kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nors kontrakt

Nors kontrakt var ett kontrakt inom Karlstads stift av Svenska kyrkan. Det upplöstes 1 april 2015

Kontraktskoden var 0909.

Administrativ historik
Kontraktet bildades 1788 genom en ombildning av Näs kontrakt och omfattade före 2000
Nors församling som 2006 uppgick i Nor-Segerstads församling
Segerstads församling som 2006 uppgick i Nor-Segerstads församling
Grums församling
Värmskogs församling som tillfördes 1992 från Gillbergs kontrakt
Eds församling som 2010 uppgick i Ed-Borgviks församling
Borgviks församling som 2010 uppgick i Ed-Borgviks församling
Säffle församling
Tveta församling som tillfördes 1962 från Gillbergs kontrakt
Bro församling
Södra Ny församling som 1970 uppgick i Ny-Huggenäs församling
Huggenäs församling som 1970 uppgick i Ny-Huggenäs församling
Millesviks församling som 2010 uppgick i Södra Värmlandsnäs församling
Botilsäters församling som 2010 uppgick i Södra Värmlandsnäs församling
Eskilsäters församling som 2010 uppgick i Södra Värmlandsnäs församling
Ölseruds församling som 2010 uppgick i Södra Värmlandsnäs församling

1 december 2000 tillfördes från då upphörda Gillbergs kontrakt
Gillberga församling 
Kila församling
Svanskogs församling 
Långseruds församling

1 april 2015 upphörde kontraktet och församlingarna överfördes till Södra Värmlands kontrakt ([Ed-Borgviks, Grums, Nor-Segerstads, och Värmskogs församlingar)
och Västra Värmlands kontrakt (övriga församlingar.

Kontraktsprostar

1648-1664 Sveno Anundi Faxelius, Kila
1665-1678 Andreas Petri Hofflandus, Grava
1678-1680 Johannes Johannis Iser, Sunne
1680-1688 Haquinus Elavi Hellichius, Grava
1688-1691 Erlandus Svenonis Faxelius, Kila
1691-1710 Magnus Andreae Carolinus, Grava
1710-1741 Johannes Dionysius Chenon, Kila
1741-1745 Laurentius Hesselgren, Sunne
1745-1771 Christopher Risell, Filipstad
1772-1776 Jonas Ullholm, Grava
1776-1788 Elof Sejdelius, Kila
1788-1805 Johan Ågren, Nor
1805-1820 Per Alstedt, Ölme
1820-1834 Jonas Wahlström, Nor
1834-1841 Johan Gustaf Waldenström, Nor
1841-1852 Noach Hedrén, By
1852-1878 Olaf Arrhenius, Nor
1881-1904 Jonas Bernhard Unger, Nor
1904-1906 Nils Bergsten, By
1906-1913 Lars Johan Wahlbäck, Åmål
1913-1925 Per Weiner, Nor
1925-1930 Herman Gustaf Ullstrand, Ed
1930-1940 Gustaf Petrus Sillén, Grums
1940-1948 Johan Svensson, Ed
1948-1956 Carl Wilhelm Mellkvist, Nor
1956-1962 Gustaf Emanuel Persson, By
1962-1963 Jakob Ragnar Stake, Grums
1963-1967 Karl Gustaf (Gösta) Evert Söderberg, Säffle
1967-1978 Erik Ferdinand Eriksson, Millesvik
1978-1983 Bertil Widman, Säffle
1983-1998 Ingvar Persson, Säffle-Tveta
1998- Anne-Sophie Flygg, Ed-Borgvik

Referenser 
Regional koder 1998 (pdf) Scb
post om kontraktet i Riksarkivet
För kontraktstillhörighet: Per församling enligt sökning - 
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok

Noter

Historiska kontrakt i Karlstads stift
Ronnie Busk

Ronnie Busk, född 29 maj 1944, död 3 mars 2005, var en svensk roman- och manusförfattare.

År 1969 utgavs hans första roman Änglaskuggor. Den handlar om Clas Holzer som lever sitt liv som tjuv och homosexuell. Boken bygger delvis på Ronnie Busks egna upplevelser och skrevs under en tids vistelse i fängelse.

År 1979 skrev han manus till filmen Stortjuven och medverkade även i en biroll.

Svenska romanförfattare
Svenska manusförfattare
Svenskspråkiga romanförfattare
Svenskspråkiga manusförfattare
Födda 1944
Avlidna 2005
Män
Millesviks socken

Millesviks socken i Värmland ingick i Näs härad, ingår sedan 1971 i Säffle kommun och motsvarar från 2016 Millesviks distrikt.

Socknens areal är 34,71 kvadratkilometer varav 34,51 land. År 2000 fanns här 137 invånare. Sockenkyrkan Millesviks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Millesviks församling och för de borgerliga frågorna bildades Millesviks landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Värmlandsnäs landskommun som 1971 uppgick i Säffle kommun. Församlingen uppgick 2010 i Södra Värmlandsnäs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Millesvik, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Näs härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Näs kompani.

Geografi
Millesviks socken ligger på södra delen av Värmlandsnäs med Vänern och en skärgård i väster. Socknen är en flack öppen odlingsbygd med skogsbygd däromkring.

I socknen finns Millesviks skärgårds naturreservat och gårdarna Hjälleskate, Kårud, Stegelsrud samt Hövik.

Fornlämningar
Från stenåldern finns en hällkista. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns sex gravfält och en fornborg. En offerkälla, Sankt Laurentius källa, finns nära kyrkan.

Namnet
Namnet skrevs 1330 Midilsvik och 1347 Myldeswik. Namnet har äldst troligen avsett Kalvöviken vid kyrkan. Föreldens tolkning är olkar.

Personer från bygden

Esaias Tegnérs fader, som också hetter Esaias Tegnér, var kyrkoherde i församlingen och avled där den 10 februari 1792.

Befolkningsutveckling

Se även
 Millesviks församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Värmlandsnäs hembygdsförening

Indelningar i Säffle kommun
Socknar i Näs härad
Imma på glas

Imma på glas är ett album av Irma Schultz, släppt 28 mars 2003.

Låtlista
Vad jag borde
Stereo
Djupt under snön
Imma på glas
Sju år på en dag
Druvor
Den här tiden av året
Svekfull måne
Något jag bara drömt
Allting som du gav
Gör någonting vackert
Farväl

Album av Irma Schultz Keller
Musikalbum 2003
Svenskspråkiga musikalbum
Yelverton Tegner (född 1946)

Sven Roland Yelverton Tegner, född 1946, är en svensk läkare. Han är son till läkaren Sven-Olof Tegner.

Tegner är professor i idrottsmedicin och specialist i ortopedi. Han var under åren 1977-2014 lagläkare för Luleå Hockey. Därutöver har han varit läkare för F19-landslaget i fotboll och var med vid lagets Europaseger 1999. Vidare har han varit lagläkare för Plannja basket, damlandslaget i basket och i fotboll.

Tegner tog läkarexamen vid Lunds universitet 1974 och disputerade 1986 vid Linköpings universitet på avhandlingen Cruciate Ligament Injuries - Rehabilitation and evaluation. Där presenterade han bl.a. ett sätt att värdera resultat efter skador på det främre korsbandet. Han var 1987 en av initiativtagarna till Svensk Ishockeyläkarförening. Han har de senaste decennierna bedrivit en omfattande idrottsmedicinsk forskning och har bland annat varit handledare för Inger Jacobsson till hennes avhandling Injuries among female football players. Sedan slutet av 1980-talet har han varit engagerad i handläggning av hjärnskakningar hos idrottsmän och medverkat till skapandet ett svenskt handläggningsprogram.

Efter tjänst på ortopedkliniken i Linköping flyttade han 1985 tillbaka till Luleå och efter fem år som överläkare på ortopedkliniken i Boden startade han 1990 tillsammans med Anders Henriksson det privata läkarhuset Hermelinen som han sålde 2010. Samma år utsågs han till professor i hälsovetenskap med inriktning på idrottsmedicin vid Luleå tekniska universitet. Numera bor han i Helsingborg.

Källor 

Svenska idrottsläkare
Svenska professorer i idrottsmedicin
Personer verksamma vid Luleå tekniska universitet
Alumner från Lunds universitet
Alumner från Linköpings universitet
Män
Födda 1946
Levande personer
Juste-Aurèle Meissonnier

Juste-Aurèle Meissonnier, född 1695 i Turin, död 31 juli 1750 i Paris, var en fransk guldsmed, ornamenttecknare och inredningsarkitekt under rokokons epok. Genom gravyrer spreds hans idéer och fick stort inflytande i tysk, spansk och östeuropeisk konsthistoria.

Biografi 
Jämte Oppenord och Germain Boffrand var Meissonnier rokokostilens skapare. Hans utgångspunkt var den italienska barockens sista utvecklingsfas. Hans stil kan i få ord karakteriseras genom frånvaron av räta linjer och vinklar: bågen härskar, linjerna ormar sig asymmetriskt, bisarrt, nyckfullt, men behagfullt, arkitektur- och möbelformer gör intryck av guldsmide, träsnideri eller porslin. 

Framför allt var Meissonnier dekoratör. Han fick av Ludvig XV titeln dessinateur du cabinet et orfèvre du roi. Bland de uppslag, som Meissonnier gjorde, märks hans aldrig utförda ritning till fasad för kyrkan Saint Sulpice i Paris, representativ för hans smak. Den tilltänkta fasaden består av konkava och konvexa plan mellan knippen av kolonner och pilastrar och med yppig dekorativ utsirning. Även takets ytterkontur, liksom det lanterninformiga, sexkantiga tornet, har idel svängda linjer. Kyrkan fick sedan en linjerät fasad i klassisk anda av florentinaren Servandoni. 

Meissonniers ritningar till dekoration av greve Bjelinskijs palats har blivit karakteriserade med orden "graciös vildhet". Bland Meissonniers ritningar märks Livré d'ornements en trente piéces, Livré d'orfèvrerie d'église en six pièces med flera. Meissonnier är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Källor

Noter

Litteratur 
 Fuhring, Peter, Juste-Aurèle Meissonnier: un génie du rococo 1695–1750. 2 vol. Turin: Umberto Allemandi 1999.

Franska målare
Franska skulptörer
Födda 1695
Avlidna 1750
Män
Rokokomålare
Personer från Turin
Representerade vid Nationalmuseum
Mistrals dotter

Mistrals dotter (originaltitel: Mistral's daughter) är en roman av Judith Krantz, publicerad 1982.

Handling 
I södra Frankrike blåser det in en het vind från Medelhavet som kallas Mistral. Det finns en mänsklig motsvarighet till denna vind som heter Julien Mistral. Han är en vilde, en självisk konstnär och geni, han älskar tre kvinnor från tre epoker i livet. Maggy hans modell och älskarinna från ungdomens dar. Teddy heter Maggys dotter, och hon blir kär i Mistral. Han får en egen dotter med Teddy som heter Fauve, hon letar efter kärlek och sanning i sig själv.

Handlingen börjar i Paris från 1920-talet och sträcker sig fram till nutiden.

Övrigt 
Boken har filmatiserats som miniserie under samma titel.

1900-talet i skönlitteratur
Frankrike i skönlitteratur
Skönlitteratur 1982
Amerikanska romaner
Engelskspråkig skönlitteratur
Näs härad

Näs härad var ett härad i sydvästra Värmlands län inom nuvarande Säffle kommun. Häradet omfattade knappt 750 km². Tingsplatsen låg från början av 1800-talet till 1902 i Råglanda strax utanför Säffle, därefter flyttade det till Säffle.

Häradsvapen

Näs häradssigill visade en segelskuta, vilken sedermera också kom att användas av Värmlandsnäs landskommun innan denna gick upp i Säffle kommun år 1970.

Historia
Historiskt sett var näset delat i tre olika härader: Näs, Sund och Slottbo, vilka alla tre också omnämns i Äldre Västgötalagen.

Geografi

Häradet utgjordes av Värmlandsnäs i sjön Vänern (därav namnet), från Byälven i norr till Lurö skärgård i söder.

Själva näset höjer sig sakta från Dalbosjön i väster och begränsas i öster mot Vänern av en nord-sydlig, rak förkastningsbrant, vars krön i Lurö skärgård söder om näset höjer sig över Vänerns yta. Näset är till största delen slättbygd, uppdelad av en mängd mindre bergsryggar. Kring Byälven och sjöarna omges jordbruksbygderna av höglänt skogsterräng.

Socknar
Näs härad omfattade tio socknar.

Botilsäter
Bro
By
Eskilsäter
Huggenäs
Kila
Millesvik
Södra Ny
Tveta
Ölserud
samt
Säffle köping (från 1951 Säffle stad)

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet har från 1779 hört till Värmlands län, innan dess Närkes och Värmlands län. 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1682-1795 Mellansysslets fögderi
1796-1966 Södersysslets fögderi
1967-1990 Säffle fögderi

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1680-1830 Näs tingslag inom domsagorna
1680-1742 Jösse, Färnebo, Grums, Karlstads, Näs, Gillbergs, Nordmarks och Nyeds häraders domsaga kallad Västersysslets domsaga
1743-1755 Jösse, Näs, Gillbergs och Nordmarks häraders domsaga kallad Västersysslets domsaga med
1756-1778 Jösse, Näs, Gillbergs, Nordmarks och Grums häraders domsaga kallad Västersysslets domsaga
1779-1829 Näs och Gillbergs häraders domsaga kallad Västersysslets domsaga 
1830-1947 Näs, Gillbergs och Nordmarks häraders domsaga, kallad Södersysslets domsaga med
1948-1970 Södersysslets tingslag inom Södersysslets domsaga

1971-2005 Arvika tingsrätt och dess domsaga
2005- Värmlands tingsrätt och dess domsaga

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Arvika tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nordisk familjebok, uppl 2, band 20, 1914WebbkällorNäs häradssigill på Wermlandsheraldik.se, 2009-02-25, kl. 15:29
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Härader i Värmlands län
Vitlökspress

Vitlökspress är ett köksredskap med vars hjälp det är möjligt att pressa delar av eller ibland en hel vitlök. Vitlökspressen kan vara svår att få helt ren efteråt. Alternativ till att pressa vitlöken, vilket är vanligt bland TV-kockar, är att hacka den eller riva den på exempelvis rivjärn.

Uppfinnaren av vitlökspressen var Karl Zysset, grundare till det schweiziska köksföretaget Zyliss. Han arbetade som cykelmekaniker och 1950 skapade han en vitlökspress av aluminium, som i handen påminde om handbromsen på en cykel. I samband med det grundade han företaget och gick över till köksredskap istället för cykeldelar. Han uppfann därefter andra köksredskap som salladsslungan och lökhackaren.

Variationer 
Det finns även variationer på vitlökspressen.

 Med en låda nertill som samlar upp den pressade vitlöken.
 En låda med ett knivgaller längst upp som används för att pressa vitlöken igenom. Det skapar väldigt små bitar vitlök på en gång.
 En så kallad "Garlic Twister" som är en kort, tvådelad cylinder. De två delarna roteras och hackar på så sätt upp vitlöken.

Se även
Potatispress

Referenser 

Köksredskap
Schweiziska uppfinningar
Stavmixer

Stavmixer är ett avlångt (stavformat), elnätdrivet eller batteridrivet köksredskap som i stort sett fyller samma funktion som en traditionell mixer men lämpar sig bättre för arbeten av mindre karaktär. En stavmixer kan mixa, hacka, bereda och vispa. Den har på 2000-talet blivit vanlig på såväl restauranger som i hemmen.

Externa länkar 

Hushållsapparater
Masskommunikation

Masskommunikation är ett begrepp som vanligtvis syftar på medier som når ut till massorna som t.ex. radio, tv och dagstidningar. Kännetecknande för denna typ av kommunikation är att den ofta sker i form av envägskommunikation.

Generellt så markerar mass- inte att ett visst antal individer tar emot medieprodukterna, utan snarare att produkterna finns i princip tillgängliga till ett flertal mottagare. Antalet kan vara räknebara eller oräknebara. Prefixet mass- används också i sammansatta ord som masskultur, massproduktion, masspsykos, massdöd, massgrav, massgods, massutvandring, massundervisning, massutbildning, etc, och anses av många antyda att mottagarna är passiva, då ingen aktiv dialog eller interaktivitet förekommer, och att de utgör ett stort hav av odifferentierade individer.

Referenser

Noter

Se även
 Medium
 Massmedium
 Medie- och kommunikationsvetenskap
 Massmedier i Sverige
 Envägskommunikation
 Journalistutbildning

Typer av kommunikation
Medievetenskap
Säffle köping

Säffle köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Säffle köping bildades 1882 genom en utbrytning ur By landskommun. By landskommun inkorporerades sedan 1943 i köpingen. Köpingen ombildades tillsammans med Tveta landskommun 1951 till Säffle stad.

Säffle församling utbröts 1911 ur By församling, där By församling sedan 1943 inkorporerades i Säffle församling.

Köpingens vapen
Blasonering: Av guld och blått medelst en vågskura delad sköld, i vars övre fält en uppstigande blå örn med röd näbb och tunga.

Säffle kommunvapen fastställdes av Kungl. Maj:t 1949 för Säffle köping och fördes från 1951 av Säffle stad. Det blå undre fältet syftar på Säffle kanal och örnen är ur Värmlands vapen. Efter kommunbildningen registrades vapnet oförändrat 1974 för Säffle kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Säffle kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges köpingar
Säffle
Envägskommunikation

Envägskommunikation är en form av kommunikation som är enkelriktad. Exempel på enkelriktad kommunikation är massmedier såsom TV, radio och dagstidningar. 

Interaktionspunkter mellan skribent och läsare, såsom insändare i en tidning eller en radiokanals webbplats, möjliggör däremot för kommunikation både mellan tittare/lyssnare/läsare och exempelvis skribent/läsare, men budskapet en läsare framför på en hemsida får å andra sidan inte likvärdig exponering som det skribenten publicerar.

Teknisk term för envägskommunikation är  simplex.

Se även 
Tvåvägskommunikation

Typer av kommunikation
Kanderade kastanjer

Kanderade kastanjer är en konfekt bestående av syltade ädelkastanjer överdragna med sockerglasyr. Metoden att tillverka kanderade kastanjer utvecklades på 1500-talet i Cuneo, Italien och Lyon, Frankrike. Den är tidskrävande; kastanjerna ska ligga i starkt koncentrerad sockerlag i flera dygn. Det är lätt att misslyckas eftersom kastanjerna lätt går sönder. 1882 skapade ingenjören Clément Faugier en metod att framställa denna konfekt industriellt, vilket gjorde den mer allmänt förekommande. Tre år senare blev samme ingenjör mycket känd, då han fick idén att göra söt kastanjepuré av de kastanjer som gått sönder under tillverkningen. Denna puré används till bakverk och desserter.

Varje höst, när ädelkastanjerna är nyskördade, tillverkar de flesta franska bagerier en omgång kanderade kastanjer, som sedan säljs i lösvikt. De industriellt tillverkade finns att köpa i mer eller mindre exklusiva förpackningar.

Referenser
Artikeln bygger på motsvarande artikel på franska Wikipedia i den version den hade 3 februari 2007

Godis
Mat och dryck i Frankrike
Arne Larzon

Arne Alvar Malte Larzon, född 25 mars 1914 i Göteborg, död 17 augusti 2000 i Partille, var en svensk målare, gift med konstnären Ann-Christin Larzon.

Arne Larzon utbildade sig 1931–1933 vid National Academy i New York, 1933–1937 vid Valands konstskola för Sigfrid Ullman och gjorde sen studieresor till USA, Afrika, Spanien, Grekland, Portugal och de nordiska länderna. Hans konstverk omfattar landskapsskildringar från Bohuslän och Gotland. 

Han är representerad på  Moderna museet  och Göteborgs Konstmuseum. Larzon är begravd på Kvibergs kyrkogård i Göteborg.

Källor
Natur och Kulturs konstnärslexikon.
Länk till konstnärslexikonet Amanda
 Larzon, Arne Alvar Malte på SvenskaGravar.se

Fotnoter

Externa länkar
Hemsida 

Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Konstnärer från Göteborg
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Födda 1914
Avlidna 2000
Män
Norra Dals kontrakt

Norra Dals kontrakt var ett kontrakt inom Karlstads stift av Svenska kyrkan. 

Kontraktskoden var 0910.

Administrativ historik
Kontraktet omfattade från 1792 och före 2001
Steneby församling som 2010 uppgick i Steneby-Tisselskogs församling
Tisselskogs församling som 2010 uppgick i Steneby-Tisselskogs församling
Bäcke församling som 2010 uppgick i Bäcke-Ödskölts församling
Ödskölts församling som 2010 uppgick i Bäcke-Ödskölts församling
Ärtemarks församling
Torrskogs församling som 1962 tillförts från Nordmarks kontrakt
Fröskogs församling som 2006 uppgick i Fröskog-Edsleskogs församling som 2010 uppgick i Åmåls församling
Edsleskogs församling som 2006 uppgick i Fröskog-Edsleskogs församling som 2010 uppgick i Åmåls församling
Laxarby församling som 2012 uppgick i Laxarby-Vårviks församling
Vårviks församling som 1962 tillförts från Nordmarks kontrakt och som 2012 uppgick i Laxarby-Vårviks församling
Tösse med Tydje församling som 2010 uppgick i Åmåls församling
Ånimskogs församling som 2010 uppgick i Åmåls församling
Åmåls stadsförsamling som 1963 uppgick i Åmåls församling
Åmåls landsförsamling  som 1963 uppgick i Åmåls församling
Mo församling  som 2010 uppgick i Åmåls församling
2001 tillfördes från då upphörda Västra Dals kontrakt
Dals-Eds församling 
Nössemarks församling som 2010 uppgick i Dals-Eds församling
Håbols församling som 2010 uppgick i Dals-Eds församling
Rölanda församling som 2010 uppgick i Dals-Eds församling
Gesäters församling som 2010 uppgick i Dals-Eds församling
Töftedals församling som 2010 uppgick i Dals-Eds församling

Karlstads stift fick den 1 april 2015 ny kontraktsindelning med sex kontrakt. Norra Dals kontrakt lades då samman med Södra Dals kontrakt och bildade Dalslands kontrakt.

Referenser 
Regional koder 1998 (pdf) Scb
post om kontraktet i Riksarkivet
För kontraktstillhörighet: Per församling enligt sökning - 
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok

Noter

Historiska kontrakt i Karlstads stift
CK Falken

Cykelklubben Falken är cykelklubb från Haninge, söder om Stockholm, som bildades den 1 februari 1927.

Den är en av Sveriges mest anrika och framgångsrika cykelklubbar. Den fick redan första året sin första svenska mästare. Det var Nils Holmqvist som vann milen på tiden 14 minuter och 18 sekunder - en tid som faktiskt är gångbar även i våra dagar. Klubben har även på senare tid presterat många fina resultat.

Referenser

Externa länkar
Webbplats

Cykelklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1927
Sportklubbar i Huddinge kommun
Domprosteriet, Karlstads stift

Domprosteriet i Karlstads stift är ett kontrakt inom Karlstads stift av Svenska kyrkan. Kontraktskoden är 0901.

Administrativ historik
Kontraktet bildades 1647 med namnet Kils kontrakt och omfattade från 1819 och före 1962
Karlstads stadsförsamling som 1934 namnändrades till Karlstads församling som 1962 namnändrades till Karlstads domkyrkoförsamling
Karlstads landsförsamling som 1934 uppgick i Karlstads församling 
Stora Kils församling
Frykeruds församling
Övre Ulleruds församling som 2006 uppgick i Ulleruds församling som 2013 uppgick i Forshaga-Munkfors församling
Nedre Ulleruds församling som 2006 uppgick i Ulleruds församling som 2013 uppgick i Forshaga-Munkfors församling
Ransäters församling som 2010 uppgick i Munkfors-Ransäters församling som 2013 uppgick i Forshaga-Munkfors församling
Munkfors församling som bildades 1918 och som 2010 uppgick i Munkfors-Ransäters församling som 2013 uppgick i Forshaga-Munkfors församling
Grava församling
Forshaga församling som 2013 uppgick i Forshaga-Munkfors församling
Hammarö församling

1962 namnändrades kontraktet till Domprosteriet samtidigt som från Nyeds kontrakt tillfördes
Östra Fågelviks församling som 2006 uppgick i Väse-Fågelviks församling
samtidigt bildades
Norrstrands församling

1992 tillfördes från Jösse kontrakt
Boda församling
samtidigt bildades
Västerstrands församling

2001 tillfördes från då upplösta Nyeds kontrakt
Väse församling som 2006 uppgick i Väse-Fågelviks församling
Nyeds församling som 2006 uppgick i Alster-Nyedsbygdens församling
Älvsbacka församling som 2006 uppgick i Alster-Nyedsbygdens församling
Alsters församling som 2006 uppgick i Alster-Nyedsbygdens församling

1 april 2015 överfördes till det då nybildade Södra Värmlands kontrakt
Stora Kils församling
Frykeruds församling
Boda församling
Grava församling
Forshaga-Munkfors församling

Referenser
Regional koder 1998 (pdf) Scb
post om kontraktet i arkivet för Frykdals kontrakt i Riksarkivet
För kontraktstillhörighet: Per församling enligt sökning - 
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok

Noter

Kontrakt i Karlstads stift