kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Metacity

Metacity är fönsterhanteraren i skrivbordsmiljön GNOME. Projektet startades ursprungligen av Havoc Pennington med målet att skapa en enkel och användbar fönsterhanterare snarare än en fylld med effekter och extra funktioner. Skaparen själv kallade Metacity för den "tråkiga fönsterhanteraren för den vuxne i dig" för att understryka att funktionalitet och stabilitet kommer i första hand. 

Metacity introducerades 2001 i GNOME 2.2, innan dess hade projektet använt först Enlightenment och sen Sawfish för fönsterhantering. Även om Metacity är designat för att integreras väl med GNOME kan det köras separat, liksom GNOME kan använda andra fönsterhanterare om man så önskar. Till exempel finns det användare som hellre använder Enlightenment eller den nyligen utvecklade Compiz som är designad att användas tillsammans med ett 3D-accelererat skrivbord som XGL.

Metacity är implementerad i GTK+ vilket gör att fönstren kan använda teman och smälter in sömlöst med program som också använder GTK+. Metacity är fri programvara och har licensen GNU GPL.

Metacity är utformat för att vara stabilt, seriöst och enkelt, tänkt att passa bra för nya användare och företag. Därför finns det väldigt få möjligheter till konfiguration och många anser att de få effekter som finns (till exempel minimera fönster) är fula och ovärdiga en modern skrivbordsmiljö. Havoc Pennington förklarar sitt resonemang i essän Free software and good user interfaces. Många användare menar att detta är ett avsteg från den vanliga flexibiliteten man förväntar sig av Unix-liknande system, andra menar att detta är helt i linje med den riktning GNOME numera utvecklas i.

Externa länkar
 Metacity på freshmeat.net
 Teman för Metacity
 Designa teman för Metacity, av Glynn Foster

Referenser

GNOME
Fria fönsterhanterare
Ondskefullt geni

Ondskefullt geni är en arketyp som kännetecknas av hög intelligens och ondska.

Ondskefulla genier skiljer sig från galna vetenskapsmän genom att de förra är slugt beräknande, sadistiska och kan vara socialt kompetenta, medan de senare är asociala och mycket väl kan ha mänsklighetens bästa för ögonen, men kanske inte inser sina handlingars konsekvenser.

Onda genier inom populärkulturen
Lex Luthor
Doktor Deo i Kenny Starfighter

James Bond
I James Bond är huvudfienden traditionellt ett ondskefullt geni, till exempel Ernst Stavro Blofeld.

Se även
Superskurk
Skurk
Galen vetenskapsman

Stereotyper och arketyper
På detta numera vanliga sätt

På detta numera vanliga sätt är en svensk film från 1916 i regi av Edmond Hansen

Om filmen
Filmen premiärvisades 3 januari 1916 på biograf Strix i Stockholm, den spelades in vid Svenska Biografteaterns ateljé på Lidingö av Carl Gustaf Florin. Som förlaga har man en filmidé av Henrik A Kjellström

Roller 
Greta Almroth - Inga 
Jenny Tschernichin-Larsson - Asta, Ingas mor 
Edmond Hansen - Olle Berg

Externa länkar

Svenska filmer 1916
Svenska dramafilmer
Svenska kortfilmer
Svenska stumfilmer
Kortfilmer 1916
Förlorade filmer
Ålderdom och dårskap

Ålderdom och dårskap är en svensk dramafilm från 1916 i regi av Edmond Hansen.

Om filmen
Filmen premiärvisades 6 mars 1916 på biograf Cosmorama i Göteborg. Den spelades in vid Svenska Biografteaterns ateljé på Lidingö av Carl Gustaf Florin.

Rollista
August Warberg – Lunde på Munkebo, jägmästare 
Greta Almroth – Gudrun Lunde, hans dotter 
Edith Erastoff – Mademoiselle, hennes guvernant 
John Ekman – Carl Sten, skådespelare 
Semmy Friedmann – Kaj, Gudruns kusin

Källor 

Svenska filmer 1916
Svenska dramafilmer
Svenska kortfilmer
Kortfilmer 1916
Svenska stumfilmer
Förlorade filmer
Franz Schmidt-Hagen

Franz Schmidt-Hagen, född 1875, död 1945, var en tysk kompositör.

Externa länkar

 

Tyska filmmusikkompositörer
Födda 1875
Avlidna 1945
Män
Hugo Widlund

Hugo Widlund, artistnamn Johnny Widd, född 13 november 1907 i Solna, död 13 november 1967 i Göteborgs Kristine församling, var en svensk boxare (tungvikt och lätt tungvikt).

Widlund blev proffsboxare 1927 och boxades 17 matcher, varav fyra i USA november 1928-februari 1929. Han gick en uppmärksammad match mot Harry Persson 1928 i Velodromen i Stockholm.

Svenska boxare
Män
Födda 1907
Avlidna 1967
Personer från Solna
Smältdegel

En degel är en eldfast behållare som bland annat används inom kemi och metallhantering. Den är tillverkad av till exempel järn eller speciellt porslin och används för att smälta eller transportera ämnen vid hög temperatur, till exempel vid kemiska försök eller vid gjutning av metaller.

Bildligt används smältdegel om situationer där folk och folkslag, idéer, företeelser och liknande blandas: till exempel Denna folkens smältdegel (som detta land utgör), karaktärsutvecklingens smältdegel.

Smältdegel används som uttryck för mångkultur där alla invandrarkulturerna blandas utan större statlig eller offentlig inblandning; uttrycket associeras främst med USA. Det används för att beskriva ett samhälle som blir mer likartat; de olika elementen "smälter ihop" till en harmonisk helhet med en gemensam kultur.

USA 
När det gäller invandrare till USA har "smältdegel"-processen likställs med amerikanisering, det vill säga kulturell assimilation och ackulturation. Smältdegelmetaforen innebär både en sammansmältning av kulturer och blandäktenskap mellan etniciteter, men kulturell assimilation eller ackulturation kan också förekomma utan blandäktenskap. Således är afroamerikaner helt kulturellt integrerade i den amerikanska kulturen. Ändå är, mer än ett århundrade efter avskaffandet av slaveriet, blandäktenskap mellan afroamerikaner och andra etniska grupper mycket mindre vanliga än mellan olika vita etniciteter, eller mellan vita och asiatiska etniciteter. Blandäktenskap mellan vita och icke-vita, och speciellt afroamerikaner, har länge varit ett tabu i USA, och var olagligt i många amerikanska delstater fram till 1967.

Colombia 
Den colombianska befolkningen härstammar från tre större grupper: indianer, svarta och vita, vilka har beblandat sig med varandra under landets nästan 500-åriga historia. Inga officiella siffror finns tillgängliga, eftersom den colombianska regeringen slutade registrera etnicitet i folkräkningen efter 1918. Enligt en grov uppskattning i slutet av 1980-talet utgjorde mestiser (europeiskt och amerikanskt ursprung) ca 50% av befolkningen, vita (huvudsakligen europeiskt ursprung) 25%, mulatter (afrikanskt och europeiskt ursprung) 14% och zambos (afrikanskt och amerikanskt ursprung) 4%, svarta (huvudsakligen afrikanskt ursprung) 3% och indianer 1%.

Användning i populärkultur 
År 1969 släpptes låten "Melting Pot" av det brittiska bandet Blue Mink, som nådde plats 3 på den brittiska singellistan. Låttexten beskriver hur världen skulle bli en stor smältdegel där olika raser och religioner ska vara blandad.

I låten Empire State of Mind från 2009 med Jay-Z och Alicia Keys nämns även "the melting pot" som en benämning på New York.

Källor 

 Melting pot - Wikipedia
 Degel - ne.se
 Degel - Wikipedia

Kultur
Termer inom kultur
Termer inom samhällsfilosofi
Migrationspolitik
Integrationspolitik
APS

APS kan syfta på

 APS – ett filmformat för stillbildskameror, se Advanced Photo System.
 APS (AXE) – ett utvecklingssystem för Ericssons AXE-telefonisystem
 APS – IATA:s kod för en flygplats i Anápolis, Brasilien, se Anapolis AFB
 APS – ett brittiskt arkitektkontor, se Alison och Peter Smithson
 APS (strömskena) – en strömskena för spårvagnar i gatan mellan rälerna
 ApS – en dansk företagsform, se Anpartsselskab
Rapcore

Rapcore (även kallad punkrap eller rappunk) är en undergenre till raprock som kombinerar inslag av hiphop med punkrock och hardcore punk.

Historik
Rapcore har sitt ursprung i raprock, en genre som blandar hiphop med rock. Beastie Boys, tidigare en hardcore punk-grupp, bytte stil och började experimentera med hiphop. Deras debutalbum, Licensed to Ill, innehöll till stor del ett rockbaserat sound. Biohazard anses ha haft stor inverkan på genrens utveckling. Det Huntington Beach-baserade punkbandet Hed PE framför en blandning av olika musikstilar som sträcker sig emellan hiphop och reggae till punkrock, hardcore punk och heavy metal. Trots att de anses spela inom rapcore-genren, kallar de själva sin musik för "G-punk". Kottonmouth Kings utför en stil som de kallar "psykedelisk hiphop-punkrock."

Bland den första vågen av band att få konventionell framgång fanns grupper såsom 311, Bloodhound Gang, Limp Bizkit, Steriogram och Suicidal Tendencies. Under 2008 nådde rapcore-bandet Hollywood Undead stora framgångar med deras debutalbum Swan Songs.

Trots att raprockens genrers popularitet tros vara på tillbakagång, tror vissa att rapcore kan återfå popularitet i och med att yngre fans upptäcker band inom genren. Drew Simollardes från rapcorebandet Reveille berättade "Det känns som att det på senaste tiden har blivit mer lämpligt. Folk är trötta på mycket av det som finns därute just nu."

Noterbara grupper
 the rokin boyes
Clawfinger
 Beastie Boys
 Bloodhound Gang
 Downset
 Hed PE
 Limp Bizkit
 Public Enemy
 Hollywood Undead
 Phunk Junkeez
 Waka Flocka Flame
 Hyro Da Hero
 Zebrahead
 Chronic Future

Referenser

Hiphop
Musikgenrer
Dyre Jesus, du mig frälsar

Dyre Jesus, du mig frälsar är en sång vars text är skriven av den amerikanska psalmförfattaren Louise M. Rouse (född 1886), gift med Walter R. Rouse (född 11 juni 1890).

Musiken, i G-dur, komponerades 1878 av Dora Boole.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 131.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 107 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Frälsningsarméns sångbok 1946 som nr 126.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 132 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 390 under rubriken "Helgelse".

Amerikanska psalmer
Den befjädrade ormen

Den befjädrade ormen är en äventyrsroman av Hans Alfredson (1979), .

Handling
Boken berättar om två tolteker, ur olika sociala skikt, som ödet länkar samman. I deras äventyr ingår en vinddriven färd över havet åt öster till den franska atlantkusten. Upplevelserna i 1000-talets Europa görs med blandade känslor och de två återvänder till sin kontinent.

Författaren fick idén till boken när han läste den isländska Erik Röde saga där kontakter mellan nordmän och indianer förekom.

Svenska romaner
Svenskspråkig skönlitteratur
Skönlitteratur 1979
Historiska romaner
Kontrafaktiska romaner
1000-talet i skönlitteratur
Frankrike i skönlitteratur
Harpsundsekan

Harpsundsekan är en roddbåt i trä på den svenska statsministerns rekreationsbostad Harpsund. Ekan har blivit känd genom traditionen att Sveriges statsminister inbjuder prominenta gäster att vid officiella besök ta en roddtur i ekan. 

Tage Erlander var statsminister när regeringen godtog donationen av Harpsund 1953 och var därmed den som sjösatte den första Harpsundsekan hösten 1953. När Sovjetunionens ledare Nikita Chrusjtjov besökte Sverige i juni 1964 tog han en roddtur vid Harpsund med statsminister Tage Erlander och en tolk. Bilderna på den uppsluppne och skämtande sovjetledaren fick stor spridning i pressen och Harpsundsekan blev ett begrepp internationellt.

Träekor av typ Harpsundsekan tillverkades fram till 1980-talet av det av familjen Forsberg ägda småbåtsvarvet Kvarsebo Båtar i Kvarsebo. De är 4,25 meter långa och 1,40 meter breda.

Besökare i Harpsundsekan (i urval)
Nikita Chrusjtjov
Harold Wilson
Aleksej Kosygin
Jawaharlal Nehru
Willy Brandt
Indira Gandhi
David Cameron
Angela Merkel
Gustaf VI Adolf
Tony Blair
Georges Pompidou
Urho Kekkonen
Kofi Annan
Carl XVI Gustaf
Hubert Humphrey
Boris Johnson
Bruno Kreisky

Referenser

Externa länkar

Svenska Dagbladet 10 juni 2014 - Minnesvärda ögonblick i Harpsundsekan 

Roddbåtar
Insjöfart i Sverige
Sveriges utrikespolitik
Sveriges internationella relationer
Robert Lewis

Robert Lewis kan syfta på:

Robert Lewis (pilot), andrepiloten på atombombsplanet Enola Gay 
Robert Lewis (skådespelare), en av grundarna av The Actors Studio
Frida Blom

Frida Felicia Blom, född 25 december 1976 i Stockholm, är en svensk PR-konsult. Hon var ordförande i Svenska freds- och skiljedomsföreningen 2003–2007. Hon var sommarvärd 9 juli 2004.

Sedan 2012 är Frida Blom konsult på PR-byrån Westander.

Hon har en fil.kand. i statsvetenskap från Stockholms universitet och en fil.mag. från institutionen för freds- och konfliktforskning vid Uppsala universitet.

Priser och utmärkelser 
2008 - Eldh-Ekblads fredspris

Källor

Noter

Externa länkar
Porträtt i Jusek-tidningen
Framtidens unga makthavare, lista i Dagens Industri
Framtidens kvinnliga ledare 2007, lista presenterad av Ledarna och Shortcut

Svenska statsvetare
Kvinnor
Födda 1976
Sommarvärdar 2004
Levande personer
Forskare från Stockholm
Svenska forskare under 2000-talet
Supporter

Supporter är en person som stöder en organisations verksamhet utan att direkt vara en del av den. Begreppet förknippas ofta med någon som har ett stort engagemang för en idrottsförening. En organiserad grupp med supportrar som är hängivna som lag kallas ofta supporterklubb.

Även om ordet fans etymologi i engelskan ursprungligen härstammar från sportentusiaster, exempelvis inom baseball, så kallas oftast inte sportentusiaster i Sverige för fans, utan för supportrar. Begreppet fan i svenskan förknippas oftare med hängivna entusiaster av musikartister, filmer, genrer etc.

En supporter som stöder ett lag när det går bra för laget, men som sviker laget när det går sämre, kallas för medgångssupporter. Dessa struntar i att gå på matcher och gnäller i stället över hur dåligt laget är. Ordet har en negativt laddad ton. Vissa supporterklubbar anklagas ibland av andra klubbar för att vara medgångssupportrar.

Motsatsen kallas motgångssupporter. En sådan stöder sitt lag och går på matcherna oavsett hur det gått för laget tidigare under säsongen och bryr sig inte om vad det är för väder eller vilket lag som är motståndare. Motgångssupportern brukar beskrivas som en person som älskar sitt lag och känner stolthet i sitt engagemang och sin passion.

Se även 
 Cheerleading
 Huliganism
 Idol
 Hejaklack
 Vulkanen (hejarop)
 Vågen
 Ansiktsmålning

Referenser
The Memphis Belle: A Story of a Flying Fortress

The Memphis Belle: A Story of a Flying Fortress är en amerikansk dokumentärfilm i färg från 1944 av William Wyler om en Boeing B-17F, Memphis Belle (B-17), och dess tjugofemte och sista uppdrag innan både besättning och flygplan fick återvända hem till USA.

Se även 
Allierades propagandafilmer under andra världskriget

Externa länkar 
 

Amerikanska dokumentärfilmer
Filmer 1944
Flygplan på film
Filmer i regi av William Wyler
Engelskspråkiga filmer
Propagandafilmer
Amerikanska propagandafilmer från andra världskriget
Filmer bevarade i National Film Registry
Memphis Belle

Memphis Belle kan syfta på:

 Memphis Belle (B-17) – ett bombflygplan 
 The Memphis Belle: A Story of a Flying Fortress – en dokumentärfilm från 1944
 Memphis Belle (film) –  en brittisk dramafilm från 1990
Litteraturfrämjandets stipendiater 1966

Boklotteriet ombildades 1965 till en stiftelse: Litteraturfrämjandet. Anledningen till detta var mest av administrativ karaktär.

Under år 1965 blev överskottet för Boklotteriet cirka 200 000 kronor. Antalet lotter var 800 000 lotter. 

Litteraturfrämjandet delade 1966 ut följande stipendier:

10 000 kronor
 Ann Margret Dahlquist-Ljungberg
 Elsa Grave
 Erik Hjalmar Linder
 Bengt V Wall

5000 kronor
 Lars Ardelius
 Stig Claesson
 Ingemar Leckius
 Otto Karl-Oskarsson
 Björn Runeborg
 Sven Christer Swahn
 Åsa Wohlin

3000 kronor
 Erik Beckman
 Göran Börge
 Lars Fredin
 Gustaf Adolf Lysholm
 Bernt Rosengren
 Göran Sonnevi

Journaliststipendier om 3000 kronor vardera till
 Frithiof Haglund
 Urban Stenström

Övriga stipendier om 2000 kronor till
 Ragnar Holmström

Stipendier till barn- och ungdomsförfattare om 3000 kronor vardera till
 Inga Borg
 Stina Hammar
 Olle Mattsson
 Karl-Aage Schwartzkopf
 Kerstin Thorvall

Stipendier från Arbetarnas bildningsförbund som erhållit medel från Litteraturfrämjandet
 Staffan Beckman  5000 kronor

Stipendium från Aftonbladet som erhållit medel från Litteraturfrämjandet
 Sven Delblanc

Stipendier från Landsbygdens stipendienämnd som erhållit medel från Litteraturfrämjandet om 2500 kronor vardera till
 Karl Erik Johansson
 Sune Jonsson

Litteraturfrämjandets stora pris om 25 000 kronor 
 Lars Ahlin

Litteraturfrämjandets stora romanpris om 15 000 kronor
 Åke Wassing

Carl Emil Englund-priset om 15 000 kronor 
 Bengt Emil Johnson

Boklotteriets och Litteraturfrämjandets stipendiater för övriga år se:

 1949 Boklotteriets stipendiater 1949  
 1950 Boklotteriets stipendiater 1950 
 1951 Boklotteriets stipendiater 1951
 1952 Boklotteriets stipendiater 1952
 1953 Boklotteriets stipendiater 1953
 1954 Boklotteriets stipendiater 1954
 1955 Boklotteriets stipendiater 1955
 1956 Boklotteriets stipendiater 1956
 1957 Boklotteriets stipendiater 1957
 1958 Boklotteriets stipendiater 1958
 1959 Boklotteriets stipendiater 1959
 1960 Boklotteriets stipendiater 1960
 1961 Boklotteriets stipendiater 1961
 1962 Boklotteriets stipendiater 1962
 1963 Boklotteriets stipendiater 1963
 1964 Boklotteriets stipendiater 1964
 1965 Litteraturfrämjandets stipendiater 1965
 1966 Litteraturfrämjandets stipendiater 1966
 1967 Litteraturfrämjandets stipendiater 1967
 1968 Litteraturfrämjandets stipendiater 1968
 1969 Litteraturfrämjandets stipendiater 1969
 1970 Litteraturfrämjandets stipendiater 1970
 1971 Litteraturfrämjandets stipendiater 1971
 1972 Litteraturfrämjandets stipendiater 1972

Litteraturpriser
Litteraturfrämjandets stipendiater 1967

Boklotteriet ombildades 1965 till en stiftelse: Litteraturfrämjandet. Anledningen till detta var mest av administrativ karaktär.

Under år 1966 blev överskottet för Boklotteriet cirka 284 000 kronor. Antalet lotter var 800 000 lotter. 

Litteraturfrämjandet delade 1967 ut följande stipendier:

10 000 kronor
 Stig Carlson
 Rabbe Enckell
 Bernt Erikson
 Sara Lidman

5000 kronor
 Clas Engström
 Per Olov Enquist
 Adolf Hallman
 Kai Henmark
 Axel Liffner
 Urban Torhamn

3000 kronor
 Maud Brändström
 Elsa Forsgren
 Olof Hedrén
 Runer Jonsson
 Bertil Pettersson
 Gun-Britt Sundström
 Carl Henrik Svenstedt
 Lasse Söderberg

Journaliststipendier om 3000 kronor vardera till
 Kurt Bergengren
 Jörgen Eriksson

Specialstipendium om 5000 kronor till
 Allan Fagerström

Övriga stipendier
 Jan Gehlin   5000 kronor
 Marianne Greewood  1500 kronor

Stipendier till barn- och ungdomsförfattare om 3000 kronor vardera till
 Yvonne Berg - pseudonym
 Barbro Lindgren
 Max Lundgren
 Sven Wärnström
 Olga Wikström
 Kerstin Sundh

Stipendier från Arbetarnas bildningsförbund som erhållit medel från Litteraturfrämjandet
 Kent Andersson   5000 kronor
 Litteraturfrämjande verksamhet   5000 kronor

Stipendium från Aftonbladet som erhållit medel från Litteraturfrämjandet
 Björn Håkanson  10 000 kronor

Stipendier från Landsbygdens stipendienämnd 4000 kronor vardera till
 Gunnar Adolfsson
 Eva Waldemarsson

Stipendium från tidningen Vi som erhållit medel från Litteraturfrämjandet. 
Stipendier från åren 1966-67 delades ut vid ett tillfälle
 Werner Aspenström  5000 kronor
 Folke Isaksson  5000 kronor
 Willy Kyrklund  5000 kronor
 Kent Andersson  2500 kronor
 Ing-Marie Eriksson  2500 kronor

Litteraturfrämjandets stora pris på 25 000 kronor 
 Jan Fridegård

Litteraturfrämjandets stora romanpris på 15 000 kronor
 Birgitta Trotzig

Carl Emil Englund-priset på 15 000 kronor
 Bo Carpelan

För Boklotteriets och Litteraturfrämjandets stipendiater övriga år: Se

 1949 Boklotteriets stipendiater 1949  
 1950 Boklotteriets stipendiater 1950 
 1951 Boklotteriets stipendiater 1951
 1952 Boklotteriets stipendiater 1952
 1953 Boklotteriets stipendiater 1953
 1954 Boklotteriets stipendiater 1954
 1955 Boklotteriets stipendiater 1955
 1956 Boklotteriets stipendiater 1956
 1957 Boklotteriets stipendiater 1957
 1958 Boklotteriets stipendiater 1958
 1959 Boklotteriets stipendiater 1959
 1960 Boklotteriets stipendiater 1960
 1961 Boklotteriets stipendiater 1961
 1962 Boklotteriets stipendiater 1962
 1963 Boklotteriets stipendiater 1963
 1964 Boklotteriets stipendiater 1964
 1965 Litteraturfrämjandets stipendiater 1965
 1966 Litteraturfrämjandets stipendiater 1966
 1967 Litteraturfrämjandets stipendiater 1967
 1968 Litteraturfrämjandets stipendiater 1968
 1969 Litteraturfrämjandets stipendiater 1969
 1970 Litteraturfrämjandets stipendiater 1970
 1971 Litteraturfrämjandets stipendiater 1971
 1972 Litteraturfrämjandets stipendiater 1972

Litteraturpriser
Litteraturfrämjandets stipendiater 1972

Boklotteriet ombildades 1965 till en stiftelse: Litteraturfrämjandet. Anledningen till detta var mest av administrativ karaktär.

Under år 1971 blev överskottet för Boklotteriet cirka 538 000 kronor. Antalet lotter var 850 000 lotter. 

Litteraturfrämjandet delade 1972 ut följande stipendier:

Stipendier till barn- och ungdomsförfattare om 3000 kronor till
 Kjell Ivan Anderson

* Stipendier från Arbetarnas bildningsförbund:s Förbundskonferens som erhållit medel från Litteraturfrämjandet på 5000 kronor till 
 Folke Fridell

Stipendium från Aftonbladet som erhållit medel från Litteraturfrämjandet på 10 000 kronor till
 Göran Sonnevi

Stipendium från Fackförbundspressens samorganisation som erhållit medel från Litteraturfrämjandet på 5000 kronor till
 Ove Allansson

Stipendier från Landsbygdens stipendienämnd som erhållit medel från Litteraturfrämjandet på 5000 kronor vardera till
 Anni Blomqvist
 Anna Rydstedt

Stipendium från tidningen VI som erhållit medel från Litteraturfrämjandet 
 Kerstin Ekman  4000 kronor
 Margareta Ekström  3000 kronor
 Ove Allansson  3000 kronor

Litteraturfrämjandets stora pris på 50 000 kronor till
 Lars Gyllensten

Litteraturfrämjandets stora romanpris på 15 000 kronor till
 Christer Kihlman

Carl Emil Englund-priset på 15 000 kronor till
 Stig Sjödin

Litteraturfrämjandets hederspris Guldskeppet tilldelades
 Ivar Harrie

Ovanstående lista över stipendiater från Litteraturfrämjandet är inte komplett.

För Boklotteriets och Litteraturfrämjandets stipendiater övriga år: Se
 1949 Boklotteriets stipendiater 1949
 1950 Boklotteriets stipendiater 1950
 1951 Boklotteriets stipendiater 1951
 1952 Boklotteriets stipendiater 1952
 1953 Boklotteriets stipendiater 1953
 1954 Boklotteriets stipendiater 1954
 1955 Boklotteriets stipendiater 1955
 1956 Boklotteriets stipendiater 1956
 1957 Boklotteriets stipendiater 1957
 1958 Boklotteriets stipendiater 1958
 1959 Boklotteriets stipendiater 1959
 1960 Boklotteriets stipendiater 1960
 1961 Boklotteriets stipendiater 1961
 1962 Boklotteriets stipendiater 1962
 1963 Boklotteriets stipendiater 1963
 1964 Boklotteriets stipendiater 1964
 1965 Litteraturfrämjandets stipendiater 1965
 1966 Litteraturfrämjandets stipendiater 1966
 1967 Litteraturfrämjandets stipendiater 1967
 1968 Litteraturfrämjandets stipendiater 1968
 1969 Litteraturfrämjandets stipendiater 1969
 1970 Litteraturfrämjandets stipendiater 1970
 1971 Litteraturfrämjandets stipendiater 1971
 1972 Litteraturfrämjandets stipendiater 1972

Litteraturpriser
Polishelikopter

En polishelikopter är en helikopter som används av polisen. Vanliga användningsområden är trafikövervakning, eftersökning, biljakter, allmän övervakning, undsättning av nödställda eller kravallpolisverksamhet. I större städer används polishelikoptrar också som transportmedel för Nationella insatsstyrkan.

Utrustning 
Polishelikoptrar är försedda med utrustning för att underlätta uppdragen. Av de nio stycken polishelikoptrarna i Sverige (2022) kan utrustningen exempelvis bestå av:
Film- eller fotoutrustning
Glasögon för mörkerseende
Högtalare
Pejlutrustning
Strålkastare
Vinschar
Värmekameror

Se även 
Polisflyget (Sverige)
Politihelikoptertjenesten (Norge)

Referenser

Externa länkar 

 Polisens webbplats om det svenska polisflyget

Helikoptrar
Polis
Mundilfari

Mundilfari  är en av Saturnus månar. Den upptäcktes av John J. Kavelaars och Brett Gladman 2000, och gavs den tillfälliga beteckningen S/2000 S 9. Den heter också Saturn XXV.

Mundilfari är 7 kilometer i diameter och har ett genomsnittligt avstånd på 18 722 000 kilometer från Saturnus. Den har en lutning av 170° till ekliptikan (150° till Saturns ekvator) i en retrograd riktning och med en excentricitet av 0,198.

Referenser 

Månar
Saturnus månar
Astronomiska upptäckter 2000
Astronomiska upptäckter av B Gladman