kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Masaby

Masaby [masa-] (fi. Masala) är en by och ett bosättningsområde med järnvägsstation i Kyrkslätts kommuns östra delar i det finländska landskapet Nyland. Byn ligger vid Ring III och Kustbanan nära kommungränsen mellan Esbo och Kyrkslätt. 

Grannbyar till Masaby är bland annat Bobäck.

Historia 
Tidigare var Masaby en tätort men sedan 1990 har byn varit en del av Helsingfors centraltätort som övergår kommungränser. 

Masaby hade en egen telefonförening i början av 1900-talet. I april 1915 grundades i Masaby Telefon AB och då uppgick Masaby Telefonförening i bolaget.

Tjänster

Undervisning 
Det finns flera daghem och två finskspråkiga grundskolor i Masaby. Skola Masalan koulu har årskurser 1-6 och skolan Nissnikun koulu har årskurser 1-9. Svenskspråkig skola Bobäcks skola ligger i Bobäck och en annan svenskspråkig grundskola finns i Kyrkslätts centrum. Tidigare fanns det också ett finskspråkigt gymnasium i Masaby, Masalan lukio. Gymnasiet lades samman med ett annat finskspråkigt gymnasium, Porkkalan lukio, år 2011. Gymnasiets verksamhet i Masaby slutades 2015.

Det finns också ett bibliotek i Masaby som också har en ungdomslokal.

Masaby Ungdomsförening som är grundat 1903 riktar verksamheten till de svenskspråkiga i Bobäck, Masaby, Jorvas, Sundsberg och Finnby.

Idrott 
Masaby idrottspark är ett mångsidigt område för utemotion. I parken finns bland annat konstgräsplan, fotbollsplan, tennisplan, gatukorgbollsplan, beachvolleyplan, frisbeegolf, belyst skridskoplan samt med belyst ishockeyrink.

I Masaby tränar den lokala idrottsföreningen Masalan Kisa ry.

Religion 

Kyrkslätts svenska församling och Kyrkslätts finska församling har verksamhet i Masaby i Sankt Matteus kyrka.

Trafik 
Masaby ligger vid vägskälet mellan Ring III och Vesterleden. Det finns en egen järnvägsstation i Masaby som tillhör HRT-område. Närtåg U och L mellan Kyrkslätt och Helsingfors samt med närtåg Y mellan Sjundeå och Helsingfors stannar vid stationen. Masaby ligger cirka sju kilometer från Kyrkslätts centrum och 25 kilometer från Helsingfors.

Källor 

Kyrkslätt
Martas

Martas (på finska Marttila ) är en stadsdel i Helsingfors stad och utgör en del av Sockenbacka distrikt . 

Martas byggdes efter andra världskriget med så kallade frontmannahus och fortfarande domineras stadsdelen av småhusbebyggelse. 

Sockenbacka
Marsjön

Marsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Lilla Marsjön, sjö i Marks kommun, 
Marsjön (Rångedala socken, Västergötland), sjö i Borås kommun och Ulricehamns kommun,  (30,2 ha)
Marsjön (Tärby socken, Västergötland), sjö i Borås kommun,  (23,5 ha)
Marsjön (Örby socken, Västergötland), sjö i Marks kommun,  (14,1 ha)
Marsjön, Östergötland, sjö i Finspångs kommun och Vingåkers kommun,  (1,39 km²)
Marsjön, Dalsland, sjö i Bengtsfors kommun och Melleruds kommun,  (3,55 km²)
Marsjön (Blacksta socken, Södermanland), sjö i Flens kommun,  (20,2 ha)
Marsjön (Toresunds socken, Södermanland), sjö i Strängnäs kommun,  (61,1 ha)
Marsjön (Åkers socken, Södermanland), sjö i Strängnäs kommun,  (45,3 ha)
Marsjö, småort vid Marsjön i Vingåkers kommun, 
Marsjön (Östertälje socken, Södermanland), sjö i Södertälje kommun,  (10 ha)
Marsjön (Närtuna socken, Uppland), sjö i Norrtälje kommun,  (20,7 ha)
Marsjön (Tierps socken, Uppland), sjö i Tierps kommun,  (33,9 ha)
Marsjö-Grossen, Grossen sjö i Vansbro kommun,  (27,2 ha)
Marsjön, Dalarna, sjö i Vansbro kommun,  (1,13 km²)
Marsjöarna (Hille socken, Gästrikland, 674779-157971), sjö i Gävle kommun,  (6,01 ha)
Marsjöarna (Hille socken, Gästrikland, 674827-157894), sjö i Gävle kommun,  (6,76 ha)
Marsjön (Hamrånge socken, Gästrikland, 675211-157536), sjö i Gävle kommun,  (24 ha)
Marsjön (Hamrånge socken, Gästrikland, 676328-157205), sjö i Gävle kommun, 
Nedre Marsjön, sjö i Gävle kommun, 
Lill-Marsjön, sjö i Skellefteå kommun, 
Stor-Marsjön, sjö i Robertsfors kommun,  (8,37 ha)

Finland
Marsjön (sjö i Finland) – sjö i Ingå kommun

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Fiholm, Västmanland

Fiholm är ett säteri och fideikommiss i Rytterne socken i Västerås kommun i Västmanland.

På 1300-talet ägdes säteriet av biskoparna i Västerås. Vid reformationen drogs det in till kronan och Gustav Vasa gav det sedan till hertig Karl vid sin bortgång. Från 1561 till 1569 var Fiholm del av en förläning till Gustav Vasas änkedrottning Katarina Stenbock.

År 1623 förlänades Fiholm till greve Gustaf Horn af Björneborg och utgjorde sedan Gustav II Adolfs morgongåva till drottning Maria Eleonora. Efter några decennier gav Karl X Gustav egendomen till drottning Hedvig Eleonora. 1715 drogs det åter in till kronan när drottningen dog.

Egendomen bortbyttes 1723 till Catharina von Rosenfeldt, gift med Gustaf Wattrang, som vederlag mot Rådmansö. Genom arv och giftermål hamnade slottet i friherre Karl Johan Ridderstolpes ägo. 1779 gjorde Ridderstolpe Fiholm till fideikommiss vilket, 2004, i samband med arvskifte upphörde och ersattes med ett fideikommissaktiebolag som fortsatt ägs inom släkten.

Den nuvarande huvudbyggnaden är av sten i två våningar under mansardtak och har två envåningsflyglar. Den uppfördes åren 1768–1772 av Karl Johan Ridderstolpe efter ritningar av Johan Sebastian af Uhr och omges av trädgård och park. I huvudbyggnaden finns en värdefull porträttsamling.

Vidare läsning

Slott i Västmanland
Byggnader och anläggningar i Västerås kommun
Avvecklade fideikommiss i Sverige
Jacques Martin

Jacques Martin, även känd under pseudonymen Marleb, född 25 september 1921 i Strasbourg, död 21 januari 2010 i Orbe, Vaud, var en fransk serietecknare och manusförfattare.
 
Martin började tidigt arbeta som studioteckare på Hergés studio, där han medverkade och tecknare flera av Tintinalbumen.

I Sverige var han mest känd för sina album om Alix och Frank - Världsreportern. Men bara en bråkdel av hans totala produktion har översatts och givits ut i Sverige. I Frankrike skapade han även album med figurerna Keos, Orion, Jean, Loïs och Arno.

En röd tråd genom hela hans produktion var hans intresse för historia, alla hans figurer rör sig i olika historiska epoker. På senare år har lämnade han över tecknandet till andra och koncentrerade sig på berättandet. Martin avled den 21 januari 2010, enligt hans förlag Casterman.

Referenser 

Franska serieskapare
Män
Födda 1921
Avlidna 2010
Frank – Världsreportern

Frank – Världsreportern (franska: Lefranc) är en fransk tecknad serie, skapad av Jacques Martin. 

Handlingen kretsar kring journalisten Frank, som råkar ut för diverse osannolika händelser. Äventyren är av "rädda världen"-karaktär, nästan åt James Bond-hållet, vissa med lite fantasy/science fiction-inslag. Tiden är 1950/60-tal, och tilltron till, och även skräcken för, den nya tekniken har en framträdande roll. Andra världskrigets spår och kapprustningens och det kalla krigets skugga vilar tung över flera av albumen.

Persongalleri 
Frank Gran, blond och blåögd
Johan, föräldralös pojkscout, adopterad av Frank
Kommissarie Renard 
Axel Borg, en svensk bov

Utgivning 
Martin svarade för illustrationerna till och med det tredje albumet, och för manus till och med album 16. 

I Sverige publicerades de sex första albumen av Allers förlag 1979-1980.

1.  Onda makter (La Grande menace, 1954)
2.  Eldstormen (L'Ouragan de feu, 1961)
3.  Det Dödliga Hotet (Le Mystère Borg, 1965)
4.  Varghålan (Le Repaire du Loup, 1974)
5.  Helvetets portar (Les Portes de l'enfer, 1978)
6.  Operation Tor (Opération Thor, 1979)
7.  L'Oasis, 1981
8.  L'Arme absolue, 1982
9.  La Crypte, 1984
10. L'Apocalypse, 1987
11. La Cible, 1989
12. La Camarilla, 1997
13. Le Vol du Spirit, 1998
14. La Colonne, 2001
15. El Paradisio, 2002
16. L'Ultimatum, 2004
17. Le Maître de l'atome, 2006
18. La Momie bleue, 2007
19. Londres en péril, 2008
20. Noël noir, 2009
21. Le Châtiment, 2010
22. Les Enfants du bunker, 2011
23. L'Éternel shogun, 2012
24. L'Enfant Stalin, 2013
25. Cuba libre, 2014
26. Mission antarctique, 2015
27. L'Homme-oiseau, 2016
28. Le Principe d'Heisenberg, 2017
29. La Stratégie du chaos, 2018
30. Lune rouge, 2019
31. La Rançon, 2020

Referenser 

Franska seriefigurer
Franska serier
Hemma, hemma, där är bäst ändå

Hemma, hemma, där är bäst ändå är ett exempel på en hemlandssång ur den frikyrkliga sångtraditionen. Begreppet 'hemland' har i dessa sånger inget med ursprungsnation eller fosterland att göra, tan 'hemland' avser i dessa psalmtexter himmelriket hos Gud och Jesus, som ett bättre alternativ till livet på jorden och som en naturlig följd av ett kristet liv efter döden. 

Denna psalmtext har fyra 4-radiga bearbetade verser vars ursprung är okänt.

Publicerad som
Nr 260 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Hemlandssånger".

Svenska psalmer
Till fridens hem min vandring bär

Till fridens hem min vandring bär är en så kallad hemlandssång författad av Johan Bernhard Gauffin. Psalmen har bara två 4-radig verser. Begreppet 'hemland' syftar inte här på ursprungsnation eller fosterland utan på uti min faders hus i himmelriket efter döden.

Publicerad som
Nr 263 i Svensk Söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Hemlandssånger".

Svenska psalmer
Eskilstuna Klosters församling

Eskilstuna Klosters församling var en församling i Strängnäs stift och i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2010 i Eskilstuna församling.

Administrativ historik
Eskilstuna Klosters församling bildades 1931 genom sammanläggning av Klosters församling med den del av Eskilstuna stadsförsamling som låg öster om ån. Församlingen var fram till 1940 annexförsamling i ett gemensamt pastorat med Eskilstuna Fors församling, för att från 1940 till 2010 utgöra eget pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Eskilstuna församling.

Kyrkor 
 Klosters kyrka

Se även
Eskilstuna stad

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Anklam, Sjöbo kommun

Anklam är en by i Sjöbo kommun, Skåne län. Byn ligger cirka fem kilometer östsydöst om centrala Sjöbo, längs riksväg 11 mot Tomelilla.

Orter i Sjöbo kommun
Markomby

Markomby är en by i Korpo kommundel i Pargas stad i Åbo skärgård. I byn finns ett vandrarhem. Byn har genom Nagu- och Korpo-färjorna vägförbindelse med fastlandet. I byn finns också ett föreningshus, Gjallarhorn, som drivs av den finlandssvenska ungdomsföreningsrörelsen.

Se även
Åbo skärgård

Korpo
Mariestrand (olika betydelser)

Mariestrand kan avse:

 Mariestrand – ett bostadsområde i Umeå
 Mariestrand, Kaskö – en stadsdel i Kaskö
Mariefors

Mariefors (uttal: Mari:efå'rs, finska: Kellokoski, slang: Kellis) är en tidigare tätort (numera del av Helsingfors centraltätort) i Tusby kommun norr om Helsingfors i landskapet Nyland i Finland. Befolkningen uppgick 2005 till omkring 4 300. 

I Mariefors finns en av Finlands mest välbevarade bruksmiljöer. Det finns också ett psykiatriskt sjukhus på orten. På Mariefors herrgårds ägor finns i dag ett sjukhusmuseum. 
 
Mariefors är enspråkigt finskt. Det har dock inte alltid varit så. En gång i tiden hade Mariefors en betydande svenskspråkig befolkning. Andelen svensktalande är idag cirka 2 procent.

Historia 
Mariefors järnbruk i Tusby, privilegierade 1795 och anlagt av kapten Lars Falck (sedermera Falckenheim) vid Klockforsen i Kervo å. Bruket innehades på 1800-talet av bland andra grosshandlaren Johan Solitander från Borgå och bomullsfabrikanten Axel Wilhelm Wahren från Forssa. Det övertogs 1897 av Björkboda Fabriks Ab, grundat 1887, och drevs som ett familjeföretag till 1962, då det inköptes av Oy Fiskars Ab. Den ursprungliga stångjärnstillverkningen kompletterades redan i början av 1800-talet med metallmanufaktur av olika slag, bland annat spikar, yxor, spadar, hästskor, liar och byggnadsbeslag. Efter andra världskriget blev mejerikärl och aluminiumbåtar (flera typer utvecklades av bolaget på 1950-talet) viktiga artiklar. Bruket hade omkring 300 anställda i början av 1960-talet, men därefter skars produktionen småningom ned och upphörde helt 1979. Inom bebyggelsen märks brukskyrkan från 1800.

Bruket utbröts 1880 från Mariefors gård, som på den tiden omfattade 2 700 hektar i Mäntsälä och Tusby socknar. Gården inköptes 1909 av staten, styckades och såldes till jordbehövande. Huvudbyggnaden uppfördes 1883–1884 av Konni Zilliacus efter ritningar av arkitekten Sebastian Gripenberg. Byggnaden blev 1915 ett mentalsjukhus, som sedermera utvidgats i flera repriser. Kellokoski sjukhus var senare centralsinnessjukhus i Nylands sinnessjukvårdsdistrikt och är numera specialiserat på ungdomspsykiatri.

Källor

Noter

Webbkällor
 Tusby kommuns webbplats  Läst 5 februari 2011.
 Databas över församlingar  Läst 5 februari 2011.

Tusby
Tidigare tätorter i Finland
Marby

Marby kan avse:

Geografi

Finland
 Marby, Kotka stad – en by i Kotka stad, Kymmene län, på finska Marinkylä
 Marby, Lovisa stad – en del av Tessjö by i Strömfors, Lovisa, Södra Finlands län
 Marby, Eckerö kommun – en by i Eckerö kommun, Åland

Frankrike
 Marby, Ardennes – en kommun i Ardennes, Frankrike

Sverige
 Marby socken – en socken i Jämtland
 Marby landskommun – en tidigare kommun i Jämtlands län 1863–1951
 Marby församling – en tidigare församling i Härnösands stift –2006
 Marby gamla kyrka – en kyrkobyggnad i Marby socken byggd på 1500-talet eller tidigare
 Marby nya kyrka – en kyrkobyggnad i Marby socken byggd 1863–1865
 Marby distrikt – ett distrikt i Åre kommun och Jämtlands län 2016–

Personer
Göran Marby – generaldirektör för Post- och telestyrelsen

Se även
 Järsta, Åre kommun – kyrkbyn i Marby socken, Åre kommun, Jämtland
Mankby

Mankby (fi. Mankki) är en by och ett bosättningsområde med järnvägshållplats i stadsdelen Esbogård i Esbo stad.

Mankby hållplats är den minst använda i huvudstadsregionen och hållplatsen är den enda med en perrong gjord av trä. 

Esbo
Malm (Pyttis)

Malm, by, tidigare enstaka hemman, på Mogenpört ö i Pyttis kommun i landskapet Kymmenedalen. Kallas på orten i dagligt tal för Malms. På finska Malmi.

Vidare läsning
Herman Hultin: Pyttis socken / en skildring ... utarb. på uppdrag av kommunalfullmäktige i Pyttis, 1926
Eeva-Liisa Oksanen: Det gamla Pyttis, Pyttis och Strömfors historia till år 1743; förhistoria: Anja Sarvas, Lovisa 1991

Se även
 Stockfors

Pyttis
Vi få mötas i Eden en gång

Vi får mötas i Eden en gång är en amerikansk psalmtext ur Sankeys sånger översatt till svenska av Lilly Lundequist. Det är en så kallad 'hemlandssång', vilket i den frikyrkliga traditionen innebär en lovsång till hemmet i himmelriket efter livet här på jorden. Begreppet 'hemland' har alltså ingen anknytning till fosterland eller ursprungsnation. Denna psalm har tre 4-radiga verser med en refräng som lyder:

Uti Eden en gång, uti Eden en gång,
Vad en dödlig ej sett eller tänkt,
Blir oss där utav Frälsaren skänkt.

Publicerad i
Sånger till Lammets lof  1877, nr 21 med titeln "I Eden en gång".
Herde-Rösten 1892 som nr 243 under rubriken "Hemlandssånger:"
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 254 under rubriken "Hemlandssånger".
Lilla Psalmisten 1909 som nr 242 under rubriken "Hemlandssånger".
Fridstoner 1926 som nr 147 under rubriken "Hemlandssånger".

Amerikanska psalmer
Jože Plečnik

Jože Plečnik (), född 23 januari 1872 i Ljubljana (dåvarande Österrike-Ungern), död 7 januari 1957 i Ljubljana, var en slovensk arkitekt, verksam i Wien, Belgrad, Prag och Ljubljana.

Biografi
Jože Plečnik utbildade sig först i Graz. Plečnik arbetade för Otto Wagner i Wien 1894–97 och hade därefter eget arkitektkontor i Wien. År 1911 blev han professor i arkitektur i Prag och kom att leda arbetet med ombyggnationer (slottet och trädgårdsanläggningarna restaurerades) av Pragborgen på uppdrag av Tjeckoslovakiens president Tomáš Garrigue Masaryk. 

1920 återvände han till sin hemstad Ljubljana. Ivan Vurnik hade då startat arkitekturavdelningen vid den tekniska fakulteten vid Ljubljanas universitet. Han övertalade Plečnik att, liksom Vurnik, bli heltidsprofessor på det nyöppnade universitetet. De anses ha varit rivaler och hade olika politiska ideologier. Plečnik var konservativ och troende katolik. Vurnik, som även han var troende, var mer liberal och nationalist. 

Plečnik kom att sätta stort avtryck i Ljubljana när han under mellankrigstiden lät rita flera av stadens mest kända byggnader. Plečnik kom att skapa stora delar av stadens moderna centrum med bland annat Tromostovje (Trippelbron) och upprustning av broar och kajer med saluhall (1930–44). Jože Plečnik ritade även National- och universitetsbiblioteket (1936–41). Plečnik arbetade på ett okonventionellt och personligt vis med klassicismen som grund med påverkan från jugend och modernism, vilket resulterade i en säregen och uttrycksfull arkitektur.

Idag är hans hem i Ljubljana museum över hans verk.

Byggprojekt i urval 
Langer Haus, Wien (1900)
Zacherlhaus, Wien (1903–05)
Helgeandskyrkan, Wien (1910–13)
Renovering och ombyggnationer i delar av Pragborgen (1920–34)
Heliga hjärtats kyrka, Prag (1922–33)
Kontorshus för försäkringsbolaget Vzajemna, Ljubljana (1928–30)
Tromostovje (Trippelbron), Ljubljana (1929 )
National- och universitetsbiblioteket, Ljubljana (1936–41)
Sankt Mikaelskyrkan i marsklandet, Črna vas (1937–38)
Upprustning av broar och kajer vid Ljubanicafloden, fiskmarknad med mera, Ljubljana (1930–44)
Žale-kyrkogården, Ljubljana (1940)

Källor 
Damjan Prelovšek: Jože Plečnik 1872-1957: Architectura perennis,  Residenz verlag, Salzburg 1992 (på engelska, Yale University Press 1997)
Ivan Margolius: Jože Plečnik: Church of the Sacred Heart, i  Architecture in Detail Series  Phaidon Press, London 1995

Externa länkar 

Om Jože Plečnik på Jožef Stefan Institutes webbplats 

Slovenska arkitekter
Män
Födda 1872
Avlidna 1957
Professorer i arkitektur
Arkitekter under 1900-talet
Personer från Ljubljana
Slovenska landskapsarkitekter
APT

APT kan syfta på: 

 APT (AXE) – telefonidelen i det processorstyrda telefonisystemet AXE från Ellemtel
 APT – ett verktyg för att hantera den ibland svåra process det innebär att installera mjukvara i Linux, se  Advanced Packaging Tool
 APT – ett regelbundet möte på arbetsplatsen där arbetsledare och alla medarbetarna för dialog om mer övergripande frågor, se arbetsplatsträff

Se även
 Apt – flera
Rödfyr

Rödfyr är restprodukten när man bränner alunskiffer vid kalkbrott. Då alunskiffer har en hög halt av organiskt material upptäckte man att vid hög temperatur gick den att använda som bränsle. Rödfyr känns igen på sin lagerstruktur och främst sin starkt tegelröda färg. Idag kan man hitta högvis med rödfyr vid gamla kalkbrott vid till exempel Hunneberg och Kinnekulle, där det lämnats kvar efter kalkproduktionen. 

Rödfyren har haft ett brett användningsområde, mest som utfyllnadsmaterial men även som vägbeläggning och underlag till tennisbanor. Alunskiffer och även rödfyr, innehåller stora mängder uran och andra farliga ämnen som arsenik, vanadin och molybden. Att använda rödfyr kan därför skapa både förorenat grundvatten och mark.

Se även
Blåbetong

Referenser 

Skiffer
Geologi
Material
Stenindustri
Alunbruk
Gorgosaurus

Gorgosaurus ("Gorgonödla", namngiven efter Gorgonerna i den Grekiska mytologin), en dinosaurie nära besläkta med Tyrannosaurus rex. Gorgosaurus har påträffats i Nordamerika (Alberta, Montana och New Mexico), där den tros ha levt under Yngre Kritaperioden (Campan-skedet) för omkring 77-74 milj. år sedan, samtidigt med de nära besläktade Albertosaurus och Daspletosaurus. Liksom andra släkten i familj Tyrannosauridae är Gorgosaurus känd från många fossil (mer än 20 stycken), varav några nästan kompletta, vilket gör att forskarna vet ganska mycket om den. Gorgosaurus var också den första dinosaurien som man dokumenterade ett fall av hjärntumör hos. Det finns också fossila fynd som tyder på att Gorgosaurus kan ha utövat kannibalism.

Kännetecken 

Gorgosaurus var en typisk Tyrannosaurid, och mycket lik Tyrannosaurus till det yttre: den gick uteslutande på bakbenen, hade ganska kraftig kropp, stort huvud med kraftfulla käkar, lång svans och proportionerligt små framben med händer som endast hade två kloförsedda fingrar. Gorgosaurus var dock mindre och lättare byggd än Tyrannosaurus. Ett fullvuxet djur blev cirka 8-9 meter långt från nos till svans, och tros ha vägt omkring 2,5-3 ton.

Taxonomi 

Gorgosaurus tillhörde överfamiljen Tyrannosauroidea, en grupp med coelurosaurier vars geologiska era sträcker sig från senare Juraperioden till Kritaperiodens slut för mellan 160 och 65 milj. år sedan. Gorgosaurus ingick i familjen Tyrannosauridae, som florerade i Asien och Nordamerika under yngre Krita. Eftersom Gorgosaurus och de andra tyrannosauriderna numera anses tillhöra underordningen coelurosaurier och inte carnosaurierna, som man tidigare trodde, är Gorgosaurus förmodligen nära släkt med fåglarna, som av majoriteten med forskare betraktas vara ättlingar till små köttätande dinosaurier. Gorgosaurus räknas till underfamiljen Albertosaurinae, vilket gör att den anses närmare släkt med Appalachisaurus och Albertosaurus än den är med Tyrannosaurinae (som bland annat omfattar Daspletosaurus, Tyrannosaurus, Tarbosaurus och Alioramus). 

Det har i det föregångna varit diskuterat om Gorgosaurus skall räknas som ett eget släkte. Russell ansåg 1970 att fossilen tillskrivna Gorgosaurus libratus inte särskilde sig mycket från Albertosaurus, vilket gjorde att han klassificerade om den som en art i släktet Albertosaurus, kallad A.libratus. Detta har senare ifrågasatts (Currie m.fl., 2003), och idag klassas Gorgosaurus åter som ett eget släkte, även om några forskare fortfarande delar Russells åsikt även om man också har kommit fram till att Albertosaurus och Gorgosaurus inte levde under samma tid.

Populärkulturen 
Gorgosaurus förekommer i den datoranimerade dinosauriefilmen Walking with dinosaurs från år 2013 som filmens huvudantagonist även om filmen utspelar sig för 70 miljoner år sen då Gorgosaurus borde vara utdöd.

Källor 

Tyrannosaurider
Coelurosauria
Saurischia
Dinosaurier från kritaperioden
Dinosaurier från Nordamerika
Malarby

Malarby är en by i Raseborgs stad, Södra Finlands län. En av byarna i den gamla Tenala Socken. Malarby hörde till Trollshovda bol. Malarby ligger norr om Vikstrandsviken mellan Kesuböle och Degergård byar. Malarby omnämns första gången i jordeboken år 1549. 

I Malarby finns en jaktförening.

Referenser

Ekenäs
Tenala

Byar i Raseborg
Majniemi

Majniemi kan syfta på:

 Majniemi, Kimito kommun – en by i Kimito kommun, Åboland
 Majniemi slott – det fiktiva slott som nämns i Fältskärns berättelser
Volvo 3P

Volvo 3P var en affärsenhet inom AB Volvo. Enheten utförde produktutveckling för de fyra lastbilsmärkena Volvo Lastvagnar, Renault Trucks, UD Trucks och Mack Trucks. 

Volvo 3P lades ner 2011 och all produktutveckling på lastvagnssidan sker numera i Volvo Group Trucks Technology. 

Volvo 3P bildades efter köpet av Renault Trucks, för att samordna produktutveckling och inköp.

De tre P:na står för:

Product planning (Produktplanering)

Product development (Produktutveckling)

Purchasing (Inköp)

Ibland talar man även om ett fjärde P, Product Range Management (PRM).

3P