kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lagerduva

Lagerduva (Columba junoniae) är en duva som är endemisk för de västra Kanarieöarna.

Utseende 
Lagerduvan är en mörk duva jämnstor med ringduvan med en längd på 38–41 centimeter, men mer kortvingad än denna. Den är enfärgat purpurgråbrun med metallglans över huvudet och halsen som övergår i rosa på övre delen av ryggen. 

I den något ostadiga och långsamma flykten syns förutom de korta vingarna att täckare och pennor är likfärgade, stjärtovansida och övergump kontrasterande ljusgrå och att stjärten har ett beige brett band längst ut. Lagerduvan skiljer sig från kanarieduvan som också finns i de yttre Kanarieöarna genom att sakna svarta band på stjärten och den genomgående mörkare fjäderdräkten, men ljusare än denna på övergump och stjärtbas. 

Ungfågeln är lik adult men är mattare och mer varmbrun.

Läte 
Sången består av ett trestavigt hoande som inleds med ett ljust morrande ljud. Den mellersta tonen är i falsett och den sista utdragen. Vid uppflog klatschar vingarna.

Utbredning och biotop 
Fågeln är endemisk för västra Kanarieöarna på öarna La Palma, La Gomera, Hierro och Teneriffa. Den har tidigare även förekommit på Gran Canaria. Lagerduvan påträffas i klippiga bergssluttningar i eller strax nedanför skogar med lager och trädljung, 200–500 meter över havet i nordsluttningar och 600–1 000 meter i sydsluttningar. Den förekommer även i tallskog och i odlade områden.

Ekologi och beteende 
Lagerduvan är en vaksam fågel som uppträder enstaka eller bara några få tillsammans. Den häckar på marken i branta, klippiga och skuggiga områden med riklig buskvegetation mellan januari och september men oftast mellan april och juni. Den lägger vanligtvis ett, ibland två ägg. På Teneriffa är häckningsframgången dålig till följd av predation. 

Lagerduvan är vanligtvis stationär men kan röra sig från höglänta skogar till låglänta jordbruksområden på jakt efter frukt, säd, knoppar och blommor.

Status och hot 
Lagerduvan hotas av habitatförlust, predation av dess ägg från katt och svartråtta, illegal jakt och störningar från människan. Dessa hot i kombination med att den enbart häckar på fyra öar gjorde att internationella naturvårdsunionen IUCN länge kategoriserade den som starkt hotad. Studier har dock visat att den troligen vidgat sitt utbredningsområde och uppskattningar har visat på en större population än man tidigare trott. Sedan 2011 kategoriserar därför IUCN arten istället som nära hotad. Världspopulationen uppskattas till mellan 1.000 och 2.500 häckande par.

Namn 
Ernst Hartert som beskrev arten 1916 har gett den det vetenskapliga namnet junoniae efter La Palma och La Gomeras tidigare namn Junonia Mayor och Junonia Menor.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i palearktiska regionen
Endemiska fågelarter på Kanarieöarna
Vithuvad duva

Vithuvad duva (Columba leucomela) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning och systematik 
Vithuvad duva förekommer i kusttrakter och på skogbeklädda öar i östra Australien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Snöduva

Snöduva (Columba leuconota) är en asiatisk duva som lever mycket högt upp i bergstrakter.

Utseende 
Snöduvan är en 31–34 cm lång duva med ett rätt karakteristiskt utseende. Huvudet är svartaktigt och kontrasterar tydligt med vit halskrage och undersida, den senare övergående mot askgrått på buken. Ryggen är brungrå med en vit fläck på nedre delen, medan vingarna är blekare grå med tre bruna band. Den svarta stjärten har ett brett vitt band mitt på som smalnar av och böjer sig ut mot stjärthörnen. Ungfågeln har smala, beige spetsar på ovansidans fjädrar samt beige anstrykning på undersidan.

Läte 
Lätet är dåligt känt, men är tydligen rätt annorlunda från närbesläktade arter. Vanligaste lätet är en kort serie med stammande och något ekorrelika "kuk" eller "ki-kup". Spellätet rapporteras vara dämpad, ihåligt och buktalande.

Utbredning och systematik 
Snöduva delas in i två underarter med följande utbredning:
 Columba leuconota leuconota – förekommer i Himalaya från västra Afghanistan till Sikkim
 Columba leuconota gradaria – förekommer i bergsområden från östra Tibet till sydvästra Kina (Yunnan) och allra nordligaste Myanmar

Levnadssätt 
Snöduvan hittas i klippiga bergstrakter och ostörda bergsdalar från 3000 meters höjd ända upp till snögränsen på 5000 meter. Dagtid födosöker de på intilligande fält, men tar nattkvist i klippbranterna. Fågeln är relativt skygg och på sin vakt. Vintertid ses de i flockar om 150 individer eller fler, ofta i sällskap av stenduva, i vissa områden av klippduva.

Sommartid söker den sig till lägre nivåer och ses då i par och mindre flockar. Fågeln häckar i kolonier. Det slarvigt byggda boet av kvistar, gräs och fjädrar placeras i klippskrevor, på klippavsatser eller i grottor, och återanvänds år efter år. Den lägger normalt två ägg. Fågeln lever av bär, säd, knoppar, rotknölar, frön och skott.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Öbronsduva

Öbronsduva (Columba malherbii) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning 
Öbronsduvan förekommer på öarna São Tomé, Príncipe och Pagalu i Guineabukten.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Artens vetenskapliga namn hedrar den franska ornitologen Alfred Malherbe (1804-1866). Fram tills nyligen kallades den malherbeduva även på svenska, men justerades 2022 till ett enklare och mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar 

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Somaliaduva

Somaliaduva (Columba oliviae) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Somaliaduvan är en relativt liten (28 cm) ljust grå duva. På den adulta fågeln är fjäderdräkten mycket ljust grå, med varmare färgad ovansidan, mörk stjärtspets och ett mörkt band över övergumpen. Hjässan är skärbrun och ögat ljusgult. På sidan av halsen syns på närhåll en oljigt grön- och blåglänsande fläck. I dess utbredningsområde kan den bara förväxlas med tamduva, som är större och mycket mörkare. Lätet består av typiskt duvkutter.

Utbredning och systematik 
Somaliaduvan förekommer enbart i arida kustnära bergstrakter i norra Somalia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Internationella naturvårdsunionen IUCN anser att kunskapen kring arten är så pass begränsad att dess hotstatus inte går att bedöma i dagsläget.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Lady Olive Archer, fru till brittiska ornitologen och diplomaten Sir Geoffrey Archer.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter i Somalia
Gulfotad duva

Gulfotad duva<ref>Sveriges ornitologiska förening (2014) Officiella listan över svenska namn på världens fågelarter , <www.sofnet.org >, läst 2014-12-24</ref> (Columba pallidiceps'') är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Gulfotad duva är en stor (36–38 cm) duva med glänsande fjäderdräkt. Den är mestadels svart med grön, rosa och purpurfärgad glans. Huvudet är ljusgrått och de rätt kraftiga benen är bjärt gula. Lätet är okänt.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer i Bismarckarkipelagen och Salomonöarna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Gulfotad duva har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 2 500–10 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Andamanduva

Andamanduva (Columba palumboides) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende 
Andamanduvan är en rätt stor (41 cm) gråaktig duva med mörkt skiffergå ovansida och grå undersida, inklusive undre stjärttäckare. Den är ljusare på huvud och hals, på den senare diffust schackrutigt teckad. Tygel, näbbass och ögonring är rödaktiga.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på Andamanerna och Nikobarerna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som nära hotad. Den verkar vara beroende av tät skog och tros ha en fragmenterad population som kan vara i minskande på grund av jakt och skogsavverkning. Världspopulationen uppskattas bestå av mellan 2500 och 10000 vuxna individer.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Andamanöarna och Nikobarerna
Komorskogsduva

Komorskogsduva (Columba pollenii) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i främst vintergröna skogar på hög höjd i Komorerna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar François Paul Louis Pollen (1842–1866), fransk naturforskare och samlare av specimen på Madagaskar 1863–1866.

Noter

Externa länkar

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter i Komorerna
Sjalduva

Sjalduva (Columba pulchricollis) är en asiatisk fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Kännetecken

Utseende 
Sjalduvan är en 31-36 cm stor skogslevande duva. Huvudet är blågrått, nedåt övergående i en vit strupe. På nacken syns ett bred band bestående av svarta fjädrar med glansigt gulvita spetsar. Bröstet är grått, mot buk och undre stjärttäckare beige, de senare kontrasterande mot den mörka undersidan av stjärten.

Läten 
Lätet är ett upprepat, entonigt och lågt "whooh... whooh... whooh...".

Utbredning och systematik 
Sjalduvan förekommer från Indien till västra Kina, Tibet, Myanmar, nordvästra Thailand och Taiwan. Den har även nyligen noterats i norra Laos och norra Vietnam. Sjalduvan behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Sjalduvan förekommer i både löv- och barrskog i bergstrakter på mellan 1200 och 3200 meters höjd. Den födosöker mestadels i trädkronor på jakt efter frukt, men intar även frön, säd, ekollon, kardemummabär och små sniglar. Fågeln häckar mellan maj och augusti. Fågeln är stannfågel, men kan förutta vandringar efter tillgången på frukt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal på grund av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som sällsynt och tillbakadragen.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Purpurduva

Purpurduva (Columba punicea) är en hotad asiatisk fågel i familjen duvor.

Utseende 
Purpurduvan är en stor (36-40,5 cm), helmörk duva. Hanen har gråvit hjässa, purpurröd undersida med svag grönglans på nacken, mer glänsade mantel och rygg och mörkt skiffergrå övergump. Vingar och stjärt är svarta. Vidare är den vinröd på örontäckare, strupe och undersida, medan undre stjärttäckare är skiffergrå. Runt ögat syns en röd ring och även näbbroten är röd. Honan liknar hanen men har gråare hjässa.

Utbredning och systematik 
Purpurduvan förekommer från södra Tibet till östra Indien, Myanmar, Thailand och ön Hainan (södra Kina). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Purpurduvan har ett stort utbredningsområde, men världspopulationen uppskattas till högst 10.000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust och hårt jakttryck. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser den därför vara hotad och placerar den i hotkategorin sårbar.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Stenduva

Stenduva (Columba rupestris) är en bergslevande asiatisk fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer i bergstrakter i Asien. Arten minskar i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende 
Stenduvan är närbesläktad och mycket lik klippduvan men lever vanligtvis på högre höjd. Den särskiljs från klippduvan på det breda vita bandet på den i övrigt svarta stjärten. Den har också ljus rygg som kontrasterar mot den grå manteln och övergumpen, och den är oftast generellt något ljusare än klippduvan.

Läte 
Lätet anses vara likt klippduvans, men ett snabbt upprepat och gurglande "gut-gut-gut-gut” är både ljusare och mer abrupt avslutat, med en snabb serie korta och djupa toner som används som spelläte.

Utbredning och systematik 
Stenduva förekommer i bergstrakter i Asien och delas in i två underarter med följande utbredning:
 Columba rupestris turkestanica – förekommer från bergskedjan Altai till Turkestan, Tibet och norra Himalaya
 Columba rupestris rupestris – förekommer från västra Mongoliet till östra Tibet, södra Kina och Korea

Ekologi
Stenduvan lever i oländig terräng på 1 500 till 6 100 meters höjd, framförallt från 2 000 meter och högre. Den är huvudsakligen en stannfågel men populationer som häckar på mycket hög höjd flyttar till lägre nivåer på vintern. Den lever i flock året runt, ibland tillsammans med klippduvor, är orädd för människor och födosöker ofta i odlingar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal i konkurrens med klippduva, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs lokalt ofta ganska vanlig.

Namn 
Fågeln har på svenska även kallats östlig klippduva.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i palearktiska regionen
Sjöstedtduva

Sjöstedtduva (Columba sjostedti) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning 
Den förekommer i höglänta skogar i östra Nigeria och sydvästra Kamerun.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Sjöstedtduvan är uppkallad efter den svenska zoologen Yngve Sjöstedt som utförde flera vetenskapliga resor till Afrika, till bland annat Kamerun 1890-1892 varifrån han hemkom med betydande samlingar.

Referenser

Externa länkar 

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Sãotoméduva

Sãotoméduva (Columba thomensis) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Sãotoméduvan är en stor (37–40 cm) och mycket mörk duva. Den har mörkgrått huvud, lansettformade nackfjädrar med svart mitt och blågrå spetsar. Nacken är djupt purpurtonad, manteln rödbrun, rygg och övergump svarta och övre stjärttäckarna mörkbruna. Undersidan är mörkt rödbrun med vita fläckar. Honan är mattare färgad än hanen. Lätet är ett djupt, nästan ugglelikt hoande.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer enbart i skogar på São Tomé i Guineabukten. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Sãotoméduva har ett kraftigt begränsat utbredningsområde och en mycket liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 250–1000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av intensivt jakttryck. Fågeln är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som starkt hotad (VU).

Noter

Externa länkar 

Duvor
Endemiska fågelarter på São Tomé
Fåglar i etiopiska regionen
Afepduva

Afepduva (Columba unicincta) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Afepduvan är en stor grå duva, med röd bar hud runt ögat, rödaktig anstrykning på bröstet och ett ljusgrått band på stjärten som syns tydligt i flykten. Den skiljer sig från alla andra duvor i sitt utbredningsområde på genomgående ljusa fjäderdräkten och det tydliga stjärtbandet. Lätet består av en lång serie med fallande "huuuoooo".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i skogar kring Ekvatorn i västra och i centrala Afrika. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Afepduvan hittas i regnskog och galleriskog. Den ses ofta i flykten eller sittande synligt i ett dött träd, enstaka eller i smågrupper.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Boninduva

Boninduva (Columba versicolor) är en utdöd fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Fågeln förekom på Ogasawaraöarna i Japan och senaste kända observationen skedde 1889. Den dog ut på grund av avskogning, jakt och predationstryck ifrån introducerade arter som råttor och katter.

Noter

Externa länkar 

Duvor
Fåglar i palearktiska regionen
Utdöda fågelarter
Vitstrupig duva

Vitstrupig duva (Columba vitiensis) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Vitstrupig duva är en mörk glänsande duva med en trekantig strupfläck vars färg varierar geografiskt, oftast vit till ljusgrå, men i Små Sundaöarna mörk. Lätena varierar något, både djupa och dånande och ett ljusare "COOroo...COOroo...COOroo...".

Utbredning och systematik 
Vitstrupig duva har en vid utbredning från Filippinerna, söderut genom Indonesien till Melanesien och vidare österut till Samoa. Den delas in i åtta underarter med följande utbredning:
 vitiensis-gruppen
 Columba vitiensis griseogularis – förekommer i Filippinerna, Suluöarna och på öarna utanför norra Borneo
 Columba vitiensis anthracina – förekommer på Palawan och närliggande öar (Calauit, Comiran och Lambucan)
 Columba vitiensis metallica – förekommer i Små Sundaöarna
 Columba vitiensis halmaheira – förekommer från Banggaiöarna, Sulaöarna, Kaiöarna och  Moluckerna till Nya Guinea och Salomonöarna
 Columba vitiensis leopoldi – förekommer i Vanuatu
 Columba vitiensis hypoenochroa – förekommer på Nya Kaledonien, Île des Pins och Lojalitetsöarna
 Columba vitiensis vitiensis – förekommer i Fijiöarna
 Columba vitiensis castaneiceps – förekommer i västra Samoa (Savai'i, Apolima, Manono och Upolu)

Fågeln förekom även tidigare på Lord Howeön i form av underarten godmanae, men denna är numera utdöd.

Levnadssätt 
Vitstrupig duva förekommer från lågland till bergstrakter, inne i skog eller i skogsbryn. Framför allt på mindre öar kan den också ses nära bebyggelse. Den födosöker både i träden och på marken.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i oceaniska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i australiska regionen
Ecuadorsparvduva

Ecuadorsparvduva (Columbina buckleyi) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende 
Ecuadorsparvduvan är en liten duva med tvärt avskuren stjärt. Hanen är övervägande ljust gråbrun med blågrå hjässa och nacke och svarta fläckar på vingarna. Benen är skära. Honan liknar hanen men är något varmare brun, saknar grått på huvudet och har mer färglösa ben. I flykten syns att vingarna saknar inslag rostrött.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på torra stränder i västra Ecuador och den nordvästligaste delen av Peru (regionen Tumbes). Arten delas in i två underarter med följande utbredning:
 Columbina buckleyi buckleyi – nordvästra Ecuador till nordvästra Peru
 Columbina buckleyi dorsti – Marañondalen i nordvästra Peru

Levnadssätt 
Ecuadorsparvduvan hittas i öppen odlingsbygd och buskig skogsmark i låglänta områden och förberg. Där ses den i par eller småflockar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Clarence Buckley, amerikansk entomolog verksam som samlare i Bolivia 1874 och Ecuador 1878. Fram tills nyligen kallades den buckleysparvduva även på svenska, men justerades 2022 till ett enklare och mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Guldnäbbad sparvduva

Guldnäbbad sparvduva (Columbina cruziana) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i torra västra Ecuador, Peru och norra Chile. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Blåögd sparvduva

Blåögd sparvduva (Columbina cyanopis) är en akut utrotningshotad fågel i familjen duvor som enbart förekommer i Brasilien.

Utseende och läten 
Blåögd sparvduva är en liten (15,5 cm), brunaktig duva. Den är fylligt rostbrun på huvud, hals, bröst, övergump och vingar. Manteln och undersidan är ljusare, med vit undergump och vitaktig strupe. På vingarna syns mörkblå fläckar och mörkbruna yttre handpennor. Stjärten är svartaktig. Näbben är svart med grått vid näbbroten, fötterna skära och kring det blå ögat (som gett arten dess namn) syns grå bar hud. Lätet är okänt.

Utbredning och status 
Fågelns tidigare utbredningsområde har varit södra och centrala Brasilien. Länge befarades arten var utdöd eftersom den inte observerats i det vilda sedan 1941. 2016 observerades dock tolv individer i ett litet område i cerradon i Minas Gerais, i sydvästra Brasilien. Därefter har den påträffats på ytterligare tre platser. 

Världspopulationen bedöms vara mycket liten, under 250 vuxna individer, och dessutom kraftigt fragmenterad. Den tros också minska i antal till följd av kraftig habitatförlust i området. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som akut hotad.

Noter

Externa länkar

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Brasilien