kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erik Amdrup

Erik Amdrup född 21 februari 1923 i Tønder, Danmark, död 22 februari 1998, var en dansk professor i kirurgi, överläkare och författare. 

Amdrup var från 1965 assisterande överläkare vid Københavns Kommunehospital, från 1971 till 1988 överläkare vid kirurgiska gastroenterologiska avdelningen i Århus kommunehospital och professor i kirurgi vid Århus Universitet. Hans forskning på magsår och kirurgisk behandling av dessa vann ett internationellt anseende. Han var aktiv i upprättandet av Institutet för Experimentell Klinisk Forskning vid Århus universitet, och var en period institutets ledare.

56 år gammal debuterade Amdrup, 1979, som skönlitterär författare, med kriminalromanen Hilsen fra Hans. Flera av hans romaner blev belönade som årets bästa danska kriminalroman. Romanen Renters rente blev 1996 filmatiserad som dansk TV-serie.

Bibliografi (utgivet på svenska) 

 Misstänkt 1987
 Rösten - ansiktet 1988
 Lucifers hov 1988

Priser och utmärkelser 

 Palle Rosenkrantz-priset 1989

Danska kirurger
Danska professorer
Danska kriminalförfattare
Danskspråkiga författare
Födda 1923
Avlidna 1998
Män
Flatland trick

Flatland trick är skateboardtrick som man gör ofta stillastående genom att ställa brädan i olika ställningar, till exempel på högkant och upp och ner och står på den. Några vanliga trick är Casper, Primo, Pogo, Switch foot pogo, Handstand och Truckstand. Tricken är inte särskilt vanliga nu för tiden då man oftare kör med flip tricks och grab tricks. Det fanns många variationer man kunde utföra flatlandtricken i, så kallade kombinationer (combos).

Ett av de största proffsen inom flatland var Rodney Mullen som bland annat uppfann Casper och primo slides. 

Flatland är ett av de vanligaste tricken man startar med när man börjar skata, vid sidan av ollies och manual.

Skateboardtrick
Högnorska

Högnorska (Høgnorsk) är den vanliga benämningen på en inofficiell och idag föga använd form av nynorska. 

Den grundar sig på den ursprungliga målform som Ivar Aasen sammanställde. Rörelsens förespråkare anser att den nutida nynorskan i alltför hög omfattning närmat sig till bokmålet på bekostnad av grammatisk enhetlighet och logik samt utan att ta hänsyn till det äktnorska. Högnorskan är betydligt mer puristisk än den vanliga nynorskan, som i sin tur är mer puristisk än bokmålet. Inom den högnorska språkrörelsen håller man hårt på Ivar Aasens tanke att rensa språket från onödiga lånord.

Se även 
Norska
Ivar Aasen
Nynorska
Språkrensning

Externa länkar 
<div class="noprint" style="clear: right; border: solid #aaa 1px; margin: 0 0 1em 1em; font-size: 90%; background: #f9f9f9; width: 250px; padding: 4px; spacing: 0px; text-align: left; float: right;">

<div style="margin-left: 70px;">Artiklar på Högnorska på den Nynorska upplagan av Wikipedia</span></div>
</div>

Mållekken, en høgnorsk wiki.
Høgnorskportalen sambandet.no, Høgnorsk infoportal.
Tidskriftet Målmannen, høgnorsk språk- og kulturtidsskrift.
Norsk Formlæra, høgnorsk grammatikk.
Norsk Ordlista, høgnorsk ordlista.

Norska
Vestervig

Vestervig är en ort i Region Nordjylland i Danmark. Orten hade 593 invånare (2019). Den ligger i Thisteds kommun på Nørrejyske Ø. Före kommunreformen 2007 låg Vestervig i Sydthy kommun. Orten ligger nära de större orterna Agger och Thisted.

Nära Vestervig ligger Danmarks och kanske hela Nordens största landsbygdskyrka, Vestervigs kyrka. Det beror på dess tidigare roll som domkyrka och klosterkyrka. När kyrkan byggdes fanns här även en kungsgård. Det finns också uppgifter om att det var i Vestervig Knut den store samlade sin flotta i ledung mot England.

Referenser

Noter 

Orter i Region Nordjylland
Thisteds kommun
Agenda 2000

Agenda 2000 är en handlingsplan och ett åtgärdsprogram som Europeiska kommissionen antog den 15 juli 1997  för att stabilisera unionen inför utvidgningen. 

Upprinnelsen till Agenda 2000 var en förfrågan från Europeiska rådet om hur Europeiska unionen skulle reformeras och förberedas för utvidgning. Under arbetet med programmet var målet att det skulle täcka in såväl att hela EU tillsammans skulle lösa gemensamma frågor på ändamålsenliga sätt, samt att förbereda för utvidgning. 

De tre centrala frågorna som Agenda 2000 syftar till att lösa är
 Modernisera den europeiska jordbruksmodellen
 Minska klyftorna mellan regionerna när det gäller välstånd och ekonomiska framtidsutsikter
 Uppfylla fastställda prioriteraingar och endast tillåta mycket små ökningar i budgertinkomsterna fram till 2006

Själva handlingsprogrammet Agenda 2000 är uppdelat i tre delar. Den första delen handlar främst om hur jordbruks- och ekonomisk politik ska reformeras och utvecklas. Den andra delen behandlar anslutningen av nya länder och möjligheten till partnerskap och gemenskapsprogram. Den tredje och sista delen behandlar möjliga konsekvenser av utvidgningen, främst med fokus på politiska konsekvenser. De tre centrala frågorna delas alla upp i delmål och metoder för att lösa de olika utmaningar som finns inom området i flera steg.

Under 1999 påbörjades det konkreta arbetet med att möta politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga utmaningar genom bland annat nya lagar som att euron infördes i många länder då EMU skapades och att Amsterdamfördraget trädde i kraft. Före mitten av 1999 hade de viktigaste punkterna i Agenda 2000 genomförts/beslutats om/påbörjats, trots att flera frågor var såväl svåra som kontroversiella. Det var främst jordbruksreformerna som möttes av hård kritik från medlemsländer som tjänade mer på tidigare strukturer. 

Utvidgningen skedde som planerat och 2004 fick EU tio nya medlemsstater och ytterligare två 2007.

Referenser

Noter 

Europeiska unionens utvidgning
Ekonomisk politik
Miljöpolitik
Oemotståndliga kraftens paradox

Oemotståndliga kraftens paradox är en klassisk paradox som lyder som följer:

Vad händer när en oemotståndlig kraft möter ett oflyttbart objekt?

Vanliga svar på paradoxen är att ta till logik och semantik. Det bör noteras att "oemotståndlig" här används i bemärkelsen "omöjlig att stoppa" och inte i bemärkelsen "omöjlig att inte ta till sig".

Logik: om det finns något sådant som en oemotståndlig kraft så kan det inte finnas något oflyttbart objekt och vice versa. Det är logiskt omöjligt för båda dessa två entiteter att existera i samma universum.
Semantik: om det finns något sådant som en oemotståndlig kraft, då är begreppet "oflyttbart objekt" meningslöst i det sammanhanget och vice versa, och frågan är liktydig med att exempelvis fråga efter en fyrsidig triangel.

Paradoxen är en variant av allsmäktighetsparadoxen, men den paradoxen diskuteras oftast i sammanhanget Guds allsmäktighet ("Kan Gud skapa en sten så tung att han själv inte kan lyfta den?")

Paradoxer
Oändlighet
Marthe Niel

Marthe Niel född 29 december 1878 i Ille-et-Vilaine Frankrike, död 18 november 1928, var en fransk flygpionjär (den andra kvinnan i världen som avlägger ett certifikatprov.

Niel lyckades som andra kvinna i världen avlägga proven för ett flygcertifikat när hon 19 september 1910 genomförde de stepulerade proven i ett Koechlin monoflygplan. Hon tilldelades det franska certifikatet nummer 226. Redan 22 september samma år deltar hon i flygtävlingarna i Dijon som enda kvinna bland de sju flygarna i startfältet. Tävlingen vanns av den då yngsta flygaren i världen, den 16-åriga Marcel Hanriot medan Niel tilldelades ett specialpris.

Källor

Födda 1878
Franska flygpionjärer
Kvinnor
Avlidna 1928
Ockelbo (olika betydelser)

Ockelbo kan syfta på:

 Ockelbo socken – socken i Gästrikland
 Ockelbo kommun – en kommun i Gävleborgs län
 Ockelbo landskommun – en tidigare kommun i Gävleborgs län 1863–1970
 Ockelbo församling – en församling inom Svenska kyrkan
 Ockelbo kyrka – en kyrkobyggnad i Ockelbo
 Ockelbo distrikt – ett distrikt i Ockelbo kommun och Gävleborgs län 2016–
 Ockelbo – en tätort i Ockelbo kommun
 Ockelbo Marknad – en marknad som återkommer varje sommar och vinter sedan 1981 respektive 1994 i Ockelbo
 Ockelbo BBK – en basketbollklubb i Ockelbo
 Ockelbo (snöskoter) – tidigare svensk snöskotertillverkare
 Ockelbo (båttillverkare) – båtmärke från Ockelbo
 Ockelbosjuka – en virussjukdom som sprids från myggor till människor
 Ockelbo-Lundgren – smeknamn för svenske sportbilsbyggaren Erik Lundgren
 Ockelboverken – en grupp järnbruk belägna i Gävleborgs och Kopparbergs län
Edith Maud Cook

Edith Maud Cook, född 1 september 1878 i Ipswich i Suffolk, död 14 juli 1910 i Coventry, var en brittisk flygpionjär och fallskärmshoppare. Hon uppträdde under ett flertal artistnamn Miss Spencer-Kavanagh, Elsa Spencer, Viola Fleet, Viola Spencer-Kavanagh, Viola Spencer och Viola Kavanagh.

Cook inledde sin flygutbildning vid Louis Blériots flygskola vid Pau Frankrike i ett Blériot A monoflygplan, när sedan Graham-White öppnade sin flygskola i Pau flyttade hon över dit. Hon blev den första engelska kvinna som flög solo, men hon hann inte avlägga några certifikatprov före sin död.

Hon avled på grund av en felfunktion i en fallskärm då hon den 9 juli 1910 hoppade ut från en luftballong ovanför Coventry, men hela skärmen löste inte ut, utan hon slog hårt i marken, hon fördes från olycksplatsen till ett sjukhus där hon avled 14 juli 1910.

Födda 1878
Avlidna 1910
Brittiska flygpionjärer
Kvinnor
Mil Mi-26

Mil Mi-26 (Ryska: Миль Ми-26, NATO-rapporteringsnamn Halo) är en rysk transporthelikopter utvecklad av Sovjetunionen. Helikoptern är världens största idag flygande (VS-12 var större och kom ifrån samma tillverkare, men kom inte längre än prototypstadiet) och kan bära laster på upp till 20 ton, dock har den lyft större laster. Första flygningen kom 1977 och togs för första gången i bruk 1984. Den har använts under bekämpningen av olyckan i Tjernobyl.

Största användaren idag (2007) är Ryssland med ca 25 st i tjänst.

Helikoptrar
Militärhelikoptrar
Sovjetisk krigsmateriel under kalla kriget
Luftfartyg tillverkade av Mil
Följdparadoxen

Följdparadoxen är en paradox som följer av observationen att man inom klassisk logik alltid får ett giltigt argument när premisserna är inkonsistenta; med andra ord, inkonsistenta premisser implicerar vilken slutsats som helst. Detta tycks paradoxalt då det innebär att det följande är ett giltigt argument:

 Det regnar
 Det regnar inte
alltså
 Göran Persson är påve

Att förstå paradoxen
Giltighet definieras inom klassisk logik på följande vis: Ett logiskt argument (bestående av premisser och en slutsats) är giltigt om och endast om det inte finns någon möjlig situation där alla premisser är sanna och slutsatsen är falsk.

Ett exempel på ett sådant argument är:
 Om det regnar så existerar vatten (första premissen, alltid sann)
 Det regnar (andra premissen)
 Vatten existerar (slutsats)

I detta exempel finns det ingen möjlig situation där premisserna är sanna medan slutsatsen är falsk. Eftersom det inte existerar några motexempel så är argumentet giltigt.

Men man skulle kunna konstruera ett argument där premisserna är inkonsistenta. Detta skulle uppfylla kriteriet för ett giltigt argument eftersom det inte skulle finnas någon möjlig situation där alla premisser är sanna och slutsatsen är falsk.

Ett exempel på ett argument med inkonsistenta premisser är följande:
 Äpple är en frukt (första premissen, sann)
 Äpple är inte en frukt (andra premissen, falsk)
 Göran Persson är påve (slutsats, obevisbar)

Eftersom det inte finns några möjliga situationer där båda premisserna kan vara sanna så finns det ingen möjlig situation där premisserna kan vara sanna och slutsatsen falsk. Alltså är argumentet giltigt oavsett vilken slutsatsen är; ur inkonsistenta premisser följer alla slutsatsers sanning.

Förklaring av paradoxen
Anledningen till att paradoxen känns underlig, att det är just en paradox, är att definitionen av giltighet inom klassisk logik inte överensstämmer med vardagligt användande av den. I dagligt tal implicerar "giltighet" att premisserna är konsistenta. Föreslagna förbättringar av begreppet logisk giltighet innefattar strikt implikation och relevant implikation.

Se även
 Satslogik
 Argumentation

Referenser
 Barwise, Jon, Language, Proof and Logic

Paradoxer

en:Paradoxes of material implication#Paradox of entailment
Blankröst

Blankröst kallas en röst utan något valt alternativ i ett val eller en omröstning. I Riksdagsval röstar man blankt genom att avge en blank valsedel utan partinamn. Blankrösterna klassas som ogiltiga röster. Oavsett hur stor blankrösternas andel är i ett val påverkar detta, enligt nuvarande regler, därför inte respektive partis röstandel, eftersom partiernas röstandelar enbart baseras på de giltiga rösterna.

I allmänna val i Sverige har blanka röster tidigare registrerats tillsammans med övriga ogiltiga röster/valsedlar, men sedan riksdagsvalet 2006 registreras de i en egen kategori som "Ogiltiga röster blanka". I valet 2006 registrerades 96 922 röster som "blanka", av totalt 5 551 278 röster. (cirka 1,74 %). I riksdagsvalet 2002 registrerades inte blanka röster för sig, men av totalt 5 385 430 röster var 82 218 ogiltiga.
I riksdagsvalet i Sverige 2010 registrerades 65 938 (1,09 %) blanka röster.
Motsvarande siffror i riksdagsvalet

2014: 56287 (0,89 %) (Källa:https://historik.val.se/val/val2014/slutresultat/R/rike/index.html)

2018: 53084 (0,81 %) (Källa: https://historik.val.se/val/val2018/slutresultat/R/rike/index.html)

Källor 

Omröstning

en:Protest vote
Cederholms tivoli

Cederholms tivoli var ett av Sveriges största mobila nöjesfält som grundades 1838. Familjen sålde större delen av attraktionerna och köpte sommarlandet Tosselilla utanför Tomelilla i Skåne 2003. Axels Nöjesfält köpte en del material och övertog även platserna där de brukade vara. Cederholms Tivoli hade sin vinterdepå i Annelöv, utanför Landskrona.

Källor 

Nöjesparker i Sverige
Vallokal

Vallokal kallas den lokal i vilken röstberättigade kan avge sina röster i ett val. Föreslagen vallokal står alltid på det röstkort alla med rösträtt får.

Sverige
Vallokaler till allmänna val i Sverige ordnas av valnämnden i varje kommun och är ofta naturliga samlingspunkter såsom skolor, Folkets hus eller dylikt. Vid val i Svenska kyrkan anordnas vallokalen ofta i församlingshem, kyrkolokaler eller förskolor tillhörande Svenska kyrkan. 

Enligt praxis får inga partiarbetare befinna sig i vallokalen, vilket gör att dessa samlas utanför för att dela ut röstsedlar och göra partireklam. 

I vallokalen skall det finnas röstsedlar för de partier som ställer upp i valet placerade likvärdigt och lättöverskådligt. Dessa är ofta placerade (i den mån det är möjligt) i ett förmak till själva vallokalen, främst för att inte oreda skall utbryta i vallokalen. I själva vallokalen finns det bås, ofta beklädda med grönt tyg, bakom vilka man stoppar ned sina röstsedlar i valkuvert. Efter detta tar valarbetare hand om kuverten och kontrollerar väljarens identitet varefter röstkuverten läggs i respektive rösturna. Det skall även finnas valarbetare som kan hjälpa och vägleda väljare samt dela ut röstkuvert. Vid riksdagsval i Sverige måste man rösta i den vallokal till vars valdistrikt man tillhör. 

Om man inte kan infinna sig på valdagen finns möjligheten att poströsta, vilket man gör i en så kallad poströstlokal. Dessa lokaler var tidigare ofta stationerade på postkontor men i och med dessas nedläggande runt om i Sverige är det vanligen biblioteken i kommunerna som tillhandahåller poströstlokaler. Poströstning har med tiden blivit mycket vanligt i Sverige. I de länder som inte räknas som västländer finns ofta bristfällig eller ingen folkbokföring vilket gör att ingen identifikation av väljare kan göras. För att undvika röstfusk och att personer röstar flera gånger ingår ofta tagandet av fingeravtryck men ofta även doppandet av ett finger i bläck.   

En undersökning från 2021 visade att 53 procent av svenskarna önskar att de kunde rösta på internet istället för att besöka en vallokal.

Källor 

Lokal
Leafy

Leafy, egentligen Gary Garfield Beckford, född 24 januari 1967 är en reggaeartist och toastare från London, även känd som Leaf Nuts.

Leafy arbetar med Chilly, egentligen Kent Westerberg, i musikgruppen Chilly & Leafy från Västerås, som spelar dancehall.

Leafy blev under sin uppväxt i södra London introducerad för dancehall och reggae av sin äldre bror, som spelade i ett band. År 1991 flyttade Leafy till Sverige där han höll sitt reggaeintresse vid liv genom klubbar i Stockholm. År 1998 bildade han och Chilly en duo som kom att framföra dancehall på svenska; år 1999 spelade de på Hultsfredsfestivalen och Storsjöyran.

År 2001 grundade Leafy skivbolaget Unda Dawg tillsammans med Chilly och Pontus Pålsson.

Leafy har även samarbetat med The Latin Kings och Fronda.

Externa länkar 
Chilly & Leafys officiella hemsida
Skivbolaget Unda Dawg

Svenska reggaemusiker
Män
Födda 1967
Levande personer
Ålborgs stift

Ålborgs stift (danska: Aalborg Stift) är ett stift i den danska folkkyrkan. Biskopssäte är Ålborg och Sankt Budolfi Kirke där är stiftets domkyrka. Stiftet omfattar ön Vendsyssel-Thy och även ett stycke land söder om Limfjorden som går genom Ålborg.

Historisk bakgrund

Børglums stift, som fick sin första biskop år 1139, var Ålborgs stifts föregångare. Børglums kloster, vid Jyllands och Vendsyssels nordkust vid Nordsjön, var biskopssäte i detta stift. Före 1139 låg biskopssätet dock i Vestervig och Vestervigs kyrka minner än idag om denna tid. Den sista biskopen av Vestervig var biskop Keld, vars tid på biskopsstolen tog slut år 1134. Hur flytten gick till mellan år 1134 och år 1139 är inte visst, men kungsgården i Børglum överläts till Børglums kloster, som senare blev ett premonstratenskloster. – Stiftet, som under medeltiden ibland även kallades Vendsyssels stift, omfattade samma område som dagens Ålborgs stift.

Efter reformationen 1536 sekulariserades Børglums kloster och drogs in till kronan – för att senare förlänas till adelsmän och präster. Samtidigt med sekulariseringen avskaffades Børglums stift, men det återupprättades igen 1554. Biskopen i det nyupprättade stiftet fick dock samma år sitt residens i Ålborg och inte i Børglum. Stiftet bytte därför så småningom namn till Ålborgs stift.

Biskopar 
 1554 - 1557: Laurids Nielsen
 1557 - 1587: Jørgen Mortensen Bornholm
 1587 - 1609: Jacob Holm
 1609 - 1642: Christen Hansen
 1642 - 1668: Anders Andersen Ringkjøbing
 1668 - 1672: Morits Kønning
 1672 - 1683: Mathias Foss
 1683 - 1693: Henrik Bornemann
 1693 - 1708: Jens Bircherod
 1708 - 1735: Frands Thestrup
 1735 - 1737: Christoffer Mumme
 1737 - 1778: Broder Brorson
 1778 - 1806: Christian Beverlin Studsgaard
 1806 - 1827: Rasmus Jansen
 1833 - 1851: Nikolai Fogtmann
 1851 - 1856: S.C.W. Bindesbøll
 1856 - 1875: P.C. Kierkegaard
 1875 - 1888: P.E. Lind
 1888 - 1900: V.C. Schousbue
 1900 - 1905: Fredrik Nielsen
 1905 - 1915: Christen Møller
 1915 - 1930: Christian Ludwigs
 1930 - 1940: Paul Oldenbourg
 1940 - 1950: D. von Huth Smith
 1950 - 1975: Erik Jensen
 1975 - 1991: Henrik Christiansen
 1991 - 2010: Søren Lodberg Hvas
 2010 -  : Henning Toft Bro

Externa länkar

Ålborgs stift
Stift i Danska folkkyrkan
Lambda nordica

lambda nordica, grundad 1989 av sociologen Benny Henriksson, är en sakkunniggranskad nordisk vetenskaplig tidskrift som presenterar humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning med anknytning till homo/lesbiska/bi/trans- och queerstudier. lambda nordica strävar efter att främja dialogen mellan etablerade och yngre forskare med syftet att inspirera till ökad HLBTQ-forskning i Norden samt att bidra till öppnandet av nya forskningsfält inom området. Tidskriften introducerar och recenserar också internationell LHBTQ-litteratur.

Tidskriften utkommer med fyra nummer per år och är knuten till ideella föreningen Lambda Nordica som ansvarar för utgivningen. 

Tidskriftens chefredaktörer är Erika Alm och Elisabeth L. Engebretsen. Fram tills 2020 leddes tidskriften av Jenny Björklund och Ulrika Dahl, som tog vid efter mångårige redaktören Göran Söderström. Under lång tid ansvarade Greger Eman, tidigare redaktör på RFSL:s tidning Kom Ut, för redigeringen. Tidskriften ges ut med stöd av Torsten Amundsons fond i Kungliga Vetenskapsakademins förvaltning och har tidigt fått bidrag från Statens Kulturråd samt från Vetenskapsrådet.

Externa länkar 
Lambda nordicas webbplats
Lambda nordica på DOAJ

Akademiska tidskrifter
HBTQ
Chilly & Leafy

Chilly & Leafy är en musikerduo som framför dancehall med mer eller mindre reggaeinfluenser.

Leafy (Gary Beckford) och Chilly (Kent Westerberg) började spela dancehall på svenska 1998 och året därpå spelade de på bl.a. Hultsfredsfestivalen och Storsjöyran. Singeln "Vart Ska Du Ta Vägen" spelades in av Soundism och gavs ut 2001. Låten användes i Telias reklamfilm för ungdomsabonnemang som visar en äldre man i en skivbutik som säger "grymt flow". Reklamfilmen producerades av Henrik Schyffert. Albumet "Unda Dawg Entourage" spelades in hos Soundism och gavs ut 2002.

Diskografi
Album

EP

Singlar
1999 – "Du Och Jag" (maxi-singel)
2002 – "Jaskabara" (maxi-singel)
2002 – "Skyller Ifrån Sig"

Referenser

Externa länkar

 Diskografi på discogs.com

Svenska reggaegrupper
Svensk hiphop
Kommunchef

Kommunchef eller kommundirektör (ibland stadsdirektör) är benämningar som kan användas för den högsta tjänstemannen i en svensk kommun.

Kommunchefen utses av kommunstyrelsen, ibland av kommunfullmäktige. Kommunchefen är ledare för alla förvaltningschefer eller motsvarande, och ansvarar för att planera, leda och samordna den kommunala verksamheten. Ofta arbetar kommunchefen på kommunledningskansliet, eller motsvarande, som samordnar förvaltningarnas eller sektorernas arbete. Kommunchefer arbetar dock ofta med enskilda projekt och uppdrag tilldelade av kommunstyrelsen snarare än med traditionellt verksamhetsansvar. 

I Sverige har den högste tjänstemannen i kommunen ofta titeln kommunchef. Mellanstora kommuner har ofta valt titeln kommundirektör. Mindre kommuner har ofta, men inte alltid, titeln kommunchef. 

I början av 2013 fanns det, enligt respektive kommuns hemsida, 181 personer med titeln kommunchef, 89 personer med titeln kommundirektör, 14 personer med titeln stadsdirektör. Återståenden kommuner har titlar såsom kanslichef, sektorschef, regiondirektör. Två kommuner har valt att ha delat ledarskap som Degerfors kommun.

Stadsdirektör
De större kommunerna i landet har, med några undantag, valt titeln stadsdirektör. Dessa kommuner är Stockholms kommun, Lidingö kommun, Nacka kommun, Solna kommun, Södertälje kommun, Uppsala kommun, Jönköpings kommun, Helsingborgs kommun, Landskrona kommun, Malmö kommun, Göteborgs kommun, Trollhättans kommun, Västerås kommun, Mölndals kommun, Sundbybergs kommun och Umeå kommun.

Se även
Kommundirektör
Kommunalråd
Rådman

Referenser
Kommunchef - en position i kläm, Leif Jonsson, Centrum för kommunstrategiska studier, Linköpings universitet

Externa länkar 
Kommundirektörsföreningen i Sverige

Sveriges kommunala myndigheter
Titlar i kommunalförvaltning