kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Djävulsön (olika betydelser)

Djävulsön kan syfta på:

 Djävulsön – en tidigare fängelseö utanför Franska Guyana
 Djävulsön (bok) – en bok av Charles Péan om Frälsningsarméns arbete bland de frigivna straffångarna som aldrig fick lämna Djävulsön
 Djävulsön (Roslagen) – en liten ö i Roslagen
 Djävulsön (film) – en isländsk långfilm, originaltitel Djöflaeyjan
Djävulsön (Roslagen)

Djävulsön är en holme i Norrtälje kommun, i Hammarbyviken strax norr om Älmstabron i Älmsta.

Holmen tillhörde länge Hammarby by och bebyggdes i början av 1880-talet av förre fjärdingsmannen Anders Wickman. Han hade då sadlat om till finsnickare – några av hans pigtittare lär finns kvar i bygden. Av någon orsak kallade Wickman sin holme för Wilhelmsö. Andra kallade den Wickmans holme. 

Under 1880- och 1890-talen blev holmen något av ett nöjescentrum, med dans i snickarverkstaden. Förutom dansmusiken med klarinett och fiol var det kortspel som lockade. Nöjeslivet på Wickmans holme var inte populärt i alla läger, särskilt som det ryktades om att det flödade av hembränt. Med inspiration från samtida Dreyfusaffären kom holmen att allt oftare att kallas Djävulsön och det är det namn som den har fått behålla. Wickman bodde med sin familj på holmen och han dog 1907.

Numera (2023) är det lilla sundet mellan Djävulsön och Väddö helt igenvuxet med vass, och holmen har en fast vägförbindelse med Väddö.

Referenser

Öar i Norrtälje kommuns skärgård
Björklinge landskommun

Björklinge landskommun var tidigare en kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Björklinge socken i Norunda härad i Uppland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Björklinge bildade då en "storkommun" genom sammanläggning med den tidigare kommunen Viksta.

1 januari 1954 överfördes till Björklinge landskommun och Viksta församling från Vattholma landskommun och Tensta församling ett område (Husby 1:2) med 6 invånare och omfattande en areal av 0,23 km², varav allt land.

Kommunreformen 1971 innebar att Björklinge kommun upphörde och tillsammans med många andra kommuner bildade Uppsala kommun.

Kommunkoden 1952–70 var 0315.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Björklinge församling. Den 1 januari 1952 tillkom Viksta församling.

Kommunvapnet
Björklinge landskommuns vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 7 mars 1958, med följande blasonering: Sköld, styckad av silver, vari ett balkvis ställt grönt björklöv, och av grönt, vari ett balkvis ställt störtat björklöv av silver. Detta är ett så kallat "talande vapen" då björklöven syftar på ortnamnet.

Geografi
Björklinge landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 185,57 km², varav 174,91 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 186,90 km², varav 180,59 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Björklinge kommun fanns tätorten Björklinge, som hade 651 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 28,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Uppsala kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Bälinge landskommun, Uppland

För andra landskommuner med detta namn, se Bälinge landskommun.
Bälinge landskommun var tidigare en kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Bälinge socken i Bälinge härad i Uppland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Bälinge bildade då "storkommun" genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Börje, Jumkil, Skuttunge och Åkerby.

1 januari 1954 överfördes till Bälinge landskommun och församling från Östervåla landskommun och Harbo församling i Västmanlands län det obebodda området Käbbo 2:7, omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land.

Kommunreformen den 1 januari 1971 innebar att Bälinge kommun upphörde och tillsammans med många andra bildade Uppsala kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 0309.

Judiciell tillhörighet
I judiciellt hänseende tillhörde Bälinge landskommun först Uppsala läns mellersta domsaga och Bälinge tingslag (från 1904 Tiunda tingslag. 1927 överfördes landskommunen till Uppsala läns södra domsaga och Tiunda tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Bälinge församling. 1 januari 1952 tillkom de fyra församlingarna Börje, Jumkil, Skuttunge samt Åkerby.

Geografi
Bälinge landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 372,42 km², varav 366,70 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 368,98 km², varav 365,23 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Bälinge landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent. Orten Bälinge blev tätort 1965.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Uppsala kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Bälinge landskommun

Bälinge landskommun kan syfta på:
Bälinge landskommun, Södermanland
Bälinge landskommun, Uppland
Bälinge landskommun, Västergötland
Janez Potočnik

Janez Potočnik, född 22 mars 1958 i Kropa, är en slovensk politiker som var EU-kommissionär 2004-2014. 

Potočnik är filosofie doktor i nationalekonomi från Universitetet i Ljubljana. Han ledde 1998-2004 Sloveniens medlemsförhandlingar med Europeiska unionen och var EU-minister 2002-2004. I samband med Sloveniens EU-anslutning 1 maj 2004 utnämndes Potočnik till landets första EU-kommissionär med ansvar för unionens utvidgning. Han var forskningskommissionär i Kommissionen Barroso I 2004-2010 och miljökommissionär i Kommissionen Barroso II 2010-2014.

Källor
 
EU-kommissionens webbplats

Externa länkar

EU-kommissionärer
Slovenska politiker
Alumner från Ljubljanas universitet
Män
Födda 1958
Levande personer
Vaksala landskommun

Vaksala landskommun är en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Vaksala socken i Vaksala härad i Uppland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Vaksala bildade då "storkommun" genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Danmark och Funbo.

1 januari 1959 överfördes från Vaksala landskommun och Danmarks församling till Uppsala stad och Heliga Trefaldighets församling ett obebott område omfattande en areal av 0,14 km², varav 0,13 km² land. I motsatt riktning (från staden till Vaksala landskommun) överfördes ett obebott område omfattande en areal av 0,11 km², varav 0,10 km² land.

Vaksala landskommun uppgick i Uppsala stad 1967.

Kommunkoden 1952–67 var 0310.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Vaksala församling. Den 1 januari 1952 tillkom Danmarks församling och Funbo församling.

Geografi
Vaksala landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 155,27 km², varav 151,43 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 161,06 km², varav 157,54 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Vaksala kommun fanns tätorten Bergsbrunna, som hade 417 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 16,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Uppsala kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Dannemora landskommun

Dannemora landskommun är en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Dannemora socken i Olands härad i Uppland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Dannemora bildade då "storkommun" genom sammanläggning med de tidigare landskommunerna Film och Morkarla.

1971 års kommunreform genomfördes stegvis i Östhammars kommunblock. Östhammars kommun färdigbildades 1974 när Dannemora gick upp i denna kommun.

Kommunkoden 1952–1973 var 0313.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Dannemora församling. Den 1 januari 1952 tillkom Films församling och Morkarla församling.

Geografi
Dannemora landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 296,20 km², varav 277,06 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 296,44 km², varav 280,44 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 59,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942–1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Östhammars kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Rasbo landskommun

Rasbo landskommun var tidigare en kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Rasbo socken i Rasbo härad i Uppland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Rasbo bildade då "storkommun" genom sammanläggning med den tidigare grannkommunen Rasbokil.

År 1967 gick kommunen upp i Olands landskommun, vilken i sin tur upplöstes 1974, varvid området fördes till Uppsala kommun.

Kommunkoden 1952–66 var 0311.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Rasbo församling. Den 1 januari 1952 tillkom Rasbokils församling.

Geografi
Rasbo landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 194,03 km², varav 189,98 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 193,08 km², varav 191,05 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Rasbo landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Uppsala kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Vendels landskommun

Vendels landskommun var tidigare en kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka 2 500 kommuner, varav 89 städer, åtta köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Vendels socken i Örbyhus härad i Uppland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Vendel bildade då "storkommun" genom sammanläggning med den tidigare grannkommunen Tegelsmora.

1974 upplöstes kommunen och dess område gick upp i Tierps kommun.

Kommunkoden 1952–1973 var 0316.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Vendels församling. Den 1 januari 1952 tillkom Tegelsmora församling. Dessa gick ihop 2014 att bilda Vendel-Tegelsmora församling.

Geografi
Vendels landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 280,75 km², varav 267,92 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 287,13 km², varav 278,47 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 48,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Tierps kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Österlövsta landskommun

Österlövsta landskommun var tidigare en kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Lövsta socken i Olands härad i Uppland denna kommun. Namnet ändrades till Österlövsta 1885 för att särskilja kommunen från andra Lövsta.

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Denna påverkade inte Österlövsta, vilken kvarstod som egen kommun fram till 1974, då den upphörde och området överfördes till Tierps kommun.

Kommunkoden 1952–73 var 0321.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Österlövsta församling.

Geografi
Österlövsta landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 275,68 km², varav 252,36 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 281,23 km², varav 270,21 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Österlövsta kommun fanns tätorten Skärplinge, som hade 494 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 20,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Tierps kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Söderfors landskommun

Söderfors landskommun var tidigare en kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Söderfors socken i Örbyhus härad i Uppland denna kommun.

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Denna påverkade inte Söderfors, vilken kvarstod som egen kommun fram till 1974, då den upphörde och området överfördes till Tierps kommun.

Kommunkoden 1952–73 var 0318.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Söderfors församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av guld fyra svarta patentankare, vilka, förenade i sköldens mitt och med kronorna utåtriktade, bilda ett rätvinkligt andreaskors.

Vapnet antogs 1957.

Geografi
Söderfors landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 106,87 km², varav 82,27 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 99,53 km², varav 78,53 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Söderfors kommun fanns tätorten Söderfors, som hade 2 437 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 85,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Tierps kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Västlands landskommun

Västlands landskommun är en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner. Då inrättades i Västlands socken i Örbyhus härad i Uppland denna kommun.

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Denna påverkade inte Västland, vilken kvarstod som egen kommun fram till 1974, då den upphörde och området överfördes till Tierps kommun.

Kommunkoden 1952–73 var 0320.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Västlands församling.

Kommunvapnet
Blasonering: Sköld delad av guld, vari ett blått fisknät, upphängt på tre likaledes blå ginstvallsstakar, och av blått, vari en skötbåt av guld.

Vapnet fastställdes den 9 december 1955 av Kungl. Maj:t och upphörde att gälla när Västland blev del av Tierps kommun 1974.

Geografi
Västlands landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 184,51 km², varav 174,08 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 181,22 km², varav 180,78 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Västlands kommun fanns tätorten Karlholmsbruk, som hade 1 346 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 49,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Tierps kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Zhu Rongji

Zhu Rongji, född 1 oktober 1928 i Changsha, Hunan, är en kinesisk kommunistisk politiker som bland annat tjänstgjort som Folkrepubliken Kinas premiärminister.

Zhu Rongji studerade vid Tsinghuauniversitetet 1947-1951 och gick med i Kinas kommunistiska parti 1949. 1952-1958 jobbade han i Statens planeringskommission, men han förlorade sitt arbete på grund av att han framfört kritik mot det Stora språngets politik. 1962 återfick han en tjänst vid planeringskommissionen, men under Kulturrevolutionen blev han utrensad på nytt och 1970-1975 arbetade han vid en "Sjunde maj-kaderskola". Under den senare delen av 1970-talet arbetade han i oljeindustrin och vid Kinas akademi för samhällsvetenskaper.

I samband med att Deng Xiaoping började reformera den ekonomiska politiken 1979 handplockades Zhu till en rad viktiga positioner. 1989-1991 var han Shanghais borgmästare och 1992 blev han vice premiärminister i Folkrepubliken Kinas statsråd. Han hade då ansvar för landets ekonomiska politik och gjorde sig då känd som en tuff pragmatiker. 1998 blev han premiärminister, vilket han förblev fram till 2003.

Källor
Biografi från China Vitae

Kinesiska kommunister
Födda 1928
Män
Levande personer
Personer från Changsha
Borgmästare i Shanghai
WP:Projekt Kina
Kinas premiärministrar
Alumner från Tsinghuauniversitetet
The Mighty B!

The Mighty B! är en amerikansk TV-serie från Nickelodeon. The Mighty B! började sändas den 26 april 2008.

Externa länkar 
 

Amerikanska animerade TV-serier från 2000-talet
TV-seriestarter 2008
Pingvinerna från Madagaskar

Pingvinerna från Madagaskar () är en animerad TV-serie från Nickelodeon vilken följer pingvinerna från filmen Madagaskar från 2005.

Karaktärer 
 Skepparn - Ledare för pingvinerna och inte särskilt pingvinaktig. Skepparn brukar ge lemurerna smeknamn som "Glansöga" och "Ringsvans".
 Rico - En av pingvinerna. Han kan spy upp olika sorters vapen och andra saker. Rico pratar inte så mycket och när han gör det är rösten grötig och otydlig. Rico har en barbiedocka.
 Kowalski - Den smartaste av pingvinerna. Han har ett skrivblock som han ritar upp olika lösningar på när Skepparn säger "Kowalski - alternativ?".
 Basse - Den minsta och gulligaste av pingvinerna. Basse älskar godis.
 Kung Julien - Lemurernas kung som är extremt fåfäng och självupptagen. Han tycker att han är bäst i världen och hunsar ofta sina undersåtar. Han tillber också "Himla-andarna" och älskar att dansa.
 Maurice - Juliens personliga betjänt. Han har dock blivit mer självständig och bestämd mot Kung Julien sen den första filmen.
 Mort - Den minsta och sötaste av lemurerna. Han har stora, blänkande ögon och låter sig ofta hunsas av Kung Julien. Mort älskar att krama Kung Juliens fötter, trots att det är förbjudet.
 Marlene - En utter som ofta blir indragen i pingvinernas uppdrag, fast hon själv inte vill.
 Mason - En schimpans som bor i djurparken. Han översätter Phils teckenspråk.
 Phil - En schimpans som bor i djurparken. Han är stum och pratar med teckenspråk.
 Badda och Bing - Två stora gorillor som ofta används som livvakter av de andra djuren.
 Agent X - Fiende till pingvinerna som bland annat har elchocksvapen. Han säger att pingvinerna är naturens lagbrytare: "Alla andra fåglar flyger, men ni måste simma".
 Burt - Djurparkens elefant. Han äter jordnötter och har inga betar.
 Joey - En lättretad jättekänguru som bor på djurparken. Han slåss ofta mot pingvinerna och vinner då.

Röstskådespelare

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

TV-seriestarter 2008
TV-serieavslutningar 2015
Amerikanska animerade TV-serier från 2000-talet
Amerikanska animerade TV-serier från 2010-talet
TV-program i Nickelodeon
Amerikanska barnserier
TV-serier som utspelar sig i New York
Fiktiva pingviner
Engelskspråkiga TV-serier
Fredrik Laurentz Ekman

Fredrik Laurentz Ekman, född 3 oktober 1830 i Göteborg, död 1 januari 1890 i Stockholm, var en svensk vetenskapsman (kemist och hydrograf).

Fredrik Laurentz Ekman till hörde handelssläkten Ekman från Göteborg. Han var son till lektorn och prosten Carl Olof Ekman och Lovisa Claësson. Han blev 1848 student i Uppsala, 1854 assistent vid teoretisk-kemiska laboratoriet där, 1855 filosofie kandidat, 1856 kemie laborator (sedermera, 1858, adjunkt) vid Teknologiska institutet (nuvarande Kungliga Tekniska högskolan), 1857 filosofie doktor och 1870 professor vid sistnämnda läroanstalt. 1875 blev han ledamot av Vetenskapsakademien samt 1878 av Vetenskaps- och vitterhetssamhället i Göteborg. 1869 var han medlem av kommittén för nordiska industriutställningen i Köpenhamn, och 1877 hade han ledningen av den då utförda hydrografiska undersökningen av svenska hav. Ekman författade flera vetenskapliga avhandlingar, företrädesvis i kemi och hydrografi.

För Stockholms drätselnämnds räkning lät Ekman efter 1874 utföra flera undersökningar angående olika omkring huvudstaden befintliga vattentillgångars användbarhet för vattenledningens behov.

Ekman konstruerade åtskilliga instrument för vetenskapliga och tekniska ändamål, bl. a. (1873–1876) apparater för bestämmande av avdunstningens storlek m. m. på den meteorologisk-hydrografiska stationen på Käringön i Bohuslän, apparater för hydrografiska undersökningar (1869–1877), ett nytt instrument för bestämmande av normalljusets förbrukning vid ljusmätningar (1867) samt en apparat för erhållande av en konstant ljuskälla vid fotometriska undersökningar (1880).

Fredrik Laurentz Ekman var gift med Cecilia Augusta Koch (död 1911), vars mor var en Fröding. De hade fyra söner:
 Rolf Ragnar Ekman (född 1863)
 Sven Sigurd Ekman (1865–1947)
 Thord Thorsten Ekman (1869–1961)
 Vagn Walfrid Ekman (1874–1954), fysiker och oceanograf, känd för Ekmanspiralen

Makarna Ekman är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 

 Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1950

Noter

Svenska hydrografer
Svenska professorer i kemi
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1830
Avlidna 1890
Män
Forskare från Göteborg
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Svenska kemister under 1800-talet
Bear McCreary

Bear McCreary, född 17 februari 1979 i Fort Lauderdale, Florida, USA, är en amerikansk kompositör och musiker. Han är mest känd för sitt arbete med musiken för TV-serien Battlestar Galactica och ledmotivet till AMC:s apokalyptiska TV-serie The Walking Dead.

Filmografi (urval)

2010 – Dark Void (dataspel)

2010 – The Angry Video Game Nerd, avsnitt How the Nerd Stole Christmas (TV-serie)
2011 – Socom 4 (dataspel)

Externa länkar 
 Bear McCrearys webbplats
 

Amerikanska kompositörer
Personer från Fort Lauderdale
Födda 1979
Levande personer
Män
Szczyrk

Szczyrk är en stad i södra Polen. Szczyrk är en populär skidort och ligger i en bergskedja kallad Beskid Śląski och i dalen Zylica. Bergen som omger dalen är Skrzyczne (1257 m) och Klimczok (1117 m). Båda är tillgängliga för bergsvandring eftersom de är mycket lätta att klättra i. 

Szczyrk är ett skidcenter som har över 60 km skidåkningssträckor. Polska landslagen i skidor, backhoppning och konståkning har sin träningsbas i Szczyrk. Backhoppningsdelen i Winter European Youth Festival 2009 hölls i Szczyrk.

Vänorter 
 Jászkisér, Ungern (2004)
 Zetel, Tyskland (2008)

Städer i Schlesiens vojvodskap
Stadskommuner i Schlesiens vojvodskap
Vintersportorter i Polen