kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Specifik språkstörning

Specifik språkstörning eller primär språkstörning (eng. SLI eller Specific Language Impairment) är ett begrepp som ibland används inom forskningssammanhang när man vill forska på språkstörning och inte vill att andra svårigheter som barnet kan ha ska påverka resultaten. Specifik språkstörning innebär att ett barn som i övrigt har en normal utveckling och normal hörsel ändå inte tillägnar sig språket som förväntat. Det finns många olika typer av symtom och symtomkombinationer som sträcker sig från övergripande kommunikationssvårigheter till specifika svårigheter med vissa språkljud. Förekommer språksvårigheterna som en följd av andra besvär, till exempel hörselskada, utvecklingsstörning, autismspektrumstörning eller läpp-käk-gomspalt talar man om sekundär språkstörning - dessa räknas normalt inte till specifik/primär språkstörning, men gränsen är oerhört svår att dra och bör inte användas kliniskt. Symtombilder och behandlingsprinciper är ofta desamma.

Man talar ofta om impressiva respektive expressiva svårigheter. Expressiva svårigheter innebär svårigheter med att uttrycka sig och märks förhållandevis lätt. Impressiva svårigheter innebär förståelsesvårigheter och kan vara svårare att upptäcka. De flesta barn som har språksvårigheter har endast expressiva svårigheter. Har barnet impressiva svårigheter har det också så gott som alltid någon typ av expressiva svårigheter.

Se även 
 Uttalsförsening
 Talstörning
 Språkstörning

Externa länkar 
Specialpedagogiska skolmyndigheten
DHB - Riksförbundet för döva, hörselskadade och språkstörda barn

Kommunikationsstörningar
Språkinlärning
Edsvära församling

Edsvära församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Senast 1552 införlivades en del av Borga församling, efter 1552 införlivades Ballstorps församling.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet (Norra) Vånga, Edsvära och Kvänum som till 1552  även omfattade Badene och Borga församlingar och sedan en kort tid Ballstorps församling. Från 1962 var den annexförsamling i pastoratet Kvänum, Norra Vånga, Edsvära, Jung, Öttum och Fyrunga. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Kyrkor 

Edsvära kyrka

Se även
Edsvära socken

Källor 

Indelningar i Vara kommun
Historiska församlingar i Skara stift
Norra Vånga församling

Norra Vånga församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Under medeltiden införlivades Stacketorps församling.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet (Norra) Vånga, Edsvära och Kvänum som även omfattade, till 1552 Badene och Borga församlingar och ytterligare en kort tid Balltorps församling. Från 1962 var den annexförsamling i pastoratet Kvänum, Norra Vånga, Edsvära, Jung, Öttum och Fyrunga. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Organister

Kyrkor 

Norra Vånga kyrka

Se även
Norra Vånga socken

Källor 

Indelningar i Vara kommun
Historiska församlingar i Skara stift
SLI

Förkortningen SLI kan avse: 

 Livsmedelsekonomiska institutet
 Scalable Link Interface, grafikkortsteknik utvecklad av Nvidia
 Specifik språkstörning, av engelskans specific language impairment
Jungs församling

Jungs församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Jung och Fyrunga som från 1549 även omfattade Öttums församling och mellan 1549 och 1571 Vinköls församling. Från 1962 var den annexförsamling i pastoratet Kvänum, Norra Vånga, Edsvära, Jung, Öttum och Fyrunga. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Organister

Kyrkor 

Jungs kyrka

Se även
Jungs socken

Källor 

Indelningar i Vara kommun
Historiska församlingar i Skara stift
Fyrunga socken

Fyrunga socken i Västergötland ingick i Skånings härad, ingår sedan 1974 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Fyrunga distrikt.

Socknens areal är 13,35 kvadratkilometer varav 13,20 land. År 2000 fanns här 152 invånare. Kyrkbyn Fyrunga med sockenkyrkan Fyrunga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fyrunga församling och för de borgerliga frågorna bildades Fyrunga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fyrunga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Skånings härad.

Geografi
Fyrunga socken ligger sydväst om Skara med Lidan i väster. Socknen är en odlad småkuperad slättbygd på Varaslätten.

Fornlämningar
Från järnåldern finns flatmarksgravar,  gravfält, stensättningar och domarringar. En runristning har påträffats, nu i Historiska museet.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Furungom och kommer från kyrkbyn. Namnet är troligen en inbyggarbeteckning, ”Furungarna(s boplats, by)”. ”Fur” kan där betyda trädet fur, tall eller fura, 'gnida, gno starkt', då syftande på en fors eller ström i Lidan.

Se även
 Fyrunga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Skånings härad
Öttums församling

Öttums församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1549 annexförsamling i pastoratet Vinköl och Öttum för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Jung, Fyrunga och Öttum som till 1571 även omfattade Vinköls församling. Från 1962 var den annexförsamling i pastoratet Kvänum, Norra Vånga, Edsvära, Jung, Öttum och Fyrunga. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

Kyrkor 

Öttums kyrka

Se även
Öttums socken

Källor 

Indelningar i Vara kommun
Historiska församlingar i Skara stift
Skarstads socken

Skarstads socken i Västergötland ingick i Barne härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Skarstads distrikt.

Socknens areal är 20,02 kvadratkilometer varav 19,87 land. År 2000 fanns här 287 invånare. Sockenkyrkan Skarstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skarstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Skarstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skarstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Skarstads socken ligger nordost om Vara med Lidan i nordost. Socknen är en uppodlad slättbygd på Varaslätten.

Socknen genomkorsas av E20, som i socknens sydvästra del korsas av riksväg 47 (Trafikplats "Åsen"). I närheten av denna vägkorsning ligger Ekabergs gård. Skarstads kyrka ligger mitt i socknen cirka 800 meter norr om E20.

Fornlämningar
Från bronsåldern är skålgropsförekomster funna.

Namnet
Namnet skrevs 1395 Skarfstadhum och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller sta(d), 'boplats, ställe'. Förleden innehåller troligen skarv, 'naken klippa, berg där ingenting växer' syftande på berget som går i dagen vid kyrkan.

Kända personer från Skarstad
Kristina Appelqvist, deckarförfattare.
Egon Frid, politiker (V)

Se även
 Skarstads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Barne härad
Önums socken

Önums socken i Västergötland ingick i Barne härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Önums distrikt.

Socknens areal var 23,19 kvadratkilometer varav 23,15 land. År 2000 fanns här 651 invånare. Tätorten Emtunga samt sockenkyrkan Önums kyrka ligger i socknen. En kilometer söder om Emtunga har Volvo Penta en fabrik med omkring 200 anställda.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Önums församling och för de borgerliga frågorna bildades Önums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Önum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Önums socken ligger öster om Vara kring Afsån. Socknen är en uppodlad slättbygd på Varaslätten.

I nordväst avgränsas socknen av E20. Önums kyrka ligger i norr, inte så långt från europavägen. I sydväst genomflyts socknen av Afsån. Här genomkorsas socknen av järnvägen Herrljunga-Vänersborg. I söder ligger Rangeltorps och Möllentorps gårdar. Marken är delvis sandig och har planterade skogar.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravhögar.

En ödekyrkogård finns från den kyrka från medeltiden som revs på 1800-talet.

Namnet
Namnet skrevs 1422 Ønem och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller hem, 'boplats, gård'. Förleden innehåller troligen ødhn, 'öken, ödemark' syftande på öde, obebodd sandmark vid kyrkbyn.

Se även
 Önums församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Barne härad
Södra Kedums socken

Södra Kedums socken i Västergötland ingick i Barne härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Södra Kedums distrikt.

Socknens areal är 24,87 kvadratkilometer varav 24,82 land. År 2000 fanns här 965 invånare. Godset Kedumsholm samt tätorten Arentorp med sockenkyrkan Södra Kedums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet var före 1 januari 1886 Kedums socken (bytet beslutat 17 april 1885) och under medeltiden även Barknakidhems socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kedums församling och för de borgerliga frågorna bildades Kedums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Ryda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Kedum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Södra Kedums socken ligger sydväst om Vara med Kedumsbergen i väster. Socknen är en slättbygd på Varaslätten i öster och en kuperad skogsbygd i väster med höjder som i Gärbodklint når 132,2 meter över havet.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält, stensättningar och resta stenar. En runsten har påträffats vid platsen för gamla klockstapeln.

Namnet
Namnet skrevs 1352 Kithem och kommer från kyrkbyn. Efterleden är hem, 'boplats, gård'. Förleden innehåller kidh, 'killing, kid'.

Se även
 Södra Kedums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Barne härad
Naums socken

Naums socken i Västergötland ingick i Barne härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Naums distrikt.

Socknens areal är 29,25 kvadratkilometer varav 29,15 land. År 2000 fanns här 404 invånare. Godset Ribbingstorp samt kyrkbyn Naum med sockenkyrkan Naums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Naums församling och för de borgerliga frågorna bildades Naums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Ryda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Naum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Naums socken ligger närmast söder om Vara. Socknen är en slättbygd på Varaslätten i norr och en kuperad skogsbygd i söder.

I väster ligger Södra Kedums socken, i söder Laske-Vedums socken och i öster Önums socken.
 
Kyrkbyn Naum var ett gammalt tingsställe för Barne härad. Den största gården heter Ribbingstorp, och byggdes under 1500-talet. Tidigare fanns en stor gård som hette Holltorp. Ett lock till graven med en bild på grevinnan af Holltorp står numera uppställd i kyrkan. Välkänt var också Naums mejeri, som var ett av de sista privata mejerierna i Sverige. Detta låg i den del av Naum som kallades Hillebo. I Hillebo fanns det ett antal mindre torp och gårdar, samt en lanthandel. Under en period fanns upp till och med tre olika butiker med verksamhet i Hillebo.

Idag löper E20 tvärs genom det gamla sockenområdet, och två bensinstationer har uppförts längs sträckan. Endast den ena återstår och den andra är numera enbart servering. Utmed Afsån ligger Huttla kvarn, som också inrymmer ett sågverk. Denna sköts av Naums Hembygdsförening. Det finns även en större bygdegård.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern är funna.

Namnet
Namnet skrevs på 1380-talet Naweem och kommer från kyrkbyn. Efterleden är hem, 'boplats, gård'. Förleden kan innehålla nav, 'hjulnav' och syfta på en terrängformation.

Se även
 Naums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Barne härad
Sparlösa socken

Sparlösa socken i Västergötland ingick i Viste härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Sparlösa distrikt.

Socknens areal är 30,26 kvadratkilometer varav 30,22 land. År 2000 fanns här 390 invånare.  Kyrbyn Sparlösa med sockenkyrkan Sparlösa kyrka, även kallad Salem, ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sparlösa församling och för de borgerliga frågorna bildades Sparlösa landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Levene landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sparlösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Viste härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Sparlösa socken ligger nordväst om Vara socken. Socknen är en uppodlad slättbygd på Varaslätten med skogsbygd i öster vid kanten av Kedumsbergen.

Riksväg 47 passerar socknen i söder.

Socknen avgränsas i söder av Hyringa socken i Grästorps kommun. I väster ligger Flakebergs socken och Håle socken i Grästorps kommun.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravar. Från järnåldern finns tre gravfält. Vid kyrkan står en runsten benämnd Sparlösastenen.

Namnet
Namnet skrevs 1395 Sparlösa och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller lösa, 'glänta;äng'. Förledens tolkning är oklar.

Kända personer från Sparlösa
Alma Haag, kvinnlig pionjär som pressfotograf

Se även
 Sparlösa församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Viste härad
Slädene socken

Slädene socken i Västergötland ingick i Viste härad, före 1890 i Kållands härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Slädene distrikt.

Socknens areal är 10,58 kvadratkilometer varav 10,57 land. År 2000 fanns här 65 invånare.  Sockenkyrkan Slädene kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen som har medeltida ursprung ingick fram till 1890 i Kållands härad då den överfördes till Viste härad.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Slädene församling medan de borgerliga tillföll en då bildad Slädene landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Levene landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Slädene, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Viste härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Slädene socken ligger sydväst om Lidköping. Socknen är en uppodlad slättbygd på Varaslätten med skogsbygd i öster.

I norr avgränsas socknen av Häggesleds socken och i nordost av Järpås socken, båda i Lidköpings kommun. I öster och sydost ligger Levene socken och i sydväst ligger Sparlösa socken.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält och domarringar. En runsten har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1298 Slædini och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller vin i betydelsen betesmark, äng. Förleden innehåller slad, 'sluttning', kyrkan ligger vid en ås.

Se även
 Slädene församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Viste härad
Socknar i Kållands härad
Longs församling

Longs församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Levene, Sparlösa och Long som från medeltiden även omfattade Slädene församling. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

Kyrkor 

Longs kyrka

Se även
Longs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Alingsås stadsförsamling

Alingsås stadsförsamling var en församling  i Skara stift i nuvarande Alingsås kommun. Församlingen uppgick 1967 i Alingsås församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1619 genom en utbrytning ur Alingsås församling  och återgick 1967 i en återbildad Alingsås församling.

Församlingen/församlingarna var till 1967 i pastorat med Rödene, Hemsjö, Bälinge och Ödenäs församlingar, där landsförsamlingen var moderförsamling till 1700-talet och stadsförsamlingen därefter.

Organister

Se även
Alingsås stad

Referenser

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Alingsås kommun
Alingsås socken

Alingsås socken i Västergötland ingick i Kullings härad, uppgick 1952 i Alingsås stad och området är sedan 1971 en del av Alingsås kommun, från 2016 inom Alingsås distrikt.

Socknens areal var 104,60 kvadratkilometer varav 85,20 land. År 1946 fanns här 2 342 invånare. Herrgården Nolhaga, tätorten Hjälmared samt delar av tätorten Alingsås med sockenkyrkan  Landskyrkan ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Ur socknen utbröts 1619 Alingsås stad och Alingsås stadsförsamling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Alingsås landsförsamling och för de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Rödene socken Alingsås landsförsamlings och Rödene landskommun. Denna kommun inkorporerades 1952 i Alingsås stad som 1971 ombildades till Alingsås kommun. Församlingen uppgick 1967 i Alingsås församling.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente, Kullings kompani och Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi och natur
Alingsås socken ligger kring Alingsås med Mjörn i väster, Stora Färgen som delas med Hemsjö socken i sydväst, Store-Nären som delas med Ödenäs socken i söder och Säveån i nordost. Socknen är en kuperad skogsbygd med odlingsbygd vid sjöarna.

Det finns fem naturreservat i socknen. Nolhagaviken ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Färgensjöarna som delas med Hemsjö socken, Kvarnsjöarna, Nolhaga berg och Risön är kommunala naturreservat.

Sätesgårdar var Nolhaga slott (säteri), Vikaryds herrgård, Hjälmareds säteri och Lygnareds säteri.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern och en hällkista, vid Hulebäck, är funna. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 467 1810 till 1 974 1870 varefter den pendlade upp och ner de närmaste decennierna för att 1950 ha stigit till 2 774 innan socknen uppgick i Alingsås stad 1952.

Namnet
Namnet skrevs 1382 Alinxsaas och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller aling, 'person från Ale härad' och ås.

Se även
 Alingsås församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Alingsås i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Alingsås hembygdsförening

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Alingsås kommun
Mooloolaba

Mooloolaba är en turiststad belägen längs Sunshine Coast, 100 kilometer norr om Brisbane i Queensland i Australien. Staden hade år 2006 7 376 invånare (2006).

Det går bussar till Mooloolaba från Brisbane, tåg via Landsborough och flyg till Sunshine Coast Airport.

Etymologi
Mooloolaba kommer antingen av ordet mulu, som är ett aboriginskt ord för blåfisk, eller mulla vars latinska motsvarighet är Pseudechis porphyriacus. Platsen hette ursprungligen Mooloolah Heads, men döptes 1919 om till Mooloolaba av Thomas O'Connor, då han sålde mark i området.

Geografi
Mooloolaba gränsar i öst till Korallhavet, i syd till Mooloolahfloden, i norr av Alexandra Headland och i väst av Buderim. Mooloolaba hamn, som utgör Mooloolahflodens mynning, hyser en stor flotta fiskefartyg samt är nordlig bas för ledarfartygen som leder fartyg genom Moreton Bay till Brisbanes hamn. Hamnen används också på grund av sitt vindskyddade läge av många nöjesseglare. I hamnen finns även många fiskhandlare och i anslutning till dem restauranger.

Esplanaden som ligger intill stranden är centrum för stadens turism, och innehåller en vattenpark tillsammans med flera souveniraffärer, gallerior och restauranger.

Referenser

Orter i Queensland