kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Västerås-Barkarö socken

Västerås-Barkarö socken i Västmanland ingick i Tuhundra härad, uppgick 1967 i Västerås stad och området ingår sedan 1971 i Västerås kommun och motsvarar från 2016 Barkarö distrikt.

Socknens areal är 31,74 kvadratkilometer, varav 31,69 land.  År 2000 fanns här 1 948 invånare. En del av tätorten Enhagen-Ekbacken samt tätorten och kyrkbyn Barkarö med sockenkyrkan Västerås-Barkarö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västerås-Barkarö socken har medeltida ursprung, före 1889 med namnet Barkarö socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västerås-Barkarö församling och för de borgerliga frågorna till Västerås-Barkarö landskommun. Landskommunens inkorporerades 1952 i Dingtuna landskommun som uppgick 1967 i Västerås stad som 1971 ombildades till Västerås kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Barkarö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Tuhundra härad.  De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente och Västerås kompani.

Geografi
Västerås-Barkarö socken ligger söder om Västerås på halvön mellan Västeråsfjärden och Asköfjärden och omfattar också öar i Mälaren som Ridön och Almö-Lindö. Socknen är småkuperat slättland.

Fornlämningar 
Från järnåldern finns spridda gravar samt några stensträngar. Det finns även två små gravfält, varav ett på Ridön. På Ridön finns också en kyrkogrund.

Namnet
Namnet (1345, Berkarna, 1350 Bondæberkarnum) kommer från kyrkbyn som troligen övertagit ett äldre önamn. Förleden i Barkarö, bärk syftar på björkbestånd. Efterleden är plural av ærin, 'grusö, grusig mark'. Prefixet Bonda-, 'bonde' uppkom under medeltiden som särskiljning från Kungs-Barkarö socken. Västerås- lades till år 1889.

Befolkningsutveckling

Se även
Västerås-Barkarö församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Tuhundra härad
Indelningar i Västerås kommun
Hagfors flygplats

Hagfors flygplats  är en regional flygplats belägen sex kilometer väster om Hagfors i Värmland.

Historia
Flygplatsen, som kan hantera medelstora flygplan, invigdes 1986 och landningsbanan förlängdes 1988. Flygplatsen är ILS-utrustad. Under Svenska Rallyt i februari brukar flygplatsen stängas och användas som serviceplats för bilar (passagerare hänvisas då till Torsby, 54 km eller Karlstad, 80 km bort med bil).

Flyglinjen Torsby-Hagfors-Arlanda startade 1993. Hagfors kommun och Torsby kommun upphandlade från Wermlandsflyg som fick nytt förtroende 1997.

Flyglinjen upphandlades första gången av Rikstrafiken 2002. Nextjet fick trafiken till Arlanda i upphandlingen av Rikstrafiken 2005. Trafikstart var i oktober 2005 och avtalet gällde till 2008. 
Antalet passagerare som passerade Hagfors flygplats år 2008 var 2 744 st. Nextjet fick fortsätta trafiken i upphandling 2008 till 2011.

Avies fick avtalet för 2011 till 2015. De hade en del problem och många flygningar ställdes in, vilket gjorde att huvudkunden Uddeholm en period valde andra flygplatser, Karlstad eller Oslo. Avies fråntogs avtalet i mars 2015. AIS Airlines tog över flygningarna. Amapola fick avtalet för 2019 till 2023.

Flygtrafik
Trafikverket har upphandlat trafikflyget mellan Hagfors och Arlanda av Amapola för perioden från oktober 2019 till oktober 2023.. Kostnaden för upphandlingen är 11,5 miljoner kronor per år. Samtliga flygningar startar i Torsby och mellanlandar i Hagfors för att sedan fortsätta till Stockholm-Arlanda, och vice versa på vägen tillbaka. Linjen trafikeras med två dagliga avgångar i båda riktningarna på vardagar.

Alternativa resvägar istället för anslutningar via Arlanda är bil till Oslo-Gardermoen (210 kilometer vägavstånd) eller Karlstads flygplats (80 kilometer vägavstånd).

Destinationer & flygbolag

Se även
Lista över flygplatser i Sverige

Referenser

Flygplatser i Värmlands län
Flygplatsen
Flygplatser invigda 1987
Asiatisk ullhalsstork

Asiatisk ullhalsstork (Ciconia episcopus) är en cirka 85 centimeter hög art i familjen storkar inom ordningen storkfåglar.

Utseende 
Asiatisk ullhalsstork är en stor fågel som i snitt mäter mellan 85 och 90 cm på höjden. Den är övervägande svart förutom den ulliga vita nacken och nedre delen av buken som även den är vit. Täckvingarna är glansigt mörkgröna, bröst och mage lätt lilatonade. Ungfåglar är blekare versioner av vuxna individer. Den är mycket lik afrikansk ullhalsstork och tidigare behandlades de som en och samma art. Asiatisk ullhalsstork har dock mestadels vitt huvud, med ett mörkare område runt ögonen, medan den afrikanska har helsvart huvud.

Utbredning, biotop och taxonomi 
Asiatisk ullhalsstork är en tropisk art som häckar i Asien från Indien till Indonesien. Den är en stannfågel som häckar i trädklädda våtmarker. Fågeln delas in i två underarter:
 Ciconia episcopus episcopus – Asien från Indien till norra Malackahalvön
 Ciconia episcopus neglecta – östra Indonesien på Java och öarna i Wallacea

Tidigare inkluderades afrikansk ullhalsstork (C. microscelis) i arten, då med det enklare namnet ullhalsstork, men denna urskildes 2014 som egen art av BirdLife International, 2022 av tongivande eBird/Clements och 2023 av International Ornithological Congress. Svenska BirdLife Sverige behandlar dem dock fortfarande som en och samma art, ullhalsstork (C. episcopus).

Levnadssätt 
Asiatisk ullhalsstork är en bredvingad fågel som utnyttjar termiska uppvindar för långdistansflygningar. Som alla storkar så flyger den med nacken utsträckt. Den återfinns ofta i par eller i mindre grupper i närheten av vatten, där de vandrar långsamt på marken i jakt på sitt byte. Bytet, liksom hos de flesta av dess nära släktingar, består av grodor, ödlor, ormar och stora insekter och andra evertebrater.

Häckning 
Asiatisk ullhalsstork bygger ett stort bo av pinnar i ett träd i skogen och lägger två till fem ägg. Det är en ovanligt tystlåten stork, men vuxna individer hälsar varandra med klappande näbbar när de möts vid boet.

Status och hot
Internationella naturvårdsunionen kategoriserar asiatisk ullhallsstork som nära hotad. Den tros minska kraftigt i antal till följd av habitatförlust och förföljelse. Asiatisk ullhalsstork är en av de arter som omfattas av Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds (AEWA).

Referenser 
 Delar av denna artikel är baserad på en översättning från tyska Wikipedia Läst 20060902.
 Delar av denna artikel är baserad på en översättning från engelska Wikipedia Läst 20060902.

Tryckta källor 
 Barlow, Clive och Wacher Tim. Disley, Tony (ill.): (1997) Birds of The Gambia,  Robertsbridge, Pica. (engelska)
 Grimmett, Richard, Inskipp, Carol och Inskipp, Tim: (1999) Birds of India, Pakistan, Nepal, Bangladesh, Bhutan, Sri Lanka and the Maldives, Princeton University Press,  (engelska)
 Grimmett, Richard (1998): Birds of the Indian Subcontinent, London, Helm,  (engelska)

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Storkar
Fåglar i etiopiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Vasalund

Vasalund  är ett informellt område inom stadsdelen Råsunda i Solna kommun. Vasalund ligger mellan Frösundaleden, Råsundavägen och industriområdet Dalvägen. Där ligger bland annat Solnas enda kommunala gymnasieskola, Solna gymnasium (tidigare Vasalundsgymnasiet) samt simhallen och idrottsanläggningen Vasalundshallen. I området verkar idrottsklubben Vasalunds IF.

I Vasalund finns Södra Långgatan som kallats för Lyckliga gatan i sången "Lyckliga gatan" som sjungs av Anna-Lena Löfgren. Den delen som besjungs är inte delen i Vasalund utan den del som låg i Hagalund.

Bilder

Externa länkar

 Vasalund

Solna kommun
Informella områden i Stockholm
Råsunda
Hynix

Hynix är ett företag i Sydkorea som tillverkar datorminnen. Det bildades 1983 som Hyundai Electronics Industries Co., Ltd. Namnbytet skedde 2001.

Sydkoreanska företag
Företag bildade 1983
WP:Projekt Korea
Härjedalen Sveg Airport

Härjedalen Sveg Airport tidigare Svegs flygplats , är en regional flygplats som ligger 4 kilometer nordost om Sveg i Härjedalen. Flygplatsen ägs av Härjedalens kommun och trafikeras av reguljärflyg till Stockholm-Arlanda.

Historik
Flygplatsen öppnades 1971. Den byggdes år 2002 ut med 350 m längre bana och större terminal för att kunna ta emot större flygplan och därmed också fler turister till Härjedalsfjällen.

Flygtrafik
Rullbanan på flygplatsen är 1 700 meter lång och kan ta emot flygplan med drygt 100 stolar. Flygtrafiken mellan Sveg och Stockholm-Arlanda upphandlas av Trafikverket och får statligt stöd.

Trafiken består av två turer i varje riktning på vardagar, förutom en ytterligare tur på torsdagar och en tur på söndagar. Antal passagerare var 2019 mellan fyra och fem passagerare per tur (5 389 totalt).

Det svenska bolaget Jonair har sedan oktober 2019 uppdraget från Trafikverket att flyga sträckan. Tidigare flygbolag har varit: Nextjet (-2011) Avies (2011-2015), Nextjet (2015), Flexflight (2015-2019). Flygningarna går numera direkt till Arlanda, men de mellanlandade fram till 2018 på Mora-Siljan flygplats som lades ned 2019.

Svegs flygklubb finns på flygplatsen.

Flygbolag och destinationer

Marktransport
Taxi och taxitransfer samt hyrbil finns för att ta sig till och från flygplatsen. E45 passerar en kilometer söder om flygplatsen.

Från flygplatsen når man inom en timme med bil Lofsdalen, Vemdalsskalet, Björnrike, Klövsjö, Lillhärdal, Ytterhogdal  eller Hede. Inom två timmar når man så Funäsdalsfjällen med Tänndalen, Funäsdalen, Hamra och Ramundberget. Länstrafiken i Jämtlands län har bussar till flera av dessa platser från Svegs station, cirka 4 km från flygplatsen. Även Ljusdal har sin närmaste flygplats i Sveg, 109 km vägavstånd.

Se även
Lista över flygplatser i Sverige

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats: Svegs flygplats

Flygplatser i Jämtlands län
Flygplats
Flygplatser invigda 1971
Byggnader och anläggningar i Härjedalens kommun
Riga-balsam

Balzams eller Riga-balsam är en traditionell lettisk likör. Den innehåller 24 olika örter, kryddor, blommor, oljor och bär. Alkoholhalten är 45 %. Upphovsmannen var Abraham Kunze, en apotekare i Riga som skapade drycken redan runt år 1750. Namnet "balsam" refererar till att drycken från början var tänkt som ett läkemedel. Enligt legenden blev Katarina II magsjuk under ett besök i Riga 1752, men tillfriskande efter att ha druckit Riga-balsam.
2002 firade tillverkaren Latvijas Balzams 250-årsjubileum och varje flaska är handgjord i keramik.

Balzam kan drickas rent eller i te, kaffe, svartvinbärsjuice, brännvin, vodka och i olika drinkar.

Externa länkar
Latvijas Balzams webbplats

Lettiska likörer
Mat och dryck i Lettland
Lettiska alkoholdrycker
Västra Hoby

Västra Hoby är kyrkby i Västra Hoby socken  i Lunds kommun i Skåne län. Bebyggelsen var av SCB avgränsad till en småort från 2010 till 2020, då den avregistrerades då det var färre än 50 bofasta.

Historia
Det är okänt vad ho ska stå för, medan by står för by. I samband med Slaget vid Lund 1676 sköts byn i brand av det svenska artilleriet. Flera gamla gårdar finns bevarade. Den nuvarande Västra Hoby kyrka byggdes 1885, då den ersatte en medeltida föregångare. Västra Hoby hade historiskt en egen skvadron i Skånska husarregementet.

Källor

Noter

Orter i Lunds kommun
Tidigare småorter i Sverige
Almtunakyrkan

Almtunakyrkan är en kyrkobyggnad som tillhör Domkyrkoförsamlingen i Uppsala. Kyrkan ligger i kvarteret Liljan i Fålhagen, strax öster om Vaksala torg.

Kyrkobyggnaden
Byggnaden är uppförd i mörkrött tegel med inredning av japansk ek. Den ritades av arkitekt Peter Celsing och stod färdigbyggd 1959. Anläggningen består av ett kyrkorum i norr, ett bostadshus i söder samt ett församlingshem undertill i suterrängplanet. Kyrkorummet är ganska dunkelt och ska påminna om de gamla klosterkyrkorna. Vid ena väggen finns ett stort glasparti. Kyrkorummets tak har tre längsgående tunnvalv av träpanel.

Altartavlan är en triptyk från 1963 av konstnären Ragnar Johansson (1913–1997). Under fastan hänger här ett annat verk av samme konstnär.

På muren vid anläggningens står en skulptur av konstnären Eric Ståhl som kallas "Pilgrimen". Skulpturen tillkom år 1979.

Orgel
Orgeln byggdes 1959 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och är mekanisk med slejflådor. Tonomfånget är på 56/30. Orgelskåpet kan tillslutas med två dörrar.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Uppsala domkyrkoförsamling

Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader i Uppsala
Peter Celsing
Kyrkobyggnader invigda 1959
1959 i Sverige
CPU-Z

CPU-Z är ett program med vars hjälp användaren kan se prestandan hos ett flertal komponenter som ingår i ett datorsystem.

Externa länkar
 Webbplats för CPU-Z

Windows-program
Charles C. Pyle

Charles C. Pyle, känd som C. C. "Cash and Carry" Pyle, född 1882 i Delaware, Ohio, död 3 februari 1939. Amerikansk affärsman och promotor.

Charles Pyle anordnade i sin ungdom bland annat sexdagarslopp i velodromcykel. Han organiserade också tävlingar i maratondans och i rullskridskoåkning. Under 1920-talet blev han känd i USA som promotor för amerikansk professionell fotboll. År 1925 organiserade han fotbollsturneringar över hela USA.

År 1926 organiserade han den första proffs-cirkusen för tennisspelare. Han kontrakterade då en handfull elitspelare där de största stjärnorna var fransyskan Suzanne Lenglen och amerikanen Vinnie Richards. Bill Tilden tillfrågades också av Pyle, men tackade nej. Lenglens kontrakt var värt 75.000 US-dollar. Under det följande året möttes Lenglen och flerfaldiga amerikanska mästarinnan  Mary Browne i 38 singelmatcher på en landsomfattande amerikansk turné. Lenglen vann samtliga möten över Browne, som 1926 egentligen redan hade upphört med tennis till förmån för golf. Pyles proffscirkus hade god framgång, men innebar samtidigt att spelarna inte längre var välkomna att delta i ITFs turneringar, inkluderande de stora Grand Slam-turneringarna. Lenglen slutade spela efter en säsong, varvid Pyle drog sig tillbaka från proffs-cirkusen. Denna övertogs då av Vincent Richards och senare av Bill Tilden som blev proffs 1930. 

Åren 1928 och 1929 organiserade Pyle två internationella transkontinentala löpartävlingar som hölls under beteckningen Bunion Derbies. Tävlingarna var långdistanslopp om 3422 miles (nära 550 svenska mil) mellan Los Angeles och New York. Tävlingssträckan följde i huvudsak Highway 66. Pyle hade räknat med stora åskådarintäkter utefter vägen, men det ekonomiska resultatet blev en missräkning vid båda tävlingstillfällena, varefter tävlingen lades ner.

Referenser

Litteratur
John-Anders "Jonte" Sjögren och Jan Kotschack, 1992. En bok om tennis. ICA Bokförlag.

Webbkällor       
"Between the Lines: Suzanne Lenglen and the First Pro Tour"

Personer inom sport från USA
Födda 1882
Avlidna 1939
Män
Paul Olaf Bodding

Paul Olaf Bodding, född 2 november 1865 i Gjøvik, Norge, död 25 september 1938 i Odense, Danmark, var en norsk missionär. 

Bodding var först bokhandlare som sin far, men bytte sedan bana. Han verkade i Indien mellan 1889 och 1933, mestadels i staden Dumka i Jharkhanddistriktet. Han inträdde 1890 i Santalmissionens tjänst och var senare denna missions preses. Han fortsatte den av Lars Olsen Skrefsrud påbörjade översättningen av Bibeln till santali och fullbordade arbetet 1914. Han gjorde sig även ett namn som etnograf och vann anseende som missionsledare.

Bodding var gift tre gånger. Han ligger begravd på Assistens Kirkegård i Odense, men en byst över honom finns i födelsestaden.

Bibliografi
Materials for a Santali Grammar I, Dumka 1922 
A Chapter of Santal Folklore, Oslo 1924 
Santal Folk Tales (3 volumes), 1925-29 
Studies in Santal Medicine and Connected Folklore (3 volumes), 1925-40 
A Santal Dictionary (5 volumes), 1933-36 
Santal Riddles and Witchcraft among the Santals, 1940

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Externa länkar
https://web.archive.org/web/20140223222211/http://www.vl.no/meninger/troetikkeksistens/article3120339.ece?service=print

Födda 1865
Avlidna 1938
Norska lingvister
Alumner från universitetet i Oslo
Män
Norska missionärer
Missionärer i Indien
Svensk uppslagsbok
Absol

Absol är ett saneringsmedel som används vid sanering av utspillda vätskor såsom oljor och syror. Då Absol är kalkhaltigt neutraliserar det syror. Kan även i tillämpliga fall användas som släckmedel vid bränder.

Se även
Zugol

Externa länkar
yxhult.se

Rengöringsmedel
Persian

Persian (uttalas [persián]) lockig päls som erhålls från de nyfödda lammen av karakulfår, ett bredsvansat fettsvansfår som lever i Centralasien. Pälsen är oftast svart, men även brunaktiga, gråa och (sällsynt) vita färger förekommer. 

Egentlig persian kommer från lamm som slaktas 3–6 dagar gamla innan den lockiga pälsen raknar (sker vid 8 till 10 dagars ålder). Kvaliteten yakhobab kommer från lamm som är 10–40 dagar gamla och triasok från 1–4 månader gamla lamm. Kvalitén Breitschwanz erhålles från naturligt aborterade foster (på grund av de karga villkor som karakulfåren lever under är missfall relativt vanliga).

Uppgifter finns även att dräktiga tackor slaktas för fostren.

Källor
 

Päls
…Baby One More Time (sång)

"…Baby One More Time" är en sång skriven av Max Martin, och inspelad av den amerikanska popsångerskan Britney Spears, och släppt på singel den 23 oktober 1998 i USA och i övriga världen under tidigt 1999. Den var hennes debutsingel, och låg även med på hennes debutalbum ...Baby One More Time från 1999. Den blev hennes första hitlåt och har blivit något av Britney Spears signaturmelodi. Låten gick den 30 januari 1999 högst upp i topp på hitlistan Billboard Hot 100 i USA.

Låten spelades in i Cheiron-studion våren 1998.

På Trackslistan blev den 1999 års allra största hit.

Bland artister som har spelat in cover-versioner på sången finns till exempel Travis som var tidigt ute 1999. Black Ingvars gjorde hårdrock av låten 2000. Det finns även en version med Bowling for Soup. 23 juli 2015 släppte popartisten Tove Styrke en cover-version av sången med tillhörande musikvideo.

Format och låtlistor 
Formaten och låtlistorna för de större singelsläppen av "…Baby One More Time".

CD-singel, Australien (1835)
 "…Baby One More Time" — 3:30
 "…Baby One More Time" [Instrumental] — 3:30
 "Autumn Goodbye" 3:41
 "…Baby One More Time" [Davidson Ospina Club Mix] — 5:40
 "...Baby One More Time" (Video)

2-spårig CD, Europa (0581692)
 "…Baby One More Time" — 3:30
 "…Baby One More Time" [Instrumental] — 3:30

CD #1/maxisingel, Storbritannien (52169)
 "…Baby One More Time" — 3:30
 "…Baby One More Time" [Sharp Platinum Vocal Remix] — 8:11
 "…Baby One More Time" [Davidson Ospina Club Mix] — 5:40

Begränsad version, Storbritannien (52275)
 "…Baby One More Time" — 3:30
 "…Baby One More Time" [Instrumental] — 3:30
 "Autumn Goodbye" — 3:41

CD-singel / The Singles Collection Boxset, Frankrike
 "…Baby One More Time" — 3:30
 "Autumn Goodbye" — 3:41CD-singel, USA (42545) "…Baby One More Time" — 3:30
 "Autumn Goodbye" — 3:41
 "...Baby One More Time" (Enhanced Video)Vinyl 12, USA (42535)'''
 Sida A:
 "…Baby One More Time" [Davidson Ospina Club Mix] — 5:40
 "…Baby One More Time" [Davidson Ospina Chronicles Dub] — 6:30
 "…Baby One More Time — 3:30
 Sida B:
 "…Baby One More Time" [Sharp Platinum Vocal Remix] — 8:11
 "…Baby One More Time" [Sharp Trade Dub] — 6:50

Listplaceringar

Veckolistor

Årsskifteslistor

All-time-listor

Certifikationer

Referenser

Noter 

Amerikanska debutsinglar
Låtar av Max Martin
Musiksinglar 1998
Engelskspråkiga sånger
Singelettor i Sverige
Singelettor i Finland
Singelettor i Storbritannien
Singelettor i USA
Malapropism

Malapropism är en språkvetenskaplig term. Det syftar på ett tillfälle där ett ord eller fras byts ut mot ett liknande ord med en helt annan betydelse. Fenomenet har fått sitt namn av en rollfigur i den brittiska teaterpjäsen Rivalerna från 1775.

Användning
Inom skönlitteratur och film används malapropismer ofta med en komisk effekt då det framstår som att användaren försöker göra sig märkvärdig och använda ord som är svårare än hon eller han behärskar. Ett exempel på detta är William Shakespeares pjäs Mycket väsen för ingenting där flera av rollpersonerna sprutar ur sig malapropismer.

 Exempel: Nu använder han ord som han inte är korpulent till.

Ursprung
Termen har fått sitt namn från Mrs. Malaprop, en person i Richard Brinsley Sheridans komedi Rivalerna från 1775. Hon fick bland annat säga "as headstrong as an allegory on the banks of the Nile" ("allegory" i stället för "alligator"). En annan gång talade hon om geometrin hos "contagious countries" ('smittsamma länder'; skulle varit "contiguous countries", 'sammanhängande länder').

Rollfigurens namn kommer från franskans fras mal à propos, med betydelsen 'olämplig'.

Referenser

Externa länkar
 Citat av golfkommentatorn Göran "Zacke" Zachrisson

Stilfigurer
Seel

Seel kan avse:

Seel, ett relativt vanligt familjenamn i tysk- och engelskspråkiga länder.

Personer
 Annie Seel, en svensk motorcykelförare

Övrigt 
 Seel (Pokémon), en figur (säl) i spelet Pokémon
 Seel (motorcykel), 

Efternamn
Muk

Muk kan avse:
 Muk – en pokémon, se Lista över Pokémon
 MUK – en förkortning för Marinens ungdomsmusikkår

Geografi

Thailand 

 Mukdahan, provinshuvudstad, 

Robotskapade Thailandförgreningar
Oops!… I Did It Again (sång)

Oops!… I Did It Again är en sång skriven av Max Martin och Rami, och inspelad av den amerikanska popsångerskan Britney Spears, släpptes på singel den 27 mars år 2000 i Storbritannien. Singeln gick den 4 juni år 2000 högst upp i topp på den nyzeeländska hitlistan RIANZ och på många andra listor världen över. På Trackslistan blev låten den näst största hiten år 2000.

I videon till låten dels dansar Britney i en tight röd skinndräkt på en rymdbas på Mars, dels spelar hon upp en scen som är en blinkning till filmen Titanic där den gamla damen släpper ner den eftertraktade diamanten i havet. Den manliga rösten i den delen av låten görs av Max Martin.

Utgivning

Låtlistor och versioner 
Större formatsläpp för "Oops!... I Did It Again":

CD-singel, Storbritannien (9250542)
(släppt: 2 maj 2000)
 "Oops!… I Did It Again" (Main Version) — 3:30
 "Deep in My Heart" (Main Version) — 3:34
 "From the Bottom of My Broken Heart" (Ospina's Millennium Funk Mix) — 3:29

Kassettsingel, Storbritannien (9250544)
(släppt 2 maj 2000)
 "Oops!… I Did It Again" (Main Version) — 3:30
 "Oops!… I Did It Again" (Instrumental) — 3:29
 "From the Bottom of My Broken Heart" (Ospina's Millennium Funk Mix) — 3:29

CD-maxisingel, Europa/Australienn (9250552)
(släppt 24 april 2000)
 "Oops!… I Did It Again" (Main Version) — 3:30
 "Oops!… I Did It Again" (Instrumental) — 3:29
 "From the Bottom of My Broken Heart" (Ospina's Millennium Funk Mix) — 3:29
 "Deep in My Heart" (Main Version) — 3:34

CD-singel, Europa (9250559)
(släppt 24 april 2000)
 "Oops!… I Did It Again" (Main Version) — 3:30
 "Oops!… I Did It Again" (Instrumental) — 3:29
 "Deep in My Heart" (Main Version) — 3:34
 "From the Bottom of My Broken Heart" (Ospina's Millennium Funk Mix) — 3:29

Begränsad CD-remixutgåva, Europa (9250792)
(släppt 26 juni 2000)
 "Oops!… I Did It Again" (Main Version) — 3:30
 "Oops!… I Did It Again" (Rodney Jerkins Remix) — 3:07
 "Oops!… I Did It Again" (Ospina's Crossover Mix) — 3:15
 "Oops!… I Did It Again" (Riprock 'N' Alex G. Oops! We Remixed Again! Radio Mix) — 3:54
 "Oops!… I Did It Again" (Ospina's Deep Club Mix) — 6:05
 "Oops!… I Did It Again" (Riprock 'N' Alex G. Oops! We Remixed Again! Club Mix) — 4:52
 "Oops!… I Did It Again" (Ospina's Instrumental Dub) — 6:05

The Singles Collection Boxset Single'''
 "Oops!… I Did It Again" (Main Version) — 3:30
 "Deep in My Heart" (Main Version) — 3:34

Listplaceringar och certifikat

Veckolistor

Årslistor

Certifikationer

Listföljd

Källor 

Låtar av Max Martin
Musiksinglar 2000
Låtar av Rami
Engelskspråkiga sånger
Singelettor i Sverige
Singelettor i Storbritannien