kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Haukkavuori utsiktstorn

Haukavuori utsiktstorn är ett utsiktstorn på Kotka ö i Kotka centrum. Tornets höjd är cirka 72 meter över havet.  Från tornet kan man bland annat se ön Hogland (med berget Haukkavuori) cirka 40 km i söder.

Historia
Byggnaden som ursprungligen var ett vattentorn planerades av arkitekt Jussi Paatela. Konstruktionen påbörjades 1914, men tornet togs först i bruk 1920, försenat bland annat på grund av inbördeskriget. Enligt Paatelas ritningar skulle tornet endast vara en del av en omfattande slottskonstruktion i jugendstil. Detta var också planen fram till andra världskriget. Efter andra världskriget slut fanns dock inga pengar för ett sånt projekt och jugend var inte heller längre modernt.  Under andra världskriget övervakade lottorna luftrummet från tornet.

Vattentornet omvandlades till utsiktstorn på 1960-talet i och med Metsola vattentorns färdigställande.. Den gamla vattenreservoaren gjordes senare om till konstgalleri.

Källor 

Kotka
Utsiktstorn i Finland 
Vattentorn i Finland
Carlo Fea

Carlo Fea, född den 2 februari 1753, död den 18 mars 1834 i Rom, var en italiensk arkeolog.

Fea var först jurist, lät sedan prästviga sig och blev slutligen commissario delle antichità samt föreståndare för furst Chigis bibliotek. Under Pius VII:s regering (1800–1823) ledde han förtjänstfullt utgrävningar i och omkring Rom. 

Bland hans skrifter bör nämnas Miscellanea filologico-critica ed antiquaria (1790–1837), Concluzioni per l'integrità del Panteon di M. Agrippa (1808), Frammenti di fasti consolari (1820) och Descrizione di Roma (1822; 2:a upplagan 1823).

Källor

Vidare läsning 
 Ronald T. Ridley: The pope's archaeologist: the life and times of Carlo Fea, Rom, Quasar 2000, 

Italienska präster under 1700-talet
Italienska arkeologer
Italienska jurister
Alumner från Universitetet La Sapienza
Födda 1753
Avlidna 1834
Män
Italienska präster under 1800-talet
Traryds församling

Traryds församling är en församling i Traryd-Hinneryds pastorat i Allbo-Sunnerbo kontrakt i Växjö stift och i Markaryds kommun i Kronobergs län. 

Församlingens kyrkor är Traryds kyrka i Traryd och Sankt Andreas kyrka från 1950-talet i Strömsnäsbruk.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1879 annexförsamling i pastoratet Göteryd och Traryd för att därefter bilda eget pastorat. Från 1962 är församlingen moderförsamling i pastoratet Traryd och Hinneryd.

Se även
Traryds socken

Referenser

Externa länkar
Traryds församling

Indelningar i Markaryds kommun
Församlingar i Växjö stift
Tiny Dancer

Tiny Dancer är den andra singeln från Elton Johns album Madman Across the Water från 1971 som han skrev tillsammans med Bernie Taupin. Singeln, utgiven 1972, gick inte så bra och nådde bara listplats 41 i USA och släpptes inte ens i Storbritannien men har genom åren blivit en av hans mest kända sånger.

Sånger av Elton John
Sånger 1971
Musiksinglar 1971
Traryds socken

Traryds socken i Småland ingick i Sunnerbo härad i Finnveden och området ingår sedan 1971 i Markaryds kommun och motsvarar från 2016 Traryds distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 113,1 kvadratkilometer, varav land 112,1. År 2000 fanns här 3 331 invånare. Tätorten Strömsnäsbruk samt tätorten Traryd med sockenkyrkan Traryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Traryds socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Traryds församling  och för de borgerliga frågorna till Traryds landskommun. Traryds landskommun inkorporerade 1952 Hinneryds landskommun och blev samtidigt en köping, Traryds köping, vilken i sin tur 1971 uppgick i Markaryds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Traryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Sunnerbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Södra Sunnerbo kompani.

Geografi
Traryds socken ligger kring Lagan som söder om kyrkan bildar en dalgång. Socken består av småkuperad skogsbygd, rik på mossar.

Fornminnen
En hällkista från stenåldern samt ett järnåldersgravfält med en skeppssättning återfinns i socknen.

Namnet
Namnet (1404 Tranvrydgz), taget från kyrkbyn, har ett förled trana och ett efterledet ryd, röjning.

Traryds socknen benämnd Traheryds socken före 1928

Se även
Traryds församling
Lista över fasta fornminnen i Markaryds kommun#Traryd
Personer från Traryds socken

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Socknar i Sunnerbo härad
Indelningar i Markaryds kommun
Traryds landskommun

Traryds landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Traryds socken i Sunnerbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen inkorporerade 1952 Hinneryds landskommun och blev samtidigt en köping, Traryds köping, vilken i sin tur 1971 uppgick i Markaryds kommun.

Den 5 mars 1909 inrättades municipalsamhället Strömsnäsbruks municipalsamhälle i landskommunen. Municipalsamhället upplöstes vid utgången av år 1951 när Traryds köping bildades.

Politik

Mandatfördelning i Traryds landskommun 1938-1946

Referenser

Indelningar i Markaryds kommun
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Sveriges kommuner 1863-1951
Traryds köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Traryds köping. För orten se Traryd.

Traryds köping var en tidigare kommun i Kronobergs län

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Traryds socken i Småland Traryds landskommun. Traryds landskommun inkorporerade 1952 Hinneryds landskommun och blev samtidigt en köpingskommun, Traryds köping. I denna köpingskommun ingick tätorten/centralorten Traryd och den större tätorten Strömsnäsbruk. 1971 uppgick Traryds köping i sin tur i Markaryds kommun.

Köpingen hörde till Traryds och Hinneryds församlingar.

Heraldiskt vapen
Blasonering: I grönt fält en dansande trana av silver med röd hjässa och över detta en av granskura bildad ginstam av silver.

Vapnet fastställdes 1963.

Geografi
Traryds köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 344,85 km², varav 338,99 km² land.

Tätorter i köpingen 1960

Tätortsgraden i köpingen var den 1 november 1960 56,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950–1966

Referenser

Sveriges köpingar
Indelningar i Markaryds kommun
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sorry Seems to Be the Hardest Word

Sorry Seems to Be the Hardest Word är den första singeln från Elton Johns album Blue Moves från 1976 och den nådde nummer 11 på topplistorna i Storbritannien och nummer 6 i USA. Han skrev låten tillsammans med Bernie Taupin, men till skillnad från andra låtar skrev Elton John inte bara musiken utan också en stor del av texten.

Musiksinglar 1976
Tutaryds församling

Tutaryds församling är en församling i Ryssby pastorat i Allbo-Sunnerbo kontrakt i Växjö stift och i Ljungby kommun i Kronobergs län.

Församlingskyrka är Tutaryds kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen är annexförsamling i pastoratet Ryssby och Tutaryd som 1962 utökades med Agunnaryd.

Klockare och organister

Se även 
Tutaryds socken

Källor

Externa länkar
Tutaryds församling

Indelningar i Ljungby kommun
Församlingar i Växjö stift
Tutaryds socken

Tutaryds socken i Småland ingick i Sunnerbo härad i Finnveden, ingår sedan 1971 i Ljungby kommun och motsvarar från 2016 Tutaryds distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 40,23 kvadratkilometer, varav land 38,30. År 2000 fanns här 219 invånare. Kyrkbyn Tutaryd med sockenkyrkan Tutaryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tutaryds socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tutaryds församling  och för de borgerliga frågorna till Tutaryds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ryssby landskommun som sedan i sin tur 1971 uppgick i Ljungby kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Tutaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Sunnerbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Norra Sunnerbo kompani och Smålands grenadjärkår, Sunnerbo kompani.

Geografi
Tutaryds socken ligger öster om Ljungby utmed Prästebodaån (Helge å). Socknen är en skogsbygd, rik på mossar.

Fornminnen
Vid sidan av en hällkista är de främst från tre järnåldersgravfält. En runristning finns i Tutaryd.

Namnet
Namnet (1406 Tutarydh), taget från kyrkbyn, har ett förled som antagits betyda tu(ta), spets syftande på den höjd där kyrkan ligger. Efterledet ryd betyder röjning.

Se även
Tutaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Ljungby kommun (Tutaryd)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Socknar i Sunnerbo härad
Indelningar i Ljungby kommun
Tutaryds landskommun

Tutaryds landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Tutaryds socken i Sunnerbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ryssby landskommun som sedan i sin tur 1971 uppgick i Ljungby kommun.

Referenser

Indelningar i Ljungby kommun
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Sveriges kommuner 1863-1951
Vittaryds församling

Vittaryds församling är en församling i Berga pastorat i Allbo-Sunnerbo kontrakt i Växjö stift och i Ljungby kommun i Kronobergs län.

Församlingen är den kyrkliga fortsättningen på Vittaryds socken sedan kommunreformen 1862.

Församlingskyrka är Vittaryds kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1919 moderförsamling i pastoratet Vittaryd, Berga och Dörarp (från 1580-talet till 1630-talet också Hallsjö) för att därefter bli annexförsamling i samma pastorat. Från 1974 är församlingen moderförsamling i pastoratet Berga, Vittaryd, Dörarp, Bolmsö och Tannåker.

Se även
Vittaryds socken

Källor

Externa länkar
 Berga pastorats webbplats

Indelningar i Ljungby kommun
Församlingar i Växjö stift
Vrå socken

Vrå socken i Småland ingick i Sunnerbo härad i Finnveden, ingår sedan 1971 i Ljungby kommun och motsvarar från 2016 Vrå distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 142,26 kvadratkilometer, varav land 137,24. År 2000 fanns här 263 invånare. Kyrkbyn Vrå med sockenkyrkan Vrå kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vrå socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vrå församling och för de borgerliga frågorna till Vrå landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Lidhults landskommun och uppgick sedan 1971 i Ljungby kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Vrå, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Sunnerbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Ljungby kompani. I Vrå hade Ljungby kompani 12 rotar nummer 44-55.

Geografi
Vrå socken ligger i västra delen av Kronobergs län på gränsen till Halland, genomfluten av Krokån. Socknen är en flack mossrik skogsbygd.

I socken finns 27 byar, Abbeshult, Bjerseryd, Broddhult, Emmeboda, Glamshult, Gunnhult, Hjortseryd, Hyhult, Håkanshult, Hästhult, Kråkshult, Kränkeboda, Ljunghult, Ljushult, Mosslunda, Mäste, Ormhult, Ryd, Singeshult, Singsjö, Slättevrå, Stråhult, Sunnervrå, Vrå, Våkön, Åkerbergshult, Össjöahult och till 1900 även Stenhöga där har funnits tre gästgivaregårdar, Vrå, Singeshult och Abbeshult. Socknen har två betydande vägar Halmstad-Ljungby och Laholm-Värnamo som möts i Vrå kyrkby.

Fornminnen
En boplats från stenåldern och lösfynd från järnåldern är kända.

Namnet
Namnet (1543 Wråå), taget från kyrkbyn, har betydelsen vrå, hörn.

Se även
Vrå församling
Lista över fasta fornminnen i Ljungby kommun#Vrå
Personer från Vrå socken

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Rotar för Ljungby kompani i Vrå socken (privat webbplats)
Vrå sockensida och hembygdsförening

Socknar i Sunnerbo härad
Indelningar i Ljungby kommun
Vrå landskommun

Vrå landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Vrå socken i Sunnerbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Lidhults landskommun som sedan i sin tur 1971 uppgick i Ljungby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vrå landskommun 1946

Referenser

Indelningar i Ljungby kommun
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Sveriges kommuner 1863-1951
Carl Christian Vogel von Vogelstein

Carl Christian Vogel, 1831 adlad von Vogelstein, född den 26 juni 1788 i Wildenfels, död den 4 mars 1868 i München, var en tysk målare, son till Christian Leberecht Vogel.

Vogel var elev av sin fader och av akademien i Dresden, reste som porträttmålare till Ryssland, där han 1808-12 vistades i Petersburg, uppehöll sig i Italien 1813-20, var 1820-53 professor i Dresden och flyttade 1853 till München. 

Förutom porträtt (påven Pius VI, Ludwig Tieck, den sistnämnde i Berlins nationalgalleri), där han hade sitt bästa område, målade han allegorier som Konsterna förskönar livet (slottet i Pillnitz) och religiösa ämnen i nyromantisk anda: Kristi frestelse, Kristi dop, Den heliga Anna lär sin dotter Maria läsa, Den Heliga jungfruns levnad
(kapellet i Pillnitz) och Tronande madonna. Han målade även bildserier till Dantes "Divina commedia", Goethes "Faust", Vergilius "Æneis".

Källor 

Födda 1788
Avlidna 1868
Tyska målare
Män
Personer från Sachsen
Friedrich von Amerling

Friedrich von Amerling, född 14 april 1803 i Wien, död 14 januari 1887 i Wien, var en österrikisk porträttmålare.

Biografi 
Amerling var lärjunge till sir Thomas Lawrence i London och därefter till Horace Vernet i Paris. Med porträttet av kejsar Frans I i kröningsdräkt (1832) grundlade han sitt rykte som Wiens främste konstnär i sitt fack. 

Åren 1841-1844 tillbragte han i Rom och Florens. Till denna och följande tid hör hans bästa arbeten, som porträtten av Thorvaldsen, Grillparzer och furst Windischgrätz. Av hans övriga arbeten må nämnas Lutspelerskan, Den läsande österländskan, Rebecka, Judit. Hans levnadsteckning skrevs av L.A. Frankl (1889).

Källor

Externa länkar 
 

Österrikiska porträttmålare
Österrikiska målare under 1800-talet
Konstnärer från Wien
Födda 1803
Avlidna 1887
Män
Ugglan
Bijela Stijena

Bijela Stijena är en ort i kommunen Okučani i Brod-Posavinas län i Kroatien. Den ligger intill motorvägen D5.

Referenser

Orter i Brod-Posavinas län
Hans Larsson (Björnram)

Hans Larsson (Björnram), död 1571, var en svensk ämbetsman och krigare.

Hans Larsson var son till Lars Olofsson (Björnram) och Anna Grubb.

Hans Larsson utövade sin viktigaste verksamhet i Finland där han från omkring 1553 innehade flera poster, från 1568 var han ståthållare (gubernator). Han användes ofta under Erik XIV:s regering i diplomatiska uppdrag öster om Östersjön, så till exempel vid förhandlingar i Reval 1561 och i Ryssland 1564 och 1565–66. Vid det sistnämnda tillfället framkom tsar Ivans fordran att få Katarina Jagellonica utlämnad, och Hans Larsson beskylldes senare av tsaren för att ha givit anledning till denna begäran, något som dock verkar ha varit ogrundat. 

Han togs vidare i anspråk för militära uppdrag, framför allt då det gällde att avstänga handeln på Narva, vilken Erik XIV var synnerligen intresserad av att förhindra till förmån för Reval. 

Vid Eriks fall slöt sig Hans Larsson till Johan III och bibehöll även i fortsättningen sin inflytelserika ställning i öster.

Hans Larsson Björnram var gift två gånger. I första äktenskapet, med Anna Ollon, föddes tre döttrar, hans enda barn. Margareta gifte sig Boije af Gennäs och blev stammoder till den ätten. Anna var gift med Arvid Tönnesson Wildeman. Brita var gift med översten Göran Horn af Kanckas; deras sonsons son Arvid Bernhard upphöjdes till friherre och greve Horn af Ekebyholm.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Vidare läsning 
 

Svenska ämbetsmän under 1500-talet
Svenska diplomater under 1500-talet
Födda okänt år
Avlidna 1571
Män
Bureätten
Georg Björnström

Johan Fredrik Georg Björnström, född 1 juni 1872 i Uppsala, död 4 november 1957, var en svensk militär. Han var son till Johan Herman Björnström.

Björnström blev underlöjtnant 1892, var kompaniofficer och extralärare i taktik vid Krigsskolan 1902–1904 och befordrades till major 1915. År 1923 blev han överste och chef för Södra skånska infanteriregementet. Björmström blev därjämte chef för Andra infanteribrigaden 1926. Han biträdde försvarsberedningarna 1912–1913, var medlem av försvarskommissionen 1914 och innehade under åren 1915–1926 flera kommittéuppdrag. Åren 1931–1933 var han ledamot av arméns fullmäktige. Han medverkade under signaturen G. Bjm i Svensk uppslagsbok 1929–1937. Björnström blev riddare av Svärdsorden 1913, av Vasaorden 1914 och av Nordstjärneorden 1922 samt kommendör av andra klassen av Svärdsorden 1926 och kommendör av första klassen 1929.

Källor 

 
 Kommendörer av Kungl. Svärdsorden, 2:a kl. i Sveriges statskalender 1929
 
 
 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter 

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Kommendörer av första klass av Svärdsorden
Riddare av Nordstjärneorden
Riddare av Vasaorden
Svenska militärer under 1900-talet
Militärer från Uppsala
Födda 1872
Avlidna 1957
Män
Svensk uppslagsbok
Björnviken

Björnviken kan syfta på:

 Björnviken, Esbo – båthamn i Esbo väster om Helsingfors
 Björnviken, Kvillinge – herrgård i Kvillinge socken, Östergötland
Björnviken, Kvillinge

Björnviken är ett säteri vid Bråviken, Kvillinge socken, Norrköpings kommun.

Björnviken förvärvades 1622 med frälserätt av köpmannen, senare landshövding Peter Kruse, vars ättlingar, adlade Crusebjörn, förlorade godset vid reduktionen. Det inköptes i början av 1700-talet av riksrådet Jacob Reenstierna, såldes av hans sonson på 1750-talet till assessor Carl Niklas Wadström, 1783 av denne till Fredrik Ulrik von Friesendorff, genom vars sondotters ingifte i släkten Stiernstedt godset hamnade i denna ätts ägo.

Den äldre huvudbyggnaden brändes 1719 av ryssarna, och den nuvarande sätesbyggningen är från början av 1800-talet.

Björnviken ägs numera (2020) av familjen Robaeus.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Herrgårdar i Östergötland
Byggnader och anläggningar i Norrköpings kommun
Revskär

Revskär är en ö och en ögrupp ca en nautisk mil väster om Torö i Torö socken i Nynäshamns kommun.

Öarna är kala och bergiga med endast sparsamt med vegetation. Ett undantag är ön Kolguskär som huvudsakligen består av sand. Kolguskär är också den enda ön som inte ingår i Revskärs naturreservat, då den tillhör Askö skjutfält.

Revskär har tidigare lydd under Herrhamra. Här bodde en familj fram till 1913. Bostadshuset som uppfördes i slutet av 1800-talet finns ännu bevarat. En stuga som enligt traditionen skall ha bevarats i samband med att ryssarna brände bebyggelsen 1719 revs i början av 1900-talet.

Se även 
Kung Valdemars segelled

Källor
Revskärs naturreservat Nynäshamns kommun
Revskär, Länsstyrelsen i Stockholms län

Noter

Öar i Nynäshamns kommuns skärgård
Naturreservat i Nynäshamns kommun
Naturskyddsområden bildade 1973
Rail Simulator

Rail Simulator (Kuju Rail Simulator) är ett tågsimulatorspel publicerat av Electronic Arts. Spelet utvecklades av brittiska Kuju Entertainment, samma företag som utvecklade Microsoft Train Simulator tillsammans med Microsoft. Efter att spelet hade släppts i Storbritannien tog Rail Simulator Developments Ltd över ansvaret för framtida utveckling av Rail Simulator och har sedan dess släppt flera expansionspaket och andra uppdateringar.

Gameplay
Rail Simulator har flera valmöjligheter. Man kan välja mellan ånglok, diesellok och elektriska tåg och man kan styra med tangentbordet eller musen. Vädret förändras dynamiskt med tiden. Spelet innehåller också ett läge för att skapa egna terränger och scenarier. Spelet har kritiserats av recensenter för att inte ge tillräckligt med hjälp för nybörjare, och bristen på fullständiga instruktioner.

Externa länkar
 Officiell webbplats

Referenser

Datorspel 2007
Simulatorspel
Töreboda kyrka

Töreboda kyrka, tidigare Björkängs kyrka, är en kyrkobyggnad som tillhör Töreboda församling i Skara stift. Den ligger i centralorten i Töreboda kommun.

Historia

Dagens kyrka har haft två föregångare. Första kyrkan var Björkängs medeltidskyrka som låg på annan plats. Den ersattes på 1600-talet av ett litet träkapell. I Monumenta avbildas en timrad kyrka med rektangulärt långhus och med ett smalare kor i öster samt ett timrat vapenhus vid ingången längs den södra långhusväggen. Väster omkyrkan fanns en klockstapel med öppen klockbock och spånklädd huv. Byggnaden revs omkring 1870 då den nya tegelkyrkan hade färdigställts.

Kyrkobyggnaden
Nuvarande kyrka av rött oputsat tegel med strävpelare i nyromantisk stil uppfördes 1869–1870 av byggmästarna Gustaf Andersson och Johan Larsson från Varola efter ritningar av arkitekt Albert Törnqvist. På grund av terrängens utformning fick kyrkan en nord-sydlig orientering med kyrktorn i norr och kor i söder. 1893 belades yttertaket med skiffer.

Interiören har ett tidstypiskt tredingstak men förändrades genomgripande vid renoveringarna 1951 och 1981. År 1951 tillkom den nuvarande sakristian i öster, liksom målningar på korväggen av Torsten Nordberg. En restaurering genomfördes 1980–1981 under ledning av arkitekt Jerk Alton.

Inventarier
 Dopfunten av sandsten är från 1200-talet.
En tronande madonnaskulptur från 1200-talet utförd i ek. Höjd 82 cm. 
 Ett triumfkrucifix snidat av Eva Spångberg införskaffades 1981.
 Predikstolen från 1870 är troligen ritad av kyrkans arkitekt Albert Törnqvist.
 En äldre altaruppsats är tillverkad 1738 och målad 1766. Där ingår en skulptur med Kristus krönande Maria från 1400-talet i okänt träslag. Mariafigurens höjd är 63 cm.. Numera är altaruppsatsen placerad vid östra långhusväggen.

Orglar
 Den förra orgeln på den norra läktaren var tillverkad 1944 av Nordfors och Co.. Den hade tjugoen stämmor, fördelade på två manualer och pedal. Den stumma orgelfasaden är byggd 1895 av Molander & Co.
 Den nuvarande orgeln byggdes 2022 av Karl Nelsons Orgelbyggeri AB, Lidköping.

 Orgeln i koret, tillverkad 1981 av Smedmans Orgelbyggeri, med ljudande fasad, har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal.

Referenser

 
 Töreboda församling

Vidare läsning

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Töreboda kommun
Kyrkobyggnader invigda 1870
Töreboda
1870 i Sverige