kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Windows 9x

Windows 9x är en operativsystemsfamilj som inkluderar Windows 95, Windows 98 samt Windows Millennium Edition. De tre operativsystemen har en MS-DOS-baserad kärna och är 16-bitars/32-bitars hybridgrafiska operativsystem som hade enbart stöd för Filsystemen FAT16/32. Windows 9x-serien var aktiv åren 1994-2000 och framför allt riktad för hemanvändare. Windows 95 Beta 1 (Bygge 4.00.189) 21 september 1994 var den i över huvud taget första erkända läckta versionen av rena Win9x.

De största skillnaderna mot föregångaren Windows 3.x är ett förbättrat grafiskt användargränssnitt. Det fanns tre utgåvor av Windows 95, varvid de första versionerna lanserades mellan 1995 och den sista 1997.  Windows 95 blev också den första versionen att introducera startknappen och en aktivitetsrad. All kod i Windows 95 konverterades inte till 32-bitar; delar av koden fick förbli 16-bitar (även om den inte direkt initierades i  real mode), främst på grund av kompatibilitets- och prestandaskäl.

1999 lanserades Windows 98 Second Edition, som innehöll bland annat en uppgraderad version av webbläsaren Internet Explorer. Det planerades att lansera en version av Windows 2000 för hemmaanvändning, som gick under arbetsnamnet Windows Neptune som skulle ha stöd för både Filsystemen FAT16/32 och NTFS, men projektet lades på isen allteftersom Windows XP snart började utvecklas. Den 11 juli 2006 avslutades all support för Win9x-serien.

Parallellt med Windows 9x utvecklades Windows NT, som i sin nya version blev Windows 2000 och ersatte Windows Millennium Edition. Till skillnad från Windows 9x hade NT byggts upp som ett 32-bitars operativsystem från grunden och var inte beroende av 16-bitarskod.

Versionshistorik 
Windows 95 beta 1 och Original Release (Version 4.0).
Windows 95 A
Windows 95 B - (OSR2)
Windows 95 B USB - (OSR2.1)
Windows 95 C
Windows 98 (Version 4.1)
Windows 98 Second Edition
Windows Millennium Edition (Version 4.9)

Versionerna OSR2, OSR2.1, och OSR2.5 av Windows 95 fanns endast tillgängliga som OEM-versioner.

Externa länkar 
Microsoft Windows Family Tree
Officiell webbplats för Microsoft Windows 95
Officiell webbplats för Microsoft Windows 98
Officiell webbplats för Microsoft Windows ME

MS-DOS-program
Busta Rhymes

Busta Rhymes, född 20 maj 1972 i Brooklyn, New York som Trevor Tahiem Smith Jr, är en amerikansk hiphopmusiker. 

När han var 12 år gammal flyttade han med sina jamaicanska föräldrar till Uniondale, en New York-förort belägen på Long Island. Han gick på George Westinghouse High School Downtown Brooklyn, där också Notorious B.I.G. och Jay-Z studerade.

Busta Rhymes musikkarriär började när han blev medlem i Leaders of the New School tillsammans med sina kompisar C. Brown, Dinco D och Cut Monitor Milo.

Busta Rhymes debutsoloalbum "The Coming" släpptes av Elektra Records 1996. Han är nu medlem i gruppen Flipmode Squad. Busta Rhymes har också medverkat som sig själv i TV-spelet Def Jam: Fight for NY. Han har även medverkat i filmen Shaft.

I maj 2008 var det tänkt att Busta Rhymes skulle delta i programmet "Debatt" på SVT, med anledning av svenska polisens narkotikatillslag mot honom under hans besök i Sverige, men hans skivbolag förbjöd honom att tala om saken i svenska medier.

Diskografi 
 1996: The Coming
 1997: When Disaster Strikes
 1998: Extinction Level Event (Final World Front) E.L.E.
 2000: Anarchy
 2001: Genesis
 2002: It Ain't Safe No More
 2006: The Big Bang
 2009: Back On My B.S.
 2012: Year of the Dragon
 2020: Good God All Mighty

Referenser 

Födda 1972
Amerikanska rappare
Män
Levande personer
Personer från Brooklyn
Samantha Bond

Samantha Bond, född 27 november 1961 i Kensington, London, är en brittisk skådespelare. Bond är känd för att ha spelat rollen som Miss Moneypenny i de fyra James Bond-filmerna med Pierce Brosnan i huvudrollen. Hon har även medverkat i TV-serier som Morden i Midsomer, Downton Abbey och Home fires.

Filmografi i urval 

 
1985 – Agatha Christie's Miss Marple (TV-serie)

1990 – Agatha Christie's Poirot (TV-serie)
 
 

 	
 

 	
 
 	
2009 – Agatha Christie's Marple (TV-serie)

Externa länkar 
 

Födda 1961
Brittiska skådespelare
Brittiska TV-skådespelare
Skådespelare från London
Kvinnor
Levande personer
Caroline Bliss

Caroline Bliss, född 12 juli 1961 i Storbritannien, är en brittisk skådespelerska. Hon är känd för att ha spelat Miss Moneypenny i två James Bond-filmer; Iskallt Uppdrag (1987) och Tid för hämnd (1989), det vill säga de två filmer i vilka Timothy Dalton spelade huvudrollen. Hon tog över rollen efter Lois Maxwell som spelat Moneypenny sedan den första Bondfilmen. Efter Tid för hämnd var det en lucka på flera år innan GoldenEye (1995) och rollen som Moneypenny gick då till Samantha Bond.

Förutom sina två Bondfilmer har Bliss medverkat i ett antal tv-filmer, bland annat har hon porträtterat lady Diana Spencer i tv-filmen Charles & Diana: A Royal Love Story från 1982.

Filmografi 
 – Polly Epton
 – Miss Moneypenny
 – Miss Moneypenny

Externa länkar 
 
 

Brittiska skådespelare under 1900-talet
Födda 1961
Levande personer
Kvinnor
Det blir alltid värre framåt natten

Det blir alltid värre framåt natten är en låt som skrevs av Peter Himmelstrand och framfördes av Björn Skifs på Melodifestivalen 1978 där den vann.

När Skifs skulle delta i Eurovision Song Contest 1978 kunde han inte bestämma sig för om han skulle sjunga på svenska eller engelska, möjligen som ett försök till skämt. Tilltaget var riskabelt, då reglerna vid denna tid krävde att varje land framförde bidraget på sitt eget språk. Resultatet blev att Skifs blev nervös och sjöng fel i första versen, som har blivit en klassiker bland svenska TV-blunders. Textraden "Dagarna och kvällarna, då lever jag - trivs med mitt jobb, har kompisar, att snacka med, det flyter" blev istället "Dagarna och kvällarna, då lever jag - röppni fälls, örr ur i knön, och gniblisåå, på kvällen". Bengt Palmers var dirigent. Som bäst fick låten tio poäng från Norge och låg som bäst på femte plats efter andra och fjärde omröstningen. Sedan blev poängen för Sveriges del relativt sporadisk, och bidraget dalade till fjortonde plats, med 26 poäng. Felsjungningen har till och med varit ett inslag i TV-serien 100 Höjdare. På engelska heter den When the Night Comes.

Singeln placerade sig som högst på en åttonde plats på den svenska singellistan.

Melodin låg på Svensktoppen i sex veckor under perioden 23 april-4 juni 1978, med andraplats som högsta placering där.

Listplaceringar

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Bidrag till Eurovision Song Contest 1978
Låtar av Peter Himmelstrand
Melodifestivalbidrag 1978
Musiksinglar 1978
Singlar utgivna på EMI
Svensktoppsmelodier 1978
Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest
Svenskspråkiga sånger
Addis Abeba Bole internationella flygplats

Addis Abeba Bole internationella flygplats (ADD), flygplats ungefär 2,5 km sydost om Addis Abeba, Etiopien.

Bil
Från flygplatsen går ett antal vägar som ansluter sig till olika delar i Etiopien. Väg 1 ansluter sig till Asmara (704,5 km, norrut), Väg 4 ansluter sig till Awash (292,5 km, sydöst), Väg 5 ansluter sig till Nekemte (246,5 km, västerut). Från Addis Abeba Station (Addis Abeba C, 18 km) tar det cirka 15 minuter att åka till flygplatsen.

Terminaler   
För närvarande består Addis Abeba Bole internationella flygplats av två terminaler:
 Terminal 1 för endast norrgående flyg
 Terminal 2 för sydgående flyg (även för norrgående flyg med Ethiopian Airlines), den klart största terminalen.

Flygbolag och destinationer

Terminal 1
British Airways (Alexandria-Borg El Arab, London-Heathrow flygplats)  
EgyptAir (Kairo) 
KLM (Amsterdam, Khartoum) 
Lufthansa (Frankfurt- tillsammans med United Airlines, Khartoum) 
Saudi Arabian Airlines (Jeddah)
Emirates (Dubai, Entebbe)
Sudan Airways (Khartoum)
United Airlines (Frankfurt - tillsammans med Lufthansa) 
Yemenia (Sanaa)
Turkish Airlines (Ankara)

Terminal 2
Ethiopian Airlines (Aba Segud Airport, Abijan, Accra, Alula Aba Airport, Amsterdam, Arba Minch, Asmara, Asosa Airport, Axum Airport, Awasa Airport, Bahir Dar, Bamako, Bangkok, Beica Airport, Beirut, Brazzaville, Bujumbura, Dar es-Salaam, Dembidolo, Dessie, Djibouti, Dire Dawa Airport, Douala, Dubai, Entebbe, Frankfurt, Gambela Airport, Gode, Gondar Airport, Gore, Guangzhou, Harare, Hargeisa, Hongkong, Inda Selassie, Jeddah, Jijiga, Jinka, Johannesburg - tillsammans med South African Airlines, Kabri Dar Airport, Kairo,  Khartoum, Kigali, Kilimanjaro Airport, Kinshasa, Lagos, Lalibela Airport, Lilongwe, Lome, Gatwick flygplats, London-Heathrow flygplats, Luanda, Lusaka, Mekane Selam Airport, Mek'ele, Mizan Teferi, Bombay, Nairobi, N'Djamena, New Delhi, New York, Paris-Charles de Gaulle, Peking, Rom-Fiumicino, Riyadh, Shilavo, Stockholm-Arlanda, Taipei, Tel Aviv, Tippi, Washington-Dulles, Zanzibar) 
Kenya Airways (Djibouti, Nairobi) 
South African Airways (Johannesburg - tillsammans med Ethiopian Airlines) 
Daallo Airlines (Hargeisa)

Se även 
 Addis Abebas centralstation

Referenser

Noter 

Flygplatser i Etiopien
Addis Abeba
Flygplatser invigda 2003
Kaliumhydroxid

Kaliumhydroxid, kalilut eller bara lut är en starkt frätande bas som angriper människans hud mycket lätt. Den kemiska beteckningen är KOH.

Framställning 
Kaliumhydroxid kan framställas genom att låta kalium reagera med vatten:

Kaliumhydroxid kan också framställas genom elektrolys av vattenlösning av valfritt vattenlösligt kaliumsalt, med ett poröst membran mellan katoden och anoden.

Användning 
Kaliumhydroxid kallas i 5-procentig lösning stensåpa. Den används även som katalysator vid framställning av biodiesel och -gaser, som fuktabsorberare vid bland annat framställning av papper, och som förhöjare av pH-värdet i sura jordar. Ett av de största användningsområdena är i alkaliska batterier där den fungerar som elektrolyt. Kaliumhydroxid kan också användas som propplösare i avlopp eller i fosfatfria tvättmedel.

Användning i livsmedel 
Kaliumhydroxid används vid blötläggning av oliver, för att på kemiskt vis skala till exempel apelsiner och när man blötlägger lutfisk. Kaliumhydroxid har E-nummer E 525.

Närbesläktade ämnen 
Kaliumjonen gör att kaliumhydroxid liknar bland annat kaliumklorid och kaliumoxid. Hydroxidjonen gör att kaliumhydroxid liknar bland annat litiumhydroxid och natriumhydroxid.

Referenser 

Katalysatorer
Surhetsreglerande medel
Hydroxider
Kaliumföreningar
Nationalsånger - Hymner från Vågen och EPAs torg

Nationalsånger - Hymner från Vågen och EPAs torg är en hyllningsplatta till Nationalteatern, inspelad 2002.

Låtförteckning
 "Sent en lördagskväll" (Framförs av Hellacopters)
 "Bängen trålar" (Framförs av The Soundtrack of Our Lives & Nina Persson)
 "Jack the Ripper" (Framförs av Backyard Babies)
 "Kolla kolla" (Framförs av The Ark)
 "En dag på sjön" (Framförs av Pelle Ossler)
 "Barn av vår tid" (Framförs av Fjodor, Dogge Doggelito & The Diamond Dogs)
 "Lägg av" (Framförs av Lok)
 "Hanna från Arlöv" (Framförs av Lisa Miskovsky & Christian Kjellvander)
 "Speedy Gonzales" (Framförs av Stefan Sundström & Weeping Willows)
 "Aldrig mera krig" (Framförs av Bob Hansson & Moder Jords Massiva)
 "Men bara om min älskade väntar" (Framförs av Uno Svenningsson & Sophie Zelmani)
 "Ut i kylan" (Framförs av MLB & Ulf Dageby)
 "Popens Mussolinis" (Framförs av Regina Lund & Conny Bloom)
 "Livet är en fest" (Framförs av Lambretta)

Musikalbum 2002
Kokoslorikit

Kokoslorikit (Trichoglossus haematodus) är en papegoja som häckar i Australasien.

Utbredning och systematik 
Systematiken kring kokoslorikiten är omstridd och komplicerad. Tidigare inkluderades även rödbröstad lorikit, floreslorikit, gulbröstad lorikit, biaklorikit, regnbågslorikit och orangehalsad lorikit i arten, och vissa gör det fortfarande.

Kokoslorikit i begränsad mening delas in i mellan sex och nio underarter med följande utbredning:
 Trichoglossus haematodus haematodus – södra Moluckerna (Buru, Ambon och Seram till Tayanduöarna) samt västpapuanska öarna österut till nordvästra, norra södra Nya Guinea (inklusive öarna Numfor och Yapen i Geelvink Bay och i syd så långt österut som övre delen av Fly River)
 Trichoglossus haematodus intermedius –  norra Nya Guinea från Sepikfloden österut till Astrolabe Bay, inklusive Manam Island
 Trichoglossus haematodus nigrogularis – Kaiöarna, Aruöarna (förutom Spirit I) och sydcentrala Nya Guinea; även öarna Boigu och Saibai i nordligaste Torres sund.
 Trichoglossus haematodus brooki – Spirit Island i Aruöarna
 Trichoglossus haematodus micropteryx – låglänta områden på östra Nya Guinea österut från ön Bagabag och Huonhalvön och i syd från Papuaviken, inklusive öar i Hall Sound och ön Misima i Louisiaderna
 Trichoglossus haematodus nesophilus –  Ninigoöarna och möjligen Hermitöarna väster om Manus i nordvästra Bismarckarkipelagen
 Trichoglossus haematodus massena –  ön Karkar utanför nordöstra Nya Guineas kust, Bismarckarkipelagen (utom i nordväst och norr) samt Bougainville söderut genom Salomonöarna till Santa Cruzöarna (Vanikoro) och Vanuatu
 Trichoglossus haematodus flavicans – Amiralitetsöarna och New Hanover i norra Bismarckarkipelagen; möjligen även denna underart i Nuguria i St Matthiasöarna samt Hermitöarna
 Trichoglossus haematodus deplanchii –  Nya Kaledonien (Grande Terre och Île des Pins); introducerad till Ouvea i Loyautéöarna

Underarten intermedius inkluderas ofta i nominatformen, brooki i nigrogularis och micropteryx i massena.

Utseende och levnadssätt 
Som andra loripapegojor har den en specifikt utformad tunga. På tungspetsen finns något som ser ut som små borst vilket egentligen är tungans förlängda papiller. Med hjälp av tungan kommer de lättare åt att dricka nektar och pollen från blommor. Huvudfödan är nektar och pollen i det vilda. Men de äter även andra delar av blommorna samt frukt, larver och insekter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Orangevingad amazon

Orangevingad amazon (Amazona amazonica) är en art i släktet amazonpapegojor som förekommer i den sydamerikanska regnskogen.

Utseende 
Orangevingad amazon är en stor och grön papegoja med blå ögonmask och gult på hjässa och kinder. Stjärten har ett brett gult band längst ut. I flykten syns stora orangeröda fläckar längst bak på vingarnas inre del.

Utbredning och systematik 
Orangevingad amazon behandlas antingen som monotypisk eller delas upp i två underarter med följande utbredning:
 amazonica – förekommer från östra Colombia till Venezuela, Guyanaregionen, norra Bolivia och östra Brasilien
 tobagensis – endemisk för Trinidad och Tobago

Levnadssätt 
Orangevingad amazon hittas i en rad olika beskogade miljöer, från högvuxna fuktiga skogar till savann. Den kan också vandra in till urbana områden.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Övrigt 
Den beskrivs ibland som den amazonart som är sämst på att härma mänskliga ljud. Ofta förväxlas den i handeln med blåpannad amazon.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i neotropiska regionen
Västpapegojor
Riddarklassen

Riddarklassen var den andra klassen inom det svenska adelsståndets tre klasser som fastställdes i 1626 års riddarhusordning. Riddarklassen räknades till högadeln. Klassindelningen avskaffades 1719 och återinfördes 1778 för att åter slopas 1810. 

Till riddarklassen räknades obetitlade ättlingar till riksråd. Från och med 1778 ingick i denna klass även de 300 äldsta adelsätterna samt kommendörsätterna.

Riddarklassen utgjorde obetitlad högadel till skillnad från grevar och friherrar, betitlad högadel, som utgjorde den första klassen (herreklass). Övriga obetitlade adelsmän tillhörde svenneklassen, den forna tredje klassen.

De olika klasserna saknar sedan 1810 betydelse i och med att det inbördes klassystemet slopades och röstning skulle ske "per capita". Alla ätter fick genom denna ändring en röst utan klassindelning.

Ätter i riddarklassen 
Dessa ätter var de första att introduceras i riddarklassen vid Riddarhusets grundande 1625. Sedan dess har många ätter tillkommit och flera ätter upphöjts till högre värdighet och uppflyttats till herreklassen. Numreringen har därför korrigerats i flera omgångar. Listan upptar den ursprungliga numreringen.

Svensk adel
Herreklassen

Herreklass var den första av det svenska adelsståndets tre klasser som fastställdes vid 1626 års riddarhusordning. 

Till herreklassen räknades den betitlade högadeln, det vill säga grevar och friherrar.

Övriga klasser var riddarklassen som var den andra klassen och svenneklassen som var den tredje klassen.

Liknande grader användes senare vid de  andra svenska riddarhusen:
 Riddarhuset i Riga – ett riddarhus i Livland
 Estlands riddarhus – ett riddarhus i Tallinn, Estland
 Riddarhuset i Mitau – ett riddarhus i Jelgava, Kurland
 Riddarhuset i Arensburg – ett riddarhus i Kuressaare, Ösel
 Lettlands Riddarhus – ett riddarhus i Pilten, Lettland

Svensk adel
Vasapapegojor

Vasapapegojor (Mascarinus) är ett släkte papegojor som förekommer vilt uteslutande på Madagaskar och mindre öar i västra Indiska oceanen, i savann- och skogsbiotoper.

Taxonomi
Tidigare fördes vasapapegojorna till släktet Coracopsis. Efter att DNA-studier visat att den utdöda réunionpapegojan (Mascarinus mascarin) är en del av vasapapegojorna förs de numera ofta till Mascarinus som har prioritet före Coracopsis. Vissa auktoriteter behåller dock vasapapegojorna i Coracopsis och réunionpapegoja i Mascarinus.

Vasapapegojorna delas numera upp i fyra eller fem arter:
Större vasapapegoja (M. vasa)
Seychellvasapapegoja (M. barklyi) 
Réunionpapegoja (M. mascarin)
Mindre vasapapegoja (M. niger)
Komorvasapapegoja (M. sibilans) – behandlas ofta som underart till niger 

Deras inbördes släktskap kan illustreras enligt följande (efter Joseph et al 2012 där dock taxonet M. v. comorensis ej inkluderats):

Utseende
Till färgen är de gråbruna och skiljer sig bara i storlek (25–50 cm). De utmärker sig genom sitt underliga utseende, med förkortade kroppar och långa nackar, svarta fjädrar och en skär näbb. Både hanens och honans hud blir gul under parningstiden och förlorar ofta fjädrar: honan kan till och med bli helt skallig på huvudet.

Häckning
Hanarnas kloak kan vändas ut och in till en hemipenis vid parning, något som är unikt för släktet. Honorna lägger 2-3 ägg som ruvas i 20 dagar, en betydligt kortare tid än hos andra likstora papegojfåglar, där ruvningstiden kan vara 30 dagar.

Noter

Papegojor
Svenneklassen

Svenneklassen var en av det svenska adelsståndets tre klasser som fastställdes vid 1626 års riddarhusordning. Svenneklassen räknades till lågadeln och var den tredje klassen. Hit räknades den del av den obetitlade adeln som inte räknades till riddarklassen.

Övriga klasser var herreklassen som var den första klassen och riddarklassen som var den andra klassen.

Referenser
Jan von Konow: adel, Nationalencyklopedin – Första bandet, s. 50.  Höganäs: Bokförlaget Bra Böcker (1989). .
svenneklassen, Nationalencyklopedin – Sjuttonde bandet, s. 471.  Höganäs: Bokförlaget Bra Böcker (1995). .
H. Wieselgren, J.H.C. Hellstenius, C. Rosenberg, Adel, Nordisk familjebok / 1800-talsutgåvan. 1. A–Barograf Läst 12 januari 2011.

Se även
Knapadel
 Sven (riddarväsen)

Svensk adel
Grönvingad ara

Grönvingad ara (Ara chloropterus) är en sydamerikansk papegoja i släktet aror.

Utseende 
Grönvingad ara är cirka 90 centimeter lång och har huvudsakligen röd fjäderdräkt. Den är mycket lik den röda aran (Ara macao) till utseendet, men saknar det markanta gula inslaget i fjäderdräkten som den ljusröda aran har. Ansiktet är vitt med små röda fjäderstreck. Vingarna är blå och de mittre vingtäckarna gröna. De övre stjärttäckfjädrarna är blåaktiga, stjärtfjädrarna röda och vid spetsen blå. Överdelen av näbben är elfenbensfärgad med mörkare näbb med svart kant, underdelen svart. Fötterna är grå. Iris är ljusgrå till elfenbensfärgad.

Utbredning 
Grönvingad ara lever i stora delar av Sydamerika där den förekommer i Brasilien, förutom längst i öster och söder, norra Paraguay, östra Bolivia, östra Peru, östra Colombia och i norr upp till Panama, dessutom i södra Venezuela, Trinidad, Guyana, Surinam och Franska Guyana. Utbredningsområdet är ungefär detsamma som för blågul ara. Arten är dessutom införd till Puerto Rico.

Ekologi 

Grönvingad ara förekommer i tropiska lågländer vid floder och skogsbryn. Häckningssäsongen varierar från slutet av november i den södra delen till februari-mars i den norra delen av utbredningsområdet. Den lägger vanligen upp till tre ägg, som ruvas i omkring 28 dagar. Efter 90 till 100 dagar lämnar ungarna boet. Den lever av frukter och nötter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs som relativt vanligt.

Referenser 
 Grünflügelara i tyskspråkiga Wikipedia 30 juni 2006

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Röd ara

Röd ara (Ara macao) är en papegoja som lever i regnskog under 1000 meters höjd från Mexiko i norr till Bolivia och Brasilien i söder.

Utseende 
Den röda aran har en färggrann fjäderdräkt med rött som dominerande färg och med inslag av gult och blått. Fågeln blir cirka 90 centimteter lång där stjärtfjädrarna utgör mellan hälften och en tredjedel av längden.

Utbredning och underarter
Röd ara delas in i två underarter med följande utbredning:
 Ara macao cyanopterus – sydöstra Mexiko till Nicaragua
 Ara macao macao – Costa Rica till Colombia, Guyanaregionen, Brasilien, Peru och Bolivia

Den är utdöd i El Salvador och införd i Puerto Rico.

Ekologi 
Fåglarna, som bildar monogama par för livet, häckar från januari till april och honorna lägger ett eller två ägg per år.

Status och hot 
Den röda aran anses minska, är utrotad i El Salvador och har försvunnit från stora områden i Centralamerika. Det största hoten är habitatsförlust och husdjurshandel. Arten kategoriseras dock som livskraftig av IUCN eftersom den totala populationen uppskattas till mellan 50 000 och en halv miljon vuxna individer och på grund av att den fortfarande har ett mycket stort utbredningsområde. CITES klassar den röda aran som hotad och förbjuder internationell kommersiell handel med arten. Den röda aran är vanligast i Amazonas.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Västra Dagbladet

Västra Dagbladet var en dagstidning under 1900-talets början med flera olika upplagor.

Upplagor
 Dalslandsposten, 1 januari 1904– 31 december 1911
 Skaraborgsposten, 1 december 1902–31 december 1914
Boråsposten 2 januari 1903 till 31 maj 1918.
Göteborgsupplagan 2 januari 1906-till 31 december 1914
 Trollhätteposten, 2 januari 1903–31 december 1918 (redaktör mellan 1902 och 1905 var Knut Barr)
 Vänersborgsposten, 1 december 1902–31 december  1918

Trollhättans kommun
Vänersborgs kommun
Nedlagda svenska dagstidningar