio P1. Stationen sände från studior i Gamla stan med ambitionen att vara kvinnornas egen radiokanal. Efter problem med både lyssnarsiffror och ekonomi lades stationen ner efter ett par år; sista sändningen ägde rum den 30 juni 1995. Mediakoncernen CLT (som en gång hade drivit Radio Luxemburg och som år 2000 bytte namn till RTL) köpte frekvensen och lanserade där Lugna Favoriter som bara något år senare blev Stockholms mest avlyssnade kommersiella radiostation.

2009 lades delar av programutbudet upp på en hemsida, Radio Q där bland andra de uppskattade råden från barnpsykologen Malin Alfvén går att lyssna till.

Svenska radiostationer
Svenska närradiostationer
Organisationer bildade 1993
Organisationer upplösta 1995
Termisk energi

Termisk energi (eller värmeenergi), är den energi som är lagrad i de oordnade rörelserna hos atomer eller molekyler hos ett objekt. Det är en extensiv storhet och är en del av objektets inre energi. SI-enheten för termisk energi är joule (J).

Den termiska energin hos ett objekt definieras och ser ut så här:

där
c är den specifika värmekapaciteten
m är objektets massa
T1 är objektets absoluta temperatur

Tillförsel av värme ökar molekylernas hastigheter och en avkylning minskar hastigheterna. Termisk energi är således en form av kinetisk energi men som karaktäriseras av oordnade, utifrån obestämbara rörelser.

Se även
Temperatur
Värme

Termodynamik
Energi
Termodynamisk jämvikt

Termodynamisk jämvikt har uppnåtts när alla kontraster eller termodynamiska potentialer är utjämnade, som t.ex. när en gas har samma temperatur som sin omgivning, och all turbulens i gasen har upphört. Gasen kan man se som att den befinner sig i en slags makroskopisk vila. Detta innebär att den inre energin är konstant och därmed oföränderlig.

Jämviktstillståndet orsakas av att partiklar (till exempel molekyler och atomer) ständigt kolliderar med varandra och väggarna (omgivningen), och på så sätt överför sin kinetiska energi tills  entropin är maximal.

Termodynamik
Axinit

Axinit är ett brunt till brun-violett eller rödbrunt mineral med den kemiska sammansättningen (Ca,Fe,Mn)3Al2BO3Si4O12OH eller Ca2(Fe,Mn)Al2BSi4O15(OH) (kalcium-aluminium-bor-silikat). Axinit är pyro- och piezoelektriskt.

Axinit hör till det triklina kristallsystemet; spaltningen är god; brottet konkoit (snäckformat); hårdhet 6½–7; densitet 3,26–3,41. Strecket är vitt; glansen glasig. Brytningsindex 1,68–1,723.

Förekomster av axinit, som är en halvädelsten, finns i Dauphiné, Cornwall, Sachsen, Harz, Sverige och vid Kongsberg i Norge samt på olika ställen i Amerika.

Källor

Se även 
 Kalciummineral
 Järnmineral
 Manganmineral
 Aluminiummineral
 Silikatmineral
 Lista över mineral
Silikatmineral
Auricuprid

Auricuprid är en naturligt förekommande, mycket formbar legering mellan koppar och guld med den kemiska sammansättningen Cu3Au.

Egenskaper 
Auricuprid hör till det ortorombiska kristallsystemet och förekommer som formbara korn eller platåmassor. Dess färg är ogenomskinligt gul med en rödaktig nyans. Den har en hårdhet på 3,5 och en specifik vikt på 11,5. Molekylarvikten är 
387,60 g fördelat på 49,18 procent koppar och 50,82 procent guld.
En variant som kallas tetraauricuprid (CuAu) finns. Silver kan förekomma vilket resulterar i sorten argentocuproaurid (Cu3(Au,Ag)).

Förekomst 
Auricuprid beskrevs först 1950 som en förekomst i Uralbergen i Ryssland. Det förekommer som lågtemperaturblandningsprodukt i serpentiniter och som reduktion "halos" i redbedavlagringar. Det påträffas oftast i Chile, Argentina, Tasmanien, Ryssland, Cypern, Schweiz och Sydafrika.

Se även 
 Guldmineral
 Lista över mineral

Referenser

Noter

Externa länkar
 Mineralienatlas (tyska)

Mineral
Legeringar
Aurikalcit

Aurikalcit är ett karbonatmineral som förekommer som sekundärt mineral i koppar- och zinkmalmer. Aurikalcit har den kemiska sammansättningen (Zn,Cu)5(CO3)2(OH)6 (zinkkoppar-karbonat-hydroxid).

Aurikalcit är blekt grönt, grönblått eller himmelsblå med ett blekblågrönt streck och pärlglans. Hårdhet 1–2; hör till det monoklina kristallsystemet.

Namnet kommer förmodligen av grekiskans oreichalchos, "bergskoppar".

Aurikalcit bildas i koppar-zink-ådror tillsammans med azurit och malakit.

Se även 

 Kopparmineral
 Zinkmineral
 Karbonatmineral
 Lista över mineral

Mineral
Karbonater
Hydroxider
Lars Jespersson Kruus

Lars Jespersson Kruus af Gudhem, eller Lars Cruus, före 1644 Cruus af Harfvila, född 1621, död den 20 april 1656, son till Jesper Matsson Krus och Brita de la Gardie. Friherre till Gudhem, utanför Falköping, vars kungsgård och kloster han fick i förläning år 1644 av drottning Kristina. Han skrev sig även "Herre till Sätuna säteri, Harvila i Tavastland samt Karkhus och Ruin i Livland".

Lars Kruus far Jesper Matsson Krus fick 1613 en av de fyra gårdarna i Sätuna som förläning. En gård ärvde han efter sin far och efter förläningen köpte han även de två återstående gårdarna. På så sätt kom fadern Jesper Mattsson Cruus att äga hela Sätuna i Björklinge. Efter faderns död år 1622 ärvde Lars Kruus egendomen. Under sina besök i Sverige vistades han oftast på Sätuna.

Sedan Lars Kruus den 20 augusti 1647 officiellt hade förlovat sig med grevinnan Agneta Horn af Björneborg (1629–1672) på Tidö slott ingick paret under sommaren 1648 äktenskap. Bröllopet ägde rum i Stockholm.

Lars Kruus ägnade sig åt krigaryrket och blev officer vid Västgöta Ryttare (Västgöta kavalleriregemente), senare även överste där. Som sådan deltog han i Karl X Gustavs krig i Polen där han avled i feber den 20 april 1656 under en marsch mellan Warszawa och Thorn (Toruń).

Lars Kruus begravdes först i Storkyrkan i Stockholm men flyttades snart till Sätuna gravkor i Björklinge kyrka, där han nu ligger i sarkofag nummer 1. Detta gravkor som även har namnet Wredeska gravkoret anlades, sedan Agneta Horn i ett kontrakt 1657 låtit Andreas Fischer bygga ut Björklinge kyrka mot öster med bland annat ett helt nytt kor till makens ära samt därunder ett gravvalv för släkten. Arbetet stod klart 1664.

Barn
Gustaf Kruus (1649–1692), gift med Sidonia Juliana Lewenhaupt (1659–1737).
Johan Kruus, född 20 augusti 1650 i familjens malmgård i Stockholm, döpt 28 augusti i Drottning Marias hus, död 27 juli 1652. Han är begravd i Björklinge kyrka där hans vapen är upphängt vid altaret.
Brita Kruus (1652–1716), gift med Fabian Wrede (1641–1712).
Christina Kruus, döpt 14 september 1653 i Stockholm, begraven 10 februari 1656 där.
Anna Kruus (1654–1692), gift med Claes Fleming (1649–1685).

Källor 
 Henrik Lovén, "Sätuna"  En uppsats i Björklinge Förr och Nu, årg 1999, sid 14–56 (Björklinge Hembygdsförenings Årsskrift 1999)
 Ellen Fries o Sigrid Leijonhufvud, "Agneta Horns Lefverne", Stockholm 1910
 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...(1754) s. 70 
http://runeberg.org/anrep/1/0520.html

Noter 

Födda 1621
Avlidna 1656
Svenska militärer under 1600-talet
Män
Lars
Sätuna

Sätuna kan avse:

Sätuna socken – en socken i Västergötland i Gudhems härad
 Sätuna kyrka – en medeltidskyrka riven på 1820-talet
 Sätuna landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1863–1951
 Sätuna församling – en församling i Skara stift –1989
 Sätuna utmark – ett naturreservat i Falköpings kommun
Sätuna säteri  –  ett gods i Björklinge socken i Uppsala kommun
Sätuna, Vaksala socken  – en försvunnen by i Vaksala socken, belägen i stadsdelen Boländerna i dagens Uppsala
 Sätuna gravkor – ett gravkor i Björklinge kyrka i Uppland
Rameau

Rameau kan syfta på:

 Rameau (krater) – nedslagskrater på Merkurius
 4734 Rameau – en asteroid i huvudbältet
 Hans Rameau (1901–1980) – italiensk manusförfattare och skådespelare
 Jean-Philippe Rameau (1683–1764) – fransk kompositör inom barockmusik
Rudaki

Abu Abdullah Jafar Rudaki eller Rudagi, (persiska: رودکی) ,  född 859, död 941, var en persisk poet som verkade under samaniderna och betraktas som något av den klassiska persiska litteraturens grundare.

Rudakis liv och verk 
Rudaki var en tid hovdiktare i Buchara och gunstling hos den samanidiske kungen Nasr II (914-943) som överhopade honom med hedersbevisningar och rikedomar. Han föll dock i onåd och dog i fattigdom. Av hans stora produktion av dikter finns endast ett fåtal bevarade. 

Rudaki är särskilt berömd för sin långa lyriska dikt "Vinets moder" (Mâdar-e mey) där han beskriver vinets framställning och hyllar dess egenskaper. 

Rudaki är nationalpoet i Tadzjikistan och ligger begravd i Pendzjikent.

Rudakis eftervärld 
Den äldsta källan till vår kunskap om Rudakis liv är Nizami Aruzis Fyra skrifter (Chahar maqale) som skrevs ned 1156 och översatts till svenska av Ashk Dahlén. Detta verk rymmer anekdoter om Rudaki och ger exempel från några av hans mest berömda dikter.

I oktober 2017 var Uppsala värd för en internationell kongress om Rudakis liv, verk och tänkande.

Källor 

Persiskspråkiga författare
Iranska poeter
Perser
Födda 859
Avlidna 941
Män
Personer i Iran under 800-talet
Personer i Iran under 900-talet
Sarmiento

Sarmiento kan avse:
 Sarmiento – en krater på Merkurius, se Lista över geologiska strukturer på Merkurius

Geografi

Antarktis 

 Sarmiento (strömfåra),

Argentina 

 Departamento de Sarmiento (kommun i Chubut), 
 Departamento de Sarmiento (kommun i San Juan), 
 Departamento de Sarmiento (kommun i Santiago del Estero), 
 Sarmiento (kommunhuvudort), Chubut, 
 Los Sarmientos, ort, La Rioja, 
 Departamento de Vinchina, kommun, La Rioja, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Argentinaförgreningar
Shakespeare (krater)

Shakespeare är en nedslagskrater på Merkurius. Shakespeare är ungefär 399 kilometer i diameter. Den är uppkallad efter den engelske dramatiker, poet och skådespelaren William Shakespeare.

Se även  
 Lista över kratrar på Merkurius
 Shakespeare (månkrater)
 2985 Shakespeare

Källor 

Kratrar på Merkurius
William Shakespeare
Strindberg (krater)

Strindberg är en nedslagskrater på Merkurius. Strindberg är ungefär 189 kilometer i diameter.

1979 namngavs den efter den svenske författaren August Strindberg.

Se även  
 Lista över kratrar på Merkurius
 10587 Strindberg

Källor 

Kratrar på Merkurius
August Strindberg
Surikov

Surikov (ryska Суриков) kan avse:

 Surikov – en krater på Merkurius, se Lista över geologiska strukturer på Merkurius
 2965 Surikov – en asteroid i huvudbältet

Personer
 Ivan Surikov (1841−1880), rysk poet
 Vasilij Surikov (1848−1916), rysk historiemålare
Tansen

Tansen kan avse:

 Tansen – en krater på Merkurius döpt efter Miyan Tansen, se Lista över geologiska strukturer på Merkurius

Geografi i Sverige
Tansen (Ore socken, Dalarna) – en sjö i Rättviks kommun,  (1,4 km²)
Tansen (Stora Kopparbergs socken, Dalarna) – en sjö i Falu kommun,  (81 ha)
Tansen (sjö) – en sjö i Gagnefs kommun,  (2,8 km²)
Tansen, Gästrikland – en sjö i Ockelbo kommun,  (58 ha)

Geografi utanför Sverige

Nordkorea 
 Tanchon, ort
Turgenev

Turgenev, alternativ transkribering Turgenjev kan syfta på:
 Aleksandr Turgenev (1784–1846), rysk historiker
 Ivan Turgenjev (1818–1883), rysk författare
 Nikolaj Turgenev (1789–1871), rysk ekonom och politisk författare

Ryska efternamn
Van Dijck

Van Dijck kan syfta på:

 Abraham van Dijck (1635–1680), nederländsk konstnär
 Jacob van Dijck 1567–1631), holländsk affärsman och diplomat i Göteborg
 William van Dijck (född 1961), nederländsk friidrottare
Van Eyck

Van Eyck, även van Eyck, Van Eijk eller van Eijk är ett flämisk och nederländskt efternamn. Flera viktiga familjer och personer har burit namnet.

Familjer
En familj av flämiskt ursprung med efternamnet som var målare har blivit kända. De föddes och växte upp vid floden Meuse. De blev kända i städerna Gent och Brygge. De lyckades med att förändra vanorna hos den äldre skolan, omforma formerna inom flamländsk design och revolutionera de tekniska metoderna i Flandern. Familjen stod också för ett antal berömda verk från 1400-talet. Medlemmarna var Hubert van Eyck, Jan van Eyck, deras bror Lambert van Eyck och systern Margareta van Eyck och även Barthélemy d'Eyck.

Personer
Andra person bärande på namnet:
Jacob van Eyck
Aldo van Eyck
Pieter Nicolaas van Eyck
Robert Floris van Eyck
Stig Van Eijk
Anita Theodora van Eijk

Efternamn