kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Deltagare i Tour de France 2009

Tour de France 2009 - Deltagare. Dessa cyklister deltog i Tour de France 2009 4–26 juli 2009.

18 UCI ProTour-stall blev inbjudna, men Fuji-Servetto blev inte inbjudna med anledning av deras dopningsfall under Tour de France 2008. Ett annat stall, Gerolsteiner, som hade problem med dopade cyklister under tävlingen 2008, lade ned efter säsongen 2008. Agritubel, Skil-Shimano och Cervélo TestTeam blev förutom UCI ProTour-stallen inbjudna till tävlingen.

Stall

Cervélo TestTeam
 
Sportdirektör: Jean-Paul van Poppel

Silence-Lotto

Sportdirektör: Herman Frison

Astana Team

Sportdirektör: Johan Bruyneel

Team Saxo Bank

Sportdirektör: Kim Andersen

Rabobank

Sportdirektör: Erik Breukink

Garmin-Slipstream

Sportdirektör: Matthew White

Euskaltel-Euskadi

Sportdirektör: Igor Gonzalez de Galdeano

Team Columbia

Sportdirektör: Brian Holm

Ag2r-La Mondiale

Sportdirektör: Vincent Lavenu

Team Liquigas

Sportdirektör: Mario Scirea

Française des Jeux

Sportdirektör: Martial Gayant

Caisse d'Epargne

Sportdirektör: Yvon Ledanois

Cofidis, Le Crédit par Téléphone

Sportdirektör: Francis van Londersele

Lampre

Sportdirektör: Fabrizio Bontempi

Bbox Bouygues Télécom

Sportdirektör: Didier Rous

Quick Step

Sportdirektör: Wilfried Peeters

Katjusja

Sportdirektör: Serge Parsani

Agritubel

Sportdirektör: Emmanuel Hubert

Team Milram

Sportdirektör: Christian Henn

Skil-Shimano

Sportdirektör: Rudi Kemna

2009
Kållereds landskommun

Kållereds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Kållereds socken i Askims härad i Västergötland.

Kållered påverkades inte av kommunreformen 1952 utan kvarstod som egen kommun till 1971, då området gick upp i Mölndals kommun.

Kommunkoden 1952–70 var 1404.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Kållereds församling.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält en kulle av silver, belagd med en röd stubbe, och däröver två korslagda röjningsyxor i silver.

Vapnet antogs 1958.

Geografi
Kållereds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 24,63 km², varav 23,60 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Kållereds landskommun fanns tätorten Kållered, som hade 1 373 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 77,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Mölndals kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
ATC-kod A02: Medel vid syrarelaterade symtom



A02A Antacida

A02AA Magnesiumföreningar 
A02AA01 Magnesiumkarbonat
A02AA02 Magnesiumoxid
A02AA03 Magnesiumperoxid
A02AA04 Magnesiumhydroxid
A02AA05 Magnesiumsilikat
A02AA10 Kombinationer

A02AB Aluminiumföreningar 
A02AB01 Aluminiumhydroxid
A02AB02 Algeldrat
A02AB03 Aluminiumfosfat
A02AB04 Dihydroxialuminiumnatriumkarbonat
A02AB05 Aluminiumacetoacetat
A02AB06 Aloglutamol
A02AB07 Aluminiumglycinat
A02AB10 Kombinationer

A02AC Kalciumföreningar 
A02AC01 Kalciumkarbonat
A02AC02 Kalciumsilikat
A02AC10 Kombinationer

A02AD Kombinationer av komplexa aluminium-, kalcium- och magnesiumföreningar 
A02AD01 Aluminium-, kalcium- och magnesiumsalter
A02AD02 Magaldrat
A02AD03 Almagat
A02AD04 Hydrotalcit
A02AD05 Almasilat

A02AF Antacida med medel mot meteorism 
A02AF01 Magaldrat och medel mot meteorism
A02AF02 Vanliga saltkombinationer och medel mot meteorism

A02AG Antacida och spasmolytika 
Inga undergrupper.

A02AH Antacida och natriumbikarbonat 
Inga undergrupper.

A02AX Antacida, övriga kombinationer 
Inga undergrupper.

A02B Medel vid magsår och gastroesofageal reflux

A02BA Histamin-2-receptorantagonister 
A02BA01 Cimetidin
A02BA02 Ranitidin
A02BA03 Famotidin
A02BA04 Nizatidin
A02BA05 Niperoditin
A02BA06 Roxatidin
A02BA07 Ranitidinvismutcitrat
A02BA08 Lafutidin
A02BA51 Cimetidin, kombinationer
A02BA53 Famotidin, kombinationer

A02BB Prostaglandiner 
A02BB01 Misoprostol
A02BB02 Enprostil

A02BC Protonpumpshämmare 
A02BC01 Omeprazol
A02BC02 Pantoprazol
A02BC03 Lansoprazol
A02BC04 Rabeprazol
A02BC05 Esomeprazol

A02BD Kombinationer med antibiotika för eradikering av Helicobacter pylori 
A02BD01 Omeprazol, amoxicillin och metronidazol
A02BD02 Lansoprazol, tetracyklin och metronidazol
A02BD03 Lansoprazol, amoxicillin och metronidazol
A02BD04 Pantorazol, amoxicillin och klaritromycin
A02BD05 Omeprazol, amoxicillin och klaritromycin
A02BD06 Esomeprazol, amoxicillin och klaritromycin

A02BX Övriga medel vid magsår 
A02BX01 Karbenoxolon
A02BX02 Sukralfat
A02BX03 Pirenzepin
A02BX04 Metiosulfonklorid
A02BX05 Vismutsubcitrat
A02BX06 Proglumid
A02BX07 Gefarnat
A02BX08 Sulglicotid
A02BX09 Acetoxolon
A02BX10 Zolimidin
A02BX11 Troxipid
A02BX12 Vismutsubnitrat
A02BX13 Alginsyra
A02BX51 Karbenoxolon, kombinationer utan psykoleptika
A02BX71 Karbenoxolon, kombinationer med psykoleptika
A02BX77 Gefarnat, kombinationer med psykoleptika

A02D Medel mot meteorism

A02DA Medel mot meteorism 
A02DA01 Silikoner

A02E Medel vid gastroesofagal reflux

A02EA Medel vid gastroesofagal reflux 
A02EA01 Alginsyra

A02X Medel vid syrarelaterade symtom 
Inga undergrupper.

A
Tjärnö landskommun

Tjärnö landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Tjärnö socken i Vette härad i Bohuslän.

Tjärnö påverkades inte av kommunreformen 1952 utan kvarstod som egen kommun till 1967, då området gick upp i Strömstads stad som 1971 ombildades till Strömstads kommun.

Kommunkoden 1952–70 var 1436.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Tjärnö församling.

Geografi
Tjärnö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 53,87 km², varav 53,71 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Tjärnö landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Strömstads kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Take Good Care of My Baby

Take Good Care of My Baby är en låt skriven av Carole King och Gerry Goffin som spelades in av Bobby Vee och gavs ut 1961. Den blev en populär sång och hit # 1 på den amerikanska Billboard Hot 100 i september. Under 1968 blev den en hit för Bobby Vinton och nådde # 33 på den amerikanska Billboard-listan. Låten spelades in av The Beatles den 1 januari 1962 under deras provspelning på Decca Records. Dion spelade också in en version, men den har inte givits ut. Gary Lewis and the Playboys spelade in en cover 1965 på sitt album She's Just My Style. Även Smokie (Solid Ground, 1981) har spelat in en cover, och tyska popstjärnan Sasha (Dick Brave och Backbeats, 2003).

Låten spelas i TV-filmen Labor of Love: The Arlette Schweitzer Story.

Sånger 1961
Musiksinglar 1961
Filmlåtar
Singelettor i USA
Låtar av Carole King
John Tillotson

John Tillotson, född i oktober 1630 i Sowerby, Yorkshire, död den 22 november 1694, var en engelsk ärkebiskop och berömd predikant.

Tillotson växte upp i ett puritanskt hem, men blev under sin studietid i Cambridge påverkad av Cambridgeplatonikerna Ralph Cudworth och Henry More, vilka gav honom en ny, religiös problemställning, inriktande hans intresse på motsatsförhållandet mellan kristendom och rationalistisk ateism som den avgörande frågan. Läsningen av Chillingworths Religion of protestants påverkade honom än mer i latitudinarisk riktning. 

Tillotson räknas som en av de mera bemärkta kyrkomän, som inom den anglikanska kyrkan ville bereda rum för vitt skilda religiösa åskådningar, betraktande de dittillsvarande stridigheterna mellan kyrkan och dissenters, över huvud den konfessionella, dogmatiska polemiken som av mindre betydelse i jämförelse med den praktiska sidan av kristendomen, om vilken enighet borde kunna uppnås. 

Latitudinarierna intog kampställning emot romersk katolicism och rationalistisk ateism samt var moderat ortodoxa, men har utan tvivel genom sitt bristande dogmatiska intresse arbetat deistisk upplysning i händerna. Latitudinarisk kyrkopolitik inaugurerades genom Vilhelm av Oranien, som också gjorde Tillotson, mycket emot dennes vilja, till ärkebiskop av Canterbury 1691. 

Någon politisk roll såsom sådan spelade Tillotson inte. Det hade han inte heller förut gjort. Men han var känd som sin tids mest uppmärksammade predikant. Hans homiletiska förmåga hade förskaffat honom framskjutna kyrkliga befattningar. 1672 hade han blivit domprost i Canterbury, 1689 i Sankt Pauls-katedralen. 

I den engelska predikans historia bildar Tillotson epok. Han besatt en aktningsvärd teologisk lärdom, men visste att på predikstolen i formellt hänseende frigöra sig från den teologiska terminologin. Utrustad med gedigen human bildning, använde han ett språk, som bröt med den gängse predikotraditionens och i stället anslöt sig till den högre, humanistiska bildningens. 

Tillotson och hans lärjungar lyckades härigenom i hög grad vinna den bildade engelska medelklassens öra. Hos Tillotson tillkom ett sällsynt ledigt och behagligt utförande. Han avfattade sina predikningar skriftligt, men det väckte mycket uppseende, att han fullständigt frigjorde sig från sitt koncept. Tillotsons rykte som predikant gick vida utöver hemlandets gränser. 

Hans predikningar översattes både till franska och tyska. Voltaire kunde inte neka dem sin beundran. I Tyskland bildade sig Johann Lorenz von Mosheim efter Tillotson, och den samtid, som högt värderade Mosheim, kunde icke ge honom bättre hedersnamn än den tyske Tillotson. Till svenska översattes Utvalda predikningar, 1–5 (1765–1770).

Källor 

 

---Sidenote START---

Ärkebiskopar av Canterbury
Engelska präster under 1600-talet
Personer från Yorkshire
Födda 1630
Avlidna 1694
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Råda landskommun, Göteborgs och Bohus län

Råda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län. Den kommunala förvaltningen fanns i samhället Mölnlycke.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Råda socken i Askims härad i Västergötland.

Råda påverkades inte av kommunreformen 1952 utan kvarstod som egen kommun till 1971, då området gick upp i då nybildade Härryda kommun.

Kommunkoden 1952–70 var 1403.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Råda församling.

Geografi
Råda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 39,82 km², varav 34,52 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Råda landskommun fanns tätorten Mölnlycke, som hade 4 641 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 96,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Härryda kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Sahlin (släkter)

Sahlin, Salin,  svenska släkter med etablerade särskiljande beteckningar:

 Sahlin (Värmlandsläkten) från Brattfors i Värmland och tidigare från Marienburg och Breslau i Polen
 Carl Yngve Sahlin (1824–1917), professor, universitetsrektor, filosof
Mauritz Sahlin (1860–1927), generaldirektör, landshövding
Enar Sahlin (1862–1950), pedagog, litteraturvetare
 Margit Sahlin (1914–2003), präst
 Kerstin Sahlin (född 1954), professor, företagsekonom
 Ingvar Sahlin (1908–1976), folkhögskolerektor
 Olof Sahlin (1902–1973), statssekreterare

 Sahlin (Ut-Råbysläkten) från Gesala i Romfartuna i Västmanland

 Sahlin (Gesalasläkten) från Gesala i Romfartuna i Västmanland
 Carl Sahlin (1861–1943), bruksdisponent, företagsledare
 Albert Sahlin (1869–1936), företagsledare, kommunpolitiker
 Ester Sahlin (1881–1959), skådespelerska
 Stig Sahlin (1899–1963), generaldirektör, diplomat
 Bo Sahlin (1901–1949), läkare, företagsledare

Sahlin (Närkessläkten) från Sahltorp i Sköllersta, Närke

 Salin (Salasläkten) 
 Mauritz Salin (1851–1927), professor, gynekolog
 Kasper Salin (1856–1919), arkitekt
 Bernhard Salin (1861–1931), riksantikvarie, arkeolog

Ytterligare släkter med namnet Salin eller Sahlin finns.

Svenska släkter
Landvetters landskommun

Landvetters landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Landvetters socken i Sävedals härad i Västergötland.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med den tidigare landskommunen Härryda. Från 1971 ingår området i Härryda kommun.

Kommunkoden 1952–70 var 1401.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Landvetters församling. Den 1 januari 1952 tillkom Härryda församling.

Geografi
Landvetters landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 159,00 km², varav 145,97 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 30,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Härryda kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
SC Olhanense

Sporting Clube Olhanense är en portugisisk fotbollsklubb från staden Olhão. Klubben grundades 1912 och spelar sina hemmamatcher på Estádio José Arcanjo.

Kända spelare
Se också Spelare i SC Olhanense
 Agon Mehmeti

Externa länkar
Officiell webbplats 
Inofficiell webbplats 

Sporting Clube Olhanense
Holländargatan

Holländargatan är en gata som sträcker sig i nord-sydlig riktning från Kungsgatan på Norrmalm i centrala Stockholm till parken Observatorielunden i Vasastan. Gatan är 700 meter lång.

Gatan fick sitt namn i mitten av 1600-talet efter holländaren Dijrick Dijricksson som var gårdsägare i kvarteret Svärdfisken. Utmed gatan ligger bland annat Adolf Fredriks kyrka, Riksförsäkringsanstalten, Europeiska ungdomsparlamentets kansli och Stockholms universitets studentkårs kårhus, uppfört 1935–1937. Kårhuset var platsen för den så kallade ”kårhusockupationen” den 24–27 maj 1968.

Källor

Noter

Externa länkar

Gator och torg på Norrmalm
Handelshögskolan i Stockholm
Myckleby landskommun

Myckleby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande  Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Myckleby socken i Orusts östra härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 bildade Myckleby storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Långelanda och Torp. Denna konstruktion visade sig inte hållbar utan redan 10 år senare gick denna kommun samman med dåvarande Tegneby landskommun för att bilda landskommunen Östra Orust, vilken sedan 1971 är en del av Orusts kommun.

Kommunkoden 1952–61 var 1422.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Myckleby församling. Den 1 januari 1952 tillkom Långelanda församling och Torps församling.

Geografi
Myckleby landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 137,93 km², varav 134,55 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Myckleby landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1958

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Thomas Tenison

Thomas Tenison, född den 29 september 1636, död den 14 december 1715, var en engelsk kyrkoledare, ärkebiskop av Canterbury från 1694 till sin död. Under sitt primat krönte han två brittiska monarker.

Under kung Vilhelm III blev Tenison 1689 ledamot i den kommission som tillsattes för att åstadkomma en återförening med dissenters. Revisionen av liturgin föll på hans lott. Det allmänna frisinnet i Tenisons religiösa åskådning vann honom kunglig gunst och, efter att ha blivit biskop av Lincoln 1691, blev han befordrad till Canterbury i december 1694. 

Tillsammans med Burnet var han närvarande vid kungens dödsbädd. Han krönte drottning Anna, men under hennes regering var han mindre välsedd vid hovet. Uttalad anhängare av huset Hannover och dess rätt till tronföljden fick han också glädjen att kröna Georg I den 31 oktober 1714. Tenison dog i London ett år senare.

Källor 

---Sidenote START---

Ärkebiskopar av Canterbury
Födda 1636
Avlidna 1715
Män
Tegneby landskommun

Tegneby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Tegneby socken i Orusts östra härad i Bohuslän.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 27 september 1945) överfördes till Tegneby landskommun från Morlanda landskommun hemmanet Rålandsberg med 10 invånare och omfattande 0,87 km², varav 0,86 km² land.

Vid kommunreformen 1952 bildade Tegneby storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Röra och Stala. Denna konstruktion visade sig inte hållbar utan redan 10 år senare gick denna kommun samman med dåvarande Myckleby landskommun för att bilda landskommunen Östra Orust, vilken sedan 1971 är en del av Orusts kommun.

Kommunkoden 1952–61 var 1421.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Tegneby församling. Den 1 januari 1952 tillkom Röra församling och Stala församling.

Geografi
Tegneby landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 163,26 km², varav 162,23 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Tegneby landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1958

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Orusts kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Rubber Ball

"Rubber Ball" var 1961 en tidig hitlåt för Bobby Vee. Den producerades av Thomas "Snuff" Garrett, en 19-årig från Texas. 

Låten var Bobby Vees andra singelsläpp i USA där den gick upp till nummer 6 på Billboard Hot 100 och var också ett genombrott för Bobby Vee i Storbritannien, där den nådde nummer 4 på den brittiska försäljningslistan.

Covers
Sången översattes till svenska av Stikkan Anderson. Den har spelats in med titeln "Gummiboll" av bland andra Lill-Babs (1961), M.A. Numminen (1977) och Torgny Melins (2010), och dansbandet Torgny Melins framförde den i Dansbandskampen 2009.

Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 1960
The Night Has a Thousand Eyes

The Night Has a Thousand Eyes är en populär sång skriven av Benjamin Weisman, Dorothy Wayne och Marilynn Garrett. Den har gjorts känd genom Bobby Vee, utgiven på singel i december 1962, och hans musikalbum med samma namn, The Night Has a Thousand Eyes, utgivet år 1963 på Liberty Records. Låten nådde en tredjeplats på Billboard Hot 100, en andraplats på The Billboard Easy Listening Chart, och en niondeplacering på R&B Singles Chart.

Låten framförs av Anita Kelsey 1998 i filmen Dark City, dock i en version med ett långsammare tempo än i originalutförandet.

Källor

Fotnoter

Musiksinglar 1962
Fatbursjungfru

Fatbursjungfru är en yrkesbeteckning vid Kungliga Hovstaterna. En fatbursjungfru har som uppgift att svara för tvätten och linneförrådet vid hovet. Fatbur är ett äldre namn för linneförråd.

Se även
 Fataburshustru

Källor 

Kungliga hovstaterna
Titlar
Återetableringsstöd

Återetableringsstöd är ett bidrag från svenska staten till personer som fått avslag på sin asylansökan och personer med uppehållstillstånd som självmant beslutar sig för att återvända till sitt gamla hemland.

Bidraget inrättades den 1 augusti 2007. Enbart personer som sannolikt kommer tas emot i landet kan erhålla bidraget. Det krävs också att förutsättningarna för att etablera sig i landet man återvänder till är mycket begränsade på grund av svåra motsättningar. Som exempel på sådana länder nämner Migrationsverket Gazaremsan, Somalia, Afghanistan och Irak..

Belopp kan sökas med 15 000 kronor per barn, 30 000 kronor per vuxen och maximalt 75 000 kronor per familj. Stödet administreras av Migrationsverket som informerar närmare på sin webbplats .

Referenser 

Migration
Socialpolitik
Åldfru

Åldfru, även oldfru (av lågtyska old ’gammal’), är en titel för en husföreståndare vid ett slott eller större gods med ansvar för hushållet och linneförrådet. Idag är åldfru en tjänst vid Kungliga Hovstaterna med ansvar för lokalvården, blomsterarrangemang och praktiska förberedelser i samband med kungahusets representation.
Förr fanns det alltid en åldfrutjänst vid samtliga kungliga slott. 

Under äldre tid var linneförrådet en av endast två tjänstekategorier vid de kungliga slotten där endast kvinnor anställdes: det andra var hovdamernas kategori. Föreståndaren för linneförrådet kallade fateburshustru. Hon ansvarade för hovets textilier såsom dukar och lakan, och hade översynen för fateburspigorna, sömmerskorna och tvätterskorna. Från år 1719 kallades fateburshustrun för åldfru.

Se även
 Fatbursjungfru

Källor 

Kungliga hovstaterna
Titlar
Yrken
Hovfurir

Hovfurir är en yrkesbeteckning vid ett hov med ansvar för hushållet. Ordet kommer från franskans fourrier, "den som utfodrar". Hovfurirer finns i Danmark och Sverige

Danmark
Vid det kungliga hovet i Danmark finns en förste hovfurir (1' hoffourer) och två hovfurirer (hoffourer). Förste hovfuriren är ansvarig för hovstaten som står för hovets servicefunktioner. En hovfurir tjänstgör vid kronprins Frederiks och kronprinsessan Marys hovstat. Arbetet som hovfurir har liknats vid att vara hotellchef.

Sverige
Vid Kungliga Hovstaterna finns hovfurirer och förste hovfurirer som ansvarar för det kungliga hushållet. Hovfuriren biträds av en taffeltäckare. Hovfuriren har bland annat ansvar för personal och dukning, och deltar även vid högtidliga audienser.

Referenser

Kungliga hovstaterna
Svenska titlar