kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Årjängs köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Årjängs köping. För orten se Årjäng, för dagens kommun, se Årjängs kommun.

Årjängs köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Årjängs municipalsamhälle inrättades enligt beslut den 17 oktober 1924 i Silbodals landskommun. Den 1 januari 1941 (enligt beslut den 22 december 1939 och den 5 juli 1940) bildades Årjängs köping  genom utbrytning av municipalsamhället ur landskommunen.

Vid kommunreformen 1952 inkorporerades den resterande delen av Silbodals landskommun.

1 januari 1971 ombildades köpingen till Årjängs kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde köpingen Silbodals församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en upprest blå björn, med tunga, tänder och klor röda, inom en blå bård, belagd med hästskor av silver.

Årjängs köpings vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 28 december 1962. Björnen hämtades från det gamla häradssigillet. Hästskorna stod för hästsport. Årjängs kommunvapen fick sedan ett vapen som är likartat med inte identiskt.

Geografi
Årjängs köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 259,43 km², varav 226,33 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Årjängs köping fanns tätorten Årjäng, som hade 1 677 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 58,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942-1966

Referenser

Indelningar i Årjängs kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Arvika stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Arvika stad. För orten se Arvika, för dagens kommun, se Arvika kommun.

Arvika stad var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Arvika stad tillkom 1911 som en ombildning av Arvika köping. Arvika landskommun inkorporerades till en del, innefattande Haga municipalsamhälle, 1922 och helt 1944. 1971 gick staden upp i den då nybildade Arvika kommun.

I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan fortsatte att ligga under landsrätt.

Arvika stadsförsamling ombildades 1944 till Arvika östra församling, medan Arvika landsförsamling blev Arvika västra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Arvika stadsdistrikt, med samma omfattning som staden hade före 1944.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2116 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, då landskommunen inkorporerats, vilket innebär att sockenkoden också används för Arvika socken.

Stadsvapnet
Blasonering: En häst av silver på blått fält, bestrött med kugghjul av samma metall.

Arvika kommunvapen fastställdes för Arvika stad 1918. Hästen kommer troligen från en utställning i Arvika 1911. Det registrerades hos PRV 1974.

Geografi
Arvika stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 193,55 km², varav 158,10 km² land.

Tätorter i staden 1960

Tätortsgraden i staden var den 1 november 1960 79,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Referenser

Indelningar i Arvika kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Filipstads stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Filipstads stad. För orten se Filipstad, för dagens kommun, se Filipstads kommun.

Filipstads stad var en stad och kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Filipstad fick sina stadsprivilegier 6 april 1611 och utbröts då ur Färnebo socken. Den 11 april 1695 förlorades stadsprivilegierna efter en brand 1694, och dessa återficks inte förrän den 13 augusti 1835.

Staden blev en egen kommun, enligt förordningen om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1971 gick staden upp i den då nybildade Filipstads kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Filipstad, med samma omfattning som Filipstads församling hade 1999/2000, och vari detta område ingår.

Filipstad hade egen jurisdiktion med en rådhusrätt fram till 1945, varefter staden ingick i Östersysslets tingslag.

Stadsförsamlingen Filipstads församling hade oförändrad omfattning under staden tid, men har sedan utökats.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2133 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en riddare, klädd i blå rustning med uppfällt visir och med naturfärgat ansikte samt sittande på en gående röd häst med beväring och mundering av guld.

Vapnet fastställdes 1945 och går tillbaka på ett sigill från 1630-talet. Stadsvapnet oförändrat för kommunen i PRV 1975.

Geografi
Filipstads stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 25,56 km², varav 21,68 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Filipstads stad fanns tätorten Filipstad, som hade 7 178 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 95,4 procent.

Politik

Lista över borgmästare

Mandatfördelning i Filipstads stad, valen 1919–1966

Referenser

Indelningar i Filipstads kommun
Städer i Sverige
Filipstad
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Karlstads stad

Karlstads stad var en stad och kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Karlstad fick sina stadsrättigheter den 5 mars 1584 av hertig Karl, som samtidigt fråntog stadsrättigheterna givna bara två år tidigare till Broo stad (nuvarande Kristinehamn). 

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1934 inkorporerades Karlstads landskommun och 1967 Östra Fågelviks landskommun. 1971 gick staden upp i den då nybildade Karlstads kommun.

Staden hade egen jurisdiktion, rådhusrätt som 1971 uppgick i Karlstads tingsrätt.

Karlstads stadsförsamling uppgick 1934 med Karlstads landsförsamling till Karlstads församling som 1962 bytte namn till Karlstads domkyrkoförsamling. Norrstrands församling utbröts samma år.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2153 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950 som då också omfattade Karlstads socken.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver den högra hälften av en blå örn med röd beväring mellan två höga, med spetsiga huvar försedda röda torn.

Vapnet går tillbaka på ett sigill i privilegiebrevet för Karlstads stad från 1584. Vapnet fastställdes av Kungl Maj:t 1949 och registrerades i Patent- och registreringsverket 1974.

Geografi
Karlstads stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 77,75 km², varav 74,74 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Karlstads stad fanns tätorten Karlstad, som hade 42 488 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 99,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i Karlstad stad, valen 1919–1966

Källor

Indelningar i Karlstads kommun
 
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Kristinehamns stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Kristinehamns stad. För orten se Kristinehamn, för dagens kommun, se Kristinehamns kommun.

Kristinehamns stad var en stad och kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kristinehamn blev stad 1582 under namnet Bro (Broo), men förlorade stadsprivilegierna 1584, då hertig Karl, som hade utfärdat stadsprivilegierna, hade tänkt sig att Bro skulle bli Värmlands residensstad, men detta år ångrade sig och gav denna status åt Karlstad istället. 

Den 20 oktober 1642 fick Kristinehamn åter sina stadsprivilegier av drottning Kristina under namnet Christinehamn och bröts då ut ur Varnums socken.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1951 inkorporerades Varnums landskommun (ibland kallad Kristinehamns landskommun). 
1971 gick staden upp i den då nybildade Kristinehamns kommun.

Staden hade egen jurisdiktion med en rådhusrätt som 1971 uppgick i Kristinehamns tingsrätt.

Stadsförsamlingen Kristinehamns församling inkorporerade 1960 Varnums församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2155 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket innebär den också omfattar Varnums socken.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en röd bojort med hissade segel, seglande på en av en vågskura bildad blå stam.

Bilden kommer från Kristinehamns stads sigill, föreskrivet i privilegiebrevet från 1642. När detta skulle fastställas som vapen på 1940-talet uppstod vissa tolkningskiljaktigheter mellan staden och Riksheraldikern. I sin nuvarande form kunde det fastställas av Kungl Maj:t 1941. Efter kommunombildningen 1971 registrerades det för Kristinehamns kommun i PRV 1974.

Geografi
Kristinehamns stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 241,23 km², varav 232,14 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Kristinehamns stad fanns tätorten Kristinehamn, som hade 20 143 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 93,2 procent.

Politik

Lista över borgmästare

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Källor

Indelningar i Kristinehamns kommun
Kristinehamn
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Säffle stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Säffle stad. För orten, se Säffle. För dagens kommun, se Säffle kommun.

Säffle stad var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Säffle stad tillkom den 1 januari 1951 som en ombildning av Säffle köping och Tveta landskommun. Säffle stad var den sista stad som bildades i Sverige. 1971 gick staden upp i den då nybildade Säffle kommun.

I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Södersysslets tingslag.

Staden tillhörde Säffle och Tveta församlingar.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2188, som dock ersatts av 3055 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket innebär också By socken omfattas.

Geografi
Säffle stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 164,24 km², varav 154,46 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Säffle stad fanns tätorten Säffle, som hade 10 074 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 92,8 procent.

Stadsvapnet
Blasonering: Av guld och blått medelst en vågskura delad sköld, i vars övre fält en uppstigande blå örn med röd näbb och tunga.

Säffle kommunvapen fastställdes av Kungl. Maj:t 1949 för Säffle köping och fördes från 1951 av Säffle stad. Det blå undre fältet syftar på Säffle kanal och örnen är ur Värmlands vapen. Efter kommunbildningen registrades vapnet oförändrat 1974 för Säffle kommun.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Referenser

Indelningar i Säffle kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Salomon Brelin

Salomon Brelin, född 1755 och död 1830, var en svensk sjömilitär och hovman.

Brelin blev kapten vid flottan 1807, slottsadjutant 1811 och överstelöjtnant 1816. Brelin har från åren 1809-18 efterlämnat memoaranteckningar, vilka utgavs av Henrik Schück 1900.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Externa länkar  
 

Överstelöjtnanter i svenska marinen
Svenska militärer under 1800-talet
Födda 1755
Avlidna 1830
Män
Svenska memoarskrivare
Memoarskrivare under 1800-talet
Svensk uppslagsbok
Beginergården i Hoogstraten

Beginergården i Hoogstraten i Belgien består av 36 hus, en beginerkyrka tillägnad Evangelisten Johannes samt en lada.

Historia 
Beginergården i Hoogstraten grundades omkring 1380. På 1500-talet utsattes beginerna för flera bränder, bland annat skärtorsdagen 1506, då hela komplexet förutom kyrkan förstördes. 1534 blev gården omgiven av en stenmur. I början 1600-talet fanns två beginer. Deras antal steg till 160 i slutet av 1600-talet. 1972 lämnade den sista beginen, Johanna van den Wijngaard, beginergården.

1992 beslutade ett antal boende i Hoogstraten att restaurera gården. Sedan 1997 är beginergården återigen helt bebodd.

Referenser

Externa länkar 
 Webbsida om beginergården 

Flamländska beginergårdar
Analogibildning

Analogibildning är ett begrepp inom lingvistiken som avser en om- eller nybildning i språket, gjord efter mönster av andra uttryck. Barns språk är ofta rikt på analogibildningar, till exempel när "gedde" används istället för "gav". Formen "gedde" kan sägas vara analog med preteritumformen för andra verb, till exempel "ledde".

Referenser 
Åström, Kenneth (2007) Termlexikon i språkvetenskap, Lund: Studentlitteratur
Lingvistik
Henri Brémond

Henri Brémond, född 31 juli 1865, död 17 augusti 1931, var en fransk litteraturhistoriker och kritiker.

Bremond inträdde 1882 i jesuitorden men lämnade den 1904 för att helt kunna ägna sig åt sina lärda studier, som framför allt rörde den franska religiösa litteraturen. Brémond tog som litteraturforskare starka intryck av Sainte-Beuve och Newman. Han blev 1923 medlem av Franska akademien. 

Bland hans verk märks L'inquiétude religieuse (2 band, 1901–09), Âmes religieuses (1902), Newman (1905), Apologie pour Fénelon (1910), Pour le romantisme (1924), La poésie pure (1925), Prière et poésie (1926) samt Histoire littéraire du sentiment religieux en France (8 band, 1916–28).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Franska litteraturvetare
Franska litteraturkritiker
Franska jesuiter
Ledamöter av Franska Akademien
Födda 1865
Avlidna 1931
Män
Personer från Aix-en-Provence
Svensk uppslagsbok
Allsvenskan i handboll

Allsvenskan i handboll kan syfta på:

Allsvenskan i handboll för herrar.
Allsvenskan i handboll för damer.
Richard Brend’amour

Richard Brend’amour, född 14 oktober 1831 och död 22 januari 1915, var en tysk träsnidare och konstförläggare.

Brend’amour var verksam som grafiker, men gjorde sig främst känd genom att 1859 grunda en xylografisk konstanstalt i Düsseldorf, från vilken en mängd grafiker utgått.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Tyska grafiker
Födda 1831
Avlidna 1915
Män
Hans Andersen Brendekilde

Hans Andersen Brendekilde, född 7 april 1857 nära Odense, död 30 mars 1942 nära Roskilde, var en dansk målare.

Brendekilde framställde främst danska allmogemotiv. Han tilldelades Eckersbergmedaljen 1892 och 1893. Brendekilde är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Galleri

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Externa länkar 
 

Danska genremålare
Mottagare av Eckersbergmedaljen
Danska målare under 1800-talet
Danska målare under 1900-talet
Personer från Fyn
Födda 1857
Avlidna 1942
Män
Svensk uppslagsbok
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Franz Brendel

Karl Franz Brendel, född 26 november 1811, död 25 november 1868, var en tysk musikhistoriker.

Brendel, som ursprungligen studerade filosofi, ägnade sig från 1843 år studiet av musik och musikhistoria. Han övertog 1844 ledningen av den av Robert Schumann grundade Neue Zeitschrift für Musik, och blev lärare vid musikonservatoriet i Leipzig. Av Brendels musikhistoriska arbeten är Grundzüge der Geschichte der Musik (1848) och Geschichte der Musik in Italien, Deutschland und Frankreich (1852) mest kända. Brendel studerade även samtidens musikaliska förhållanden i verk som Die Musik der Gegenwart und die Gesamtkunst der Zukunft (1854) samt Franz Liszt als Sinfoniker (1859).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Tyska musikhistoriker
Födda 1811
Avlidna 1868
Män
Personer från Sachsen-Anhalt
Sanna Lüning

Sanna Maria Lüning, född den 2 juni 1971 i Stockholm, har varit SVT:s latinamerikakorrespondent, Hon har bland annat rapporterat om räddningsprojektet i San José-gruvan i Chile, som fick sin upplösning den 14 oktober 2010. Hon har arbetat på SVT sedan 1997 på nyhetsprogram: Rapport /Aktuellt.

Referenser

Svenska journalister under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1971
Levande personer
Journalister från Stockholm
Martin Brendel

Martin Brendel, född den 12 augusti 1862, död den 6 september 1939, var en tysk astronom.

Brendel blev professor i Göttingen 1898 och direktör för observatoriet i Frankfurt am Main 1914. Han var mångårig elev till Hugo Gyldén i Stockholm och ägnade sig nästan uteslutande åt tillämpningen av dennes störningsteori på de små planeterna samt utgav en serie avhandlingar.

Asteroiden 761 Brendelia är uppkallad efter honom.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Tyska astronomer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Personer i Tyskland under 1900-talet
Födda 1862
Avlidna 1939
Män
Svensk uppslagsbok
Kurt Hummel

Kurt Hummel är en fiktiv karaktär, spelad av Chris Colfer, i den amerikanska TV-serien Glee, som bland annat visats på TV4 i Sverige. 

Kurt Hummel är homosexuell och ateist. Han är ensambarn som bor med sin pappa Burt; hans mamma dog när han var åtta år. 
Han älskar mode och har aldrig samma kläder på sig två dagar i rad. Han kommer ut som homosexuell för Mercedes Jones i avsnitt 3 och för sin pappa i avsnitt 4. En bit in i serien blir han kär i Finn Hudson, som inte besvarar hans kärlek eftersom han själv är heterosexuell.

Kurt är kontratenor som är det högsta manliga röstläget.

I senare avsnitt, i säsong 2, bor han tillsammans med sin pappa, Finn, och Finn's mamma, Carole, då Carole och Burt gift sig.
Han har även fästman, Blaine Anderson, spelad av Darren Criss
Fiktiva figurer introducerade 2009
Fiktiva sångare
Exodus (bok, 2002)

Exodus är en science fiction-roman av Julie Bertagna publicerad i augusti 2002. Handlingen äger rum på en ö med interna problem på grund av den stigande kustlinjen vars orsak är de smältande polerna. År 2004 kom boken ut i svensk översättning av Leif Jacobsen.

Handling
Mara Bell är 15 år och har levt hela sitt liv på den ensliga ön Wing. De senaste åren har ön tappat all kontakt med omvärlden och nu rapporterar fiskare att det inte längre finns något land i sikte.
Vattnet håller på att stiga och hårdare stormar håller öborna inomhus. Snart är det hav överallt. Människorna har inte värnat tillräckligt om Jorden och nu smälter de stora isarna och landmassorna översvämmas av vatten.
Men Mara finner ledtrådar som tyder på att det finns en ny värld med städer byggda högt över ovan havet. Kan det vara möjligt?
Öborna sätter sitt hopp till Maras berättelse och i ett desperat försök att överleva lämnar Mara och delar av ön Wings befolkning sina hem och ger sig ut i båtar på öppet hav.

Året är 2099 och världen håller på att drunkna.

Källor 

Brittiska science fiction-romaner
Skönlitteratur 2002
2090-talet i skönlitteratur
2100-talet i skönlitteratur
Engelskspråkig skönlitteratur
Harriet Ebeling

Harriet Ebeling, född 18 januari 1932 i Torshälla, död 14 september 2014 i Torshälla, var en svensk konstnär. 

Hon är främst känd för sina starkt färgkänsliga, geometriskt inspirerade abstrakta målningar. Hon var dotter till Allan Ebeling. Konstnären Marianne Ebeling (1930-1979) var hennes syster. Harriet Ebeling var konstnärligt verksam i Nyköping under 30 år. Hon var en drivande kraft bakom öppnandet av Ebelingmuseet i Torshälla år 1997. År 2000 flyttade hon från Nyköping till Torshälla.

Källor

Externa länkar
Harriet Ebeling på konstnärslexikonett Amanda

Personer från Torshälla
Svenska målare under 1900-talet
Födda 1932
Avlidna 2014
Kvinnor
Lonelygirl15

Lonelygirl15 var en interaktiv webbaserad serie som började i juni 2006 och avslutades den 1 augusti 2008. Serien gick under beteckningen The Children of Anchor Cove och publicerades på YouTube. I början sas det inte att serien var fiktion men framemot hösten 2006 hade det blivit allmänt känt och rapporterat i media. The Guardian kallar serien YouTubes första virala sensation och dess första webserie. I berättelsens centrum stod en tonårig flicka vid namn Bree som spelades av Jessica Rose. Brees användarnamn på Youtube var "lonelygirl15." Serien utvecklades till en historia med många olika karaktärer och komplicerad handling.

Karaktärer
Jessica Lee Rose som Bree Avery (med youtube-kontot lonelygirl15).
Yousef Abu-Taleb som Daniel (med youtube-kontot Danielbeast), Brees bästa vän. 
Jackson Davis som Jonas Wharton (med youtube-kontot jonastko), en pojke som möter Bree online.
Alexandra Dreyfus som Sarah Genatiempo (med youtube-kontot theskyisempty99), en missförstådd 19-åring
Becki Kregoski som Taylor Genatiempo (med youtube-kontot soccerstar4ever), Sarahs yngre syster
Maxwell Glick som Spencer Gilman (med youtube-kontot LAlabrat), anställd vid Neutrogena
Katherine Pawlak som Emma Wharton
Melanie Merkosky som Jennie, vän till Sarah som börjar en romantisk affär med Jonas 
Crystal Young som Gina Hart

Referenser

Externa Länkar

 Official Website
 Youtube: Lonelygirl15

Engelskspråkiga Youtubekanaler
Internetbluff
Longiano

Longiano är en ort och kommun i Forlì-Cesena, Emilia-Romagna, Italien. Orten ligger ca 90 kilometer sydöst om Bologna och ca 30 kilometer sydöst om Forlì. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till följande kommuner: Cesena, Gambettola, Gatteo, Montiano, Roncofreddo, Santarcangelo di Romagna, Savignano sul Rubicone och Terre del Reno.

Sevärdheter
Rocca Malatestiana 
Teatro Petrella

Referenser 

Kommuner i provinsen Forlì-Cesena
Orter i Emilia-Romagna
MMM

MMM eller mmm kan avse: 

 MMM – siffran 3000 med romerska siffror
 MMM (företag) – ett ryskt företag
 MMM AB – ett svenskt företag
 MMM – en TV-serie för barn från 1967, se Modiga mindre män
 MMM – ett årligt evenemang och demonstration engelska: Million Marijuana March, se Global Marijuana March
 Mmm Papi – en sång Britney Spears, Adrien Gough, Nicole Morier, Peter-John Keer, Henry Walter Britney Spears, Adrien Gough, Nicole Morier, Peter-John Keer, Henry Walter på albumet Circus
 Mmm... att vilja ha – en sång av Bara vänner
 Mmm äta mat – en barnbok av Lotta Olsson
 Mmm... Prepare to Be Swayed – ett musikalbum av Espen Lind
 Mmm Mmm Mmm Mmm  – Crash Test Dummies femte singel från 1993
 MMM MälarModulMöte - En modelljärnvägsförening för modelljärnvägar byggda i modulform

Se även
 3M – ett amerikanskt multinationellt konglomerat
Bob Ross

Robert Norman "Bob" Ross, född 29 oktober 1942 i Daytona Beach, Florida, död 4 juli 1995 i New Smyrna Beach, Florida (lymfom), var en amerikansk konstnär och programledare.

Bob Ross blev känd för en bred publik då han från 1983 fram till 1994 var programledare för The Joy of Painting, ett TV-program som ursprungligen sändes på kanalen PBS, där han under mer än 30 säsonger lärde ut grunder i oljemålning med sin karaktäristiskt lugna och avkopplande röst. Programmen var en halvtimme långa och man fick i realtid följa hur målningen växte fram. Programmen var utformade så att man enkelt skulle kunna måla i samma teknik hemma framför TV:n. Vissa av avsnitten leddes av gästkonstnärer, exempelvis Ross son Steve.

Sista avsnittet av The joy of painting sändes 17 maj 1994.

Ross tyckte också mycket om djur och hade även i några avsnitt med sig något djur att visa upp, exempelvis ekorrar och fåglar. Varje avsnitt resulterade i en färdig målning. Många av hans målningar föreställer vilda naturlandskap med motiv så som berg, sjöar och stugor influerade av åren han bodde i Alaska.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Bob Ross Incorporated

Amerikanska målare
Amerikanska TV-programledare
Födda 1942
Avlidna 1995
Män
Personer från Daytona Beach, Florida
Handball-Bundesliga 2009/2010

Handball-Bundesliga 2009/2010 var den 33:e upplagan av Tysklands högsta division i handboll för herrar. THW Kiel blev klara som mästare i sista omgången.

Tabell 
Not: Lag 1 tyska mästare och kvalificerade för Champions League, lag 2-3 kvalificerade för Champions League, lag 4 kvalar till Champions League, lag 5 kvalificerad för Cupvinnarcupen, lag 6-8 kvalificerade för EHF-cupen, lag 16 kvalar mot ett lag från 2. Handball-Bundesliga, 17-18 ned till 2. Handball-Bundesliga.

Externa länkar 
 Officiell statistik på Handball-Bundesligas webbplats.

2009 i Tyskland
2010 i Tyskland
Handball-Bundesliga 2009/2010
Handbollssäsongen 2009/2010