kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gislaveds köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Gislaveds köping. För orten se Gislaved, för dagens kommun, se Gislaveds kommun.

Gislaveds köping var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Gislaveds köping bildades 1949 genom en ombildning av Båraryds landskommun där municipalsamhället Gislaved funnits sedan 1904 samt med en utbrytning ur Anderstorps landskommun av municipalsamhället Gyllenfors som bildats där 1939. 1952 inkorporerade köpingen Våthults landskommun och Bosebo landskommun innan köpingen 1971 ombildades till Gislaveds kommun.

Köpingen hörde till Gislaveds församling som bildades 1951 genom en ombildning av Båraryds församling och kyrkobokföringsdistriktet Gyllefors från Anderstorps församling. 1 januari 1952 tillkom Våthults församling och Bosebo församling.

Köpingsvapnet
Blasonering: I rött fält ett topografiskt gästgiveritecken av guld, omgivet av en ring av silver.

1953 fastställdes vapnet. Vapnet skulle spegla något för orten karaktäristiskt. Man tog fasta på att Gislaved under flera århundraden haft ett gästgiveri och använde sig av symbolen för detta. Det var en så kallad remmare, ett glas som användes vid högtidligare intagande av brännvin, vilket möjligen var orsaken till att förslaget underkändes i en första prövning. Frågan lades på is, men vid beskedet att kungens eriksgata skulle passera orten, fick Gislaved dock sitt vapen godkänt. Vapnet registrerades för den nya kommunen i PRV 1974.

Geografi
Gislaveds köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 169,94 km², varav 157,77 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade köpingen den 1 november 1960 en areal av 172,42 km², varav 160,20 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Gislaveds köping fanns tätorten Gislaved, som hade 5 636 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 95,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i Gislaveds köping 1950–66

Källor

Fotnoter

Indelningar i Gislaveds kommun
Sveriges köpingar
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Byggnadsföreningens hus

Byggnadsföreningens hus, med fastighetsbeteckning Hästen 25, är en kontorsfastighet på Norrlandsgatan 11 i Stockholm.

Historik
Byggnaden uppfördes 1937 för  Stockholms byggnadsförening efter ritningar av arkitekten Sven Markelius. Restaurang Fontainebleau låg i fastigheten, och utsattes för ett bombattentat på nyårsafton 1982, då inredningar av högt kulturhistoriskt värde förstördes och varefter byggnaden fick renoveras.

Fastigheten omfattar cirka 3 000 m², och inrymmer butiker, kontor, föreningens klubblokaler, bibliotek och kansli samt en konferenslokal. Byggnaden är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att den bedöms vara "särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt".

Referenser

Källor
RAÄ:s bebyggelseregister: HÄSTEN 25 - husnr 1
Officiell webbplats
Bygget Fest & Konferens

Vidare läsning
Stockholms byggnadsförenings hus - Byggmästaren 1937

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Norrmalm
Sven Markelius
Grönmärkta byggnader i Stockholm
Gränna stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Gränna stad. För orten se Gränna.

Gränna stad var en stad och kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Staden grundades den 24 januari 1652 under namnet "Brahe-Grenna" av greve Per Brahe d.y. Brahe-Grenna var Sveriges första och enda feodalstad, grundad med grevliga snarare, än kungliga stadsprivilegier. Grevskapet Visingsborg drogs in efter 1680 och Gränna erhöll också kungliga stadsprivilegier den 28 januari 1693.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1952 inkorporerades Gränna landskommun. 1971 gick staden upp i den då nybildade Jönköpings kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gränna, med samma omfattning som Gränna församling hade 1999/2000 och fick 1963, och vari detta område ingår.

Stadens rådhusrätt upphörde med utgången av år 1935, då Gränna lades under landrätt och ingick i Tveta, Vista och Mo tingslag.

Stadsförsamlingen var Gränna stadsförsamling och från 1952 också Gränna landsförsamling, vilka gick samman 1963 att bilda Gränna församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0596 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950 och omfattar då även Gränna socken.

Stadsvapnet
Blasonering: I blått fält två liljor och därunder en sexuddig stjärna, allt av guld.

Vapnet fastställdes av Kungl Maj:t år 1940.

Geografi
Gränna stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 143,10 km², varav 127,17 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade staden den 1 november 1960 en areal av 142,89 km², varav 127,59 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Gränna stad fanns tätorten Gränna, som hade 1 703 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 53,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Referenser

Indelningar i Jönköpings kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Huskvarna stad

För den tidigare järnvägsstationen Huskvarna Stad, se Huskvarna Stad (station)

Huskvarna stad var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Huskvarna stad bildades 1911 genom en ombildning av Huskvarna köping som i sin tur bildats 1907 genom en utbrytning ur Hakarps landskommun. 1967 inkorporerades Hakarps landskommun i Huskvarna stad. 1971 gick staden upp i den då nybildade Jönköpings kommun.

Den 1 januari 1957 överfördes till Huskvarna stad från Jönköpings stad två områden. Ett område med 291 invånare och omfattande en areal av 0,76 km², varav 0,73 km² land överfördes från Ljungarums församling. Det andra ett område med 12 invånare och omfattande en areal av 0,87 km², varav allt land överfördes från Jönköpings Kristina församling.

Den 1 januari 1960 överfördes från Huskvarna till Jönköpings stad och Ljungarums församling ett område med 6 invånare och omfattande en areal av 0,03 km² land. Samtidigt överflyttades i motsatt riktning ett obebott område omfattande en areal av 0,001 km² land. Dessutom överfördes från Huskvarna till Jönköpings stad och Kristina församling ett område med 8 invånare och omfattande 0,07 km² land.

1 januari 2016 inrättades distriktet Huskvarna, med samma omfattning som Huskvarna församling hade 1999/2000 och fick 1919, och vari detta område ingår.

I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Tveta, Vista och Mo tingslag.

I kyrkligt hänseende hörde staden till Huskvarna församling från 1919, Hakarps församling dessförinnan.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0605 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: En blå sköld med en av vågskuror bildad balk, åtföljd på vardera sidan av en musköt och en vinge, allt av silver.

Vapnet fastställdes 1911.

Geografi
Huskvarna stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 6,14 km², varav 6,06 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade staden den 1 november 1960 en areal av 7,85 km², varav 7,72 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Huskvarna stad fanns del av tätorten Jönköping, som hade 13 807 invånare i staden den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 100,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Anmärkningar

Källor

Indelningar i Jönköpings kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Mariannelunds köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Mariannelunds köping. För tätorten, se Mariannelund.

Mariannelunds köping var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Köpingen bildades 1928 genom en utbrytning ur Hässleby landskommun. Vid kommunreformen 1952 utökades köpingen genom återförening med Hässleby och sammanläggning med Kråkshults landskommun. Mariannelund kvarstod som egen kommun fram till kommunreformen 1971, då området gick upp i Eksjö kommun.

Den 17 oktober 1941 särskildes Mariannelunds köping ur Hässleby socken i fastighetsredovisningen. Tidigare hade köpingen förts under socknen i fastighetshänseende.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde köpingen Hässleby församling. Från 1952 tillhörde köpingen också Kråkshults församling.

Köpingsvapnet
Blasonering: I grönt fält en störtad inböjd spets av guld, belagd med ett grönt treblad med stjälk och åtföljd på vardera sidan av ett veteax av guld.

Vapnet antogs av dåvarande Mariannelunds köping år 1948, men blev aldrig fastställt av Kungl Maj:t. Trebladet och veteaxen kommer från äldre häradssigill.

Geografi
Mariannelunds köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 166,69 km², varav 161,71 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade köpingen den 1 november 1960 en areal av 165,14 km², varav 159,97 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Mariannelunds köping fanns tätorten Mariannelund, som hade 1 901 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 60,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i Mariannelunds köping 1938–1966

Referenser

Indelningar i Eksjö kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Tjurtjchela

Tjurtjchela (georgiska: ჩურჩხელა, ryska: чурчхела; Tjurtjchela, turkiska: Cevizli sucuk, azerbajdzjanska: Qozlu sucuk) är en traditionell, korvformad, sötsak som har sitt ursprung i Kaukasus, i huvudsak Georgien, men den är även populär i Ryssland och Turkiet. 
Tjurtjchela tillverkas på valnötter, hasselnötter, mandel och russin, som fästs på en sträng. De doppas sedan i tjock vit druvsaft (metoden påminner om ljusstöpning), och torkas sedan till en korvliknande form. 

Andra variationer på Tjurtjchela tillverkas, utöver i Ryssland och Turkiet, även i Armenien och Azerbajdzjan

Galleri

Källor

Externa länkar 
Tjurtjchelarecept 

Godis
Georgiska maträtter
Norrahammars köping

Norrahammars köping var en tidigare köping i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sandseryds socken i Tveta härad i Småland landskommunen Sandseryd.

Den 1 januari 1943 (enligt beslut den 27 mars 1942) ombildades Sandseryds landskommun till Norrahammars köping. Samtidigt överfördes vissa områden, omfattande en areal av 0,85 km², varav 0,84 km² land, till Månsarps landskommun. Enligt samma beslut överfördes till den nybildade köpingen ett område omfattande en areal av 4,53 km², varav allt land, från Barnarps landskommun.

Norrahammars köping påverkades inte av kommunreformen 1952. 

Den 1 januari 1954 överfördes från Norrahammars köping och församling till Jönköpings stad och Jönköpings Sofia församling ett område med 129 invånare och omfattande en areal av 11,20 kvadratkilometer, varav 10,85 kvadratkilometer land. Samma datum överfördes ett område, Hökhult 2, med 334 invånare från Tenhults landskommun och Barnarps församling omfattande en areal av 1,14 kvadratkilometer, varav 1,13 land.

Den 1 januari 1971 upplöstes köpingen och området gick upp i Jönköpings kommun.

Kyrklig tillhörighet
Köpingen hörde i kyrkligt hänseende till Norrahammars församling.

Kommunvapnet
Blasonering: Delat av guld vari en blå, femuddig stjärna, och blått, vari två framifrån sedda, bjälkvis ordnade räckhammare av guld.

Detta vapen fastställdes för köpingen av Kungl. Maj:t den 15 februari 1947.

Geografi
Norrahammars köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 56,00 km², varav 55,35 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade köpingen den 1 november 1960 en areal av 48,52 km², varav 48,10 km² land.

Tätorter i köpingen 1960

Tätortsgraden i köpingen var den 1 november 1960 95,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942–1966

Anmärkningar

Källor

 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges köpingar
Indelningar i Jönköpings kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Nässjö stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Nässjö stad. För orten se Nässjö, för dagens kommun, se Nässjö kommun.

Nässjö stad var en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Nässjö stad bildades 1914 genom en ombildning av Nässjö köping som 1890 utbrutits ur Nässjö landskommun.

Den 1 januari 1948 (enligt beslut den 15 november 1946) inkorporerades Nässjö landskommun, omfattande 89,45 km² (varav 82,85 km² land) och 1 808 invånare. I avseende på fastighetsredovisningen inkorporerades också Nässjö socken i staden.

Staden, tillsammans med fem angränsande kommuner (Bodafors köping samt landskommunerna Norra Sandsjö, Solberga, Forserum och Malmbäck), bildade Nässjö kommun den 1 januari 1971.

I likhet med andra sentida stadsbildningar infördes inte egen jurisdiktion med borgmästare och magistrat, utan staden lydde fortsatt under landsrätt i Tveta, Vista och Mo tingslag.

Nässjö församling var både stadens och landskommunens församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0646 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket innebär att den också omfattar Nässjö socken.

Stadsvapen
Blasonering:  En sköld av guld med ett blått kugghjul, däröver en blå chef med trenne grankottar av sagda metall.

Vapnet utarbetades av dåvarande riksheraldikern och fastställdes för Nässjö stad år 1918. Kugghjulet symboliserar industri och järnväg. Sex banor strålade då samman, vilket kan antydas av hjulets sex ekrar. Antalet nämns dock inte i blasoneringen. Kottarna ska syfta på den skogrika omgivningen. Efter kommunbildningen 1971 registrerades det gamla stadsvapnet oförändrat.

Geografi
Nässjö stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 104,45 km², varav 96,35 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade staden den 1 november 1960 en areal av 104,53 km², varav 97,17 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Nässjö stad fanns tätorten Nässjö, som hade 17 307 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 93,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Källor

Indelningar i Nässjö kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Sävsjö stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Sävsjö stad. För orten se Sävsjö, för dagens kommun, se Sävsjö kommun.

Sävsjö stad var en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Sävsjö stad bildades den 1 januari 1947 (enligt beslut den 30 augusti 1946) genom en ombildning av Norra Ljunga landskommun (46,42 km², varav land 45,77 km²; 1 275 invånare) och Vallsjö landskommun (45,66 km², varav land 40,96 km²; 2 630 invånare) samt Sävsjö municipalsamhälle (belägen i båda kommunerna; inrättat 29 september 1882).

Den 1 januari 1952 (i samband med kommunreformen 1952) inkorporerades Hjärtlanda landskommun.

Staden ombildades genom kommunreformen den 1 januari 1971 till Sävsjö kommun.

Judiciell tillhörighet
I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Njudungs domsaga: till 1948 i Västra Njudungs tingslag, därefter i Njudungs domsagas tingslag.

Kyrklig tillhörighet
Staden tillhörde Sävsjö församling, bildad den 1 januari 1947 genom sammanslagning av Norra Ljunga församling och Vallsjö församling. 1952 tillfördes Hjärtlanda församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0665 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950 samt Norra Ljunga socken.

Stadsvapen
Blasonering: Sköld delad, övre fältet av guld, undre fältet blått, vari en fristående krenelerad mur av guld, med tre tinnar.

Vapnet stadfästes vid Sävsjös stadsblivande år 1947. Muren avser den yngre Stureättens gods Ekesjö och den blå-gula skölden är ätten Natt och Dags vapen. Riksheraldikerämbetet föreslog denna historiska komposition. Efter kommunbildningen registreras vapnet för Sävsjö kommun i PRV 1974.

Geografi
Sävsjö stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 116,61 km², varav 109,71 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade staden den 1 november 1960 en areal av 117,15 km², varav 110,13 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Sävsjö stad fanns tätorten Sävsjö, som hade 4 230 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 82,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946–1966

Källor

Indelningar i Sävsjö kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Tranås stad

Denna artikel handlar om den tidigare stadskommunen Tranås stad. För orten se Tranås, för dagens kommun, se Tranås kommun.

Tranås stad var en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Tranås stad bildades den 1 januari 1919 genom sammanslagning av tre områden:
av Tranås köping med 2 338 invånare, som 1882 utbrutits ur Säby landskommun.
av Tranås kvarns municipalsamhälle med 1 270 invånare i Säby landskommun, bildat 1903
ett område från Säby landskommun med 1 932 invånare, bestående av följande hemman: ½ mantal Tranåskvarn, 1 mantal Tranås, Sibbarp, Hätta, Skinnarp, Norrby, Stoeryd, Kimmarp, Ängaryd, Hubbarp, Åsvallehult samt utjorden Brestorps Södergårds utäng, jämte utsöndringar gjorda från de nämnda fastigheterna.

Den nya staden omfattade en areal av 14,21 km², varav 13,73 km² land, och hade 5 540 invånare den 1 januari 1919.

Staden inkorporerade den 1 januari 1951 (enligt beslut den 3 mars 1950) Säby landskommun, som hade 3 515 invånare och omfattade en areal av 203,84 km², varav 183,55 km² land. Staden hade före inkorporeringen samma datum 10 335 invånare och omfattade en areal av 14,21 km², varav 13,73 km² land. I avseende på fastighetsredovisningen inkorporerades också Säby socken i staden.

Som förberedelse inför kommunreformen 1971 trädde Sveriges indelning i kommunblock i kraft den 1 januari 1964. Tranås stad ingick då i kommunblocket Tranås tillsammans med Linderås landskommun. Redan den 1 januari 1967 inkorporerades Linderås i staden. 

När enhetlig kommuntyp infördes i Sverige den 1 januari 1971 ombildades Tranås stad till Tranås kommun den 1 januari 1971.

Den 1 januari 1952 tillhörde Tranås stad Tranås landsfiskalsdistrikt samt Tranås fögderi.

Judiciell tillhörighet
I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Norra Vedbo tingslag, som uppgick i Norra och Södra Vedbo domsagas tingslag den 1 januari 1948.

Kyrklig tillhörighet
Staden tillhörde, som dess föregångare Tranås köping, Säby församling. Den 1 januari 1967 tillkom Adelövs församling och Linderås församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0671, som dock ersatts av 3055 som motsvarar den omfattning staden samt Säby socken hade kring 1950.

Stadsvapen
Blasonering: En sköld av guld med en trana i naturlig färg stående på ett grönt berg.

Vapnet, ett typexempel på ett talande vapen  (en trana på en ås), fastställdes för Tranås stad år 1919. Det registrerades 1974 för kommunen hos Patent- och registreringsverket.

Geografi
Tranås stad omfattade den 1 januari 1951 en areal av 218,05 km², varav 197,28 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade staden den 1 november 1960 en areal av 217,46 km², varav 198,66 km² land.

Tätorter i staden 1960

Tätortsgraden i staden var den 1 november 1960 91,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Källor

Indelningar i Tranås kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Vetlanda stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Vetlanda stad. För orten se Vetlanda, för dagens kommun, se Vetlanda kommun.

Vetlanda stad var en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Vetlanda stad bildades 1920 genom en ombildning av Vetlanda köping som 1909 utbrutits ur Vetlanda landskommun.

Stadens territorium ändrades flera gånger (årtal avser den 1 januari det året om inget annat anges):
1946 - Enligt beslut den 23 mars 1945 överfördes till staden vissa områden med 1 149 invånare och omfattande en areal av 12,35 km², varav 12,08 km² land, från Vetlanda landskommun. Området överfördes också till staden från Vetlanda socken i fastighetshänseende. Områdena bestod av följande fastigheter, eller delar av fastigheterna: Maden, Marieberg, Mogärde, Nässja nr 2, Torget nr 1:3, Upplanda nr 2, 6 och 6, Vetlanda nr 1-3, 5 och 7 samt Östanå.

1947 - Enligt beslut den 29 mars 1946 överfördes till staden och stadens församling vissa områden med 213 invånare och omfattande en areal av 1,64 km², varav 1,60 km² land, från Bäckseda landskommun och församling.

1957 - Till Vetlanda stad överfördes från Vetlanda landskommun och Bäckseda församling ett obebott område omfattande en areal av 0,34 km², varav allt land.

Den 1 januari 1971 ombildades Vetlanda stad till Vetlanda kommun.

Staden hade, i likhet med andra sent tillkomna stadskommuner, ingen egen jurisdiktion utan ingick i samma domsagor och tingslag som Östra härad

Kyrklig tillhörighet
Staden hörde till Vetlanda församling, dock fram till 1971 med ett eget SCB registernummer, skild från församlingsdelen i Vetlanda landskommun.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0677 som motsvarar den omfattning Vetlanda socken och staden hade kring 1950.

Stadsvapen
Blasonering: En sköld av guld med en blå snedbjälke, belagd med ett veteax av nämnda metall.

Vapnet fastställdes år 1925 för Vetlanda stad. Veteaxet syftar på ortnamnet, men kan ha en äldre förlaga som sigill. Efter kommunbildningen registrerades vapnet för kommunen år 1974.

Geografi
Vetlanda stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 16,76 km², varav 16,43 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade staden den 1 november 1960 en areal av 17,30 km², varav 16,91 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Vetlanda stad fanns del av tätorten Vetlanda, som hade 9 220 invånare i staden den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 98,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1920–1966

Anmärkningar

Källor

Indelningar i Vetlanda kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län