kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Landssorg

Landssorg är i strikt mening tillståndet i ett land efter en officiell förklaring av dess statschef eller regering att landet har sorg, vanligen med anledning av dödsfall av en framstående person i offentligheten eller en nationell katastrof. I samband med utfärdandet bestäms sorgetiden. I mer vardagligt tal har landssorg en mer ospecifik betydelse.

Sverige saknar juridiskt ramverk för landssorg, och begreppet används med en informell innebörd för svenska förhållanden. Av hävd finns i stället kungssorg, när en medlem av kungafamiljen avlider. I fall som Nathan Söderbloms eller Dag Hammarskjölds död, Estoniakatastrofen eller mordet på Anna Lindh eller Olof Palme hade regeringen formellt inte möjlighet att utlysa landssorg; i sådana fall har statsministern rekommenderat flaggning på halv stång och för politiker i tjänst en tyst minut i riksdagen.

I många andra länder är landssorg utlyst av regeringen, som den tre dagars långa landssorgen i Pakistan efter mordet på Benazir Bhutto. När ärkebiskop Christodoulos, ledaren för Greklands autocefala kyrka, gick bort i januari 2008 utlyste Greklands regering en fyra dagar lång landssorg, till och med dagen för begravningen. Landssorgen innefattade flaggning på halv stång på alla offentliga byggnader, statsbegravning, samt att skolor och andra samhällsinrättningar skulle hålla stängt under dagen för begravningen. Även Portugal utlyste en tre dagars landssorg i samband med den allvarliga skogsbranden i juni 2017. I september 2022 utlyste Storbritannien tio dagars landssorg efter drottning Elizabeth II:s bortgång.

Källor 
 "landssorg", SAOB
 Konstitutionsutskottets betänkande 2003/04:KU15
 Motion 2003/04:K293

Noter 

Döden
Sorg

it:Funerali di Stato#Lutto
Vika socken

Vika socken ligger i Dalarna, uppgick 1967 i Falu stad och området är sedan 1971 en del av Falu kommun, från 2016 inom Vika distrikt och Hosjö distrikt.

Socknens areal är 212,80 kvadratkilometer, varav 177,90 land. År 2020 fanns här 5 117 invånare. Tätorten och kyrkbyn Vika med sockenkyrkan Vika kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vika socken har medeltida ursprung. Under 1300-talet utbröts Hosjö församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vika församling och Hosjö församling och för de borgerliga frågorna till Vika landskommun. Landskommunen uppgick 1967 i Falu stad som 1971 ombildades till Falu kommun. Församlingarna sammanslogs 2012 till Vika-Hosjö församling. 

1 januari 2016 inrättades distrikten Vika och Hosjö, med samma omfattning som motsvarande församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Dalregementet och Gustafs kompani.

Geografi
Vika socken ligger sydost om Falun öster om sjön Runn och kring Vikasjön. Socknen är en odlingsbygd vid sjöarna i väster och söder och skogsbygd i norr och öster med höjder som når över 300 meter över havet.

Fornlämningar 
Lösfynd från stenåldern och gravrösen från senare tid är funna.

Namnet
Namnet (1357 Wika) kommer från kyrkbyn och syftar på Vikasjöns nordligaste vik vid kyrkan.

Befolkningsutveckling

Se även
Vika församling
Vika tingslag
Hosjö församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ortnamn i Vika socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.
Vika-Hosjö hembygdsförening.

Indelningar i Falu kommun
Socknar i Dalarna
Colin Burgess

Colin Burgess, född den 16 november 1946, är en australisk musiker, mest känd för sin korta tid som trumslagare i rockgruppen AC/DC 1973–1974.

Australiska trummisar
Medlemmar i AC/DC
Födda 1946
Levande personer
Män
American Museum of Natural History

American Museum of Natural History (AMNH) är ett världsberömt naturhistoriskt museum på Manhattan i New York. Det är det största naturhistoriska museet i världen och har bland annat avdelningar för botanik, geologi, paleontologi, zoologi, etnografi, antropologi osv. Museikomplexet täcker fyra kvarter och är beläget på Upper West Side vid Central Parks västra sida. Museet grundades 1869 och innehåller 30 miljoner exemplar och föremål. Det är bland annat känt för sina diorama-utställningar som visar uppstoppade djur i naturtrogna miljöer. Rose Center for Earth and Space är en del av museet. Till museet hör också Hayden Planetarium liksom Bronx Zoo.

American Museum of Natural History skall inte förväxlas med National Museum of Natural History som ligger i Washington DC och är en del av Smithsonian Institution.

Referenser

Externa länkar 
 American Museum of Natural History - officiell webbplats (engelska)

Museer i New York
Manhattan
Naturhistoriska museer
Geologiska museer
Zoologiska museer
Posavina

Posavina (slovenska: Posavina eller Posavje, kroatiska: Posavina eller Posavlje, bosniska: Posavina serbiska: Посавина/Posavina), är en region och en dalgång längs floden Sava i Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina och Serbien. Posavina är även namnet för två län (kroatiska: županija, bosniska: kanton), varav ett i Kroatien och ett i Bosnien-Hercegovina.

Större orter i Posavina

Slovenien 
Jesenice
Kranj
Ljubljana
Brežice

Kroatien 
Zaprešić
Samobor
Zagreb
Dugo Selo
Ivanić-Grad
Sisak
Novska
Nova Gradiška
Slavonski Brod
Županja

Bosnien-Hercegovina 
Derventa
Orašje
Brčko
Gradiška
Bosanski Brod
Šamac
Odžak

Serbien 
Sremska Mitrovica
Šabac
Obrenovac
Belgrad

Se även 
Brod-Posavinas län i Kroatien
Posavina kanton i Bosnien-Herceovina

Kroatiens regioner
Bosnien och Hercegovinas geografi
Serbiens geografi
Posavina (olika betydelser)

Posavina kan syfta på:
 Posavina – en region och floddal i Kroatien, Bosnien och Hercegovina samt Serbien
 Posavina kanton – ett län i Bosnien-Hercegovina
 Brod-Posavinas län – ett län i Kroatien
Ivan Jensen

Tage Ivan Linde Jensen, född 10 oktober 1922 i Köpenhamn, död 26 januari 2009 , var en dansk fotbollsspelare.

Jensen, som spelade back tillhörde klubben Akademisk Boldklub (AB) från Köpenhamn, men blev 1949 proffs i italienska Bologna FC. Med AB blev han dansk mästare 1943, 1945 och 1947. 

Han debuterade i danska landslaget 9 september 1945 mot Norge. 1948 var han med och vann brons i London-OS. I bronsmatchen slog man värdnationen Storbritannien på Wembley Stadium med 5-3. Det blev 25 landskamper (1945-1949) och två mål för Jensen i landslaget. Efter sin sista landskamp den 23 oktober 1949 mot Sverige på Parken i Köpenhamn blev han hyllad och buren i gullstol av sina lagkamrater. Matchen slutade 3-2 till Danmark inför 41 000 åskådare. 

Efter sin proffstid i Italien kom Jensen hem till Danmark och arbetade som lärare, i bland annat latin.

Källor

Födda 1922
Avlidna 2009
Män
Spelare i Akademisk Boldklub
Spelare i Bologna FC
Danska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1948
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Danmark
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 1948
Danska landslagsspelare i fotboll
Pansarkryssare

Pansarkryssare var en typ av kryssare, ett stridsfartyg som tillkom i slutet av 1800-talet. De var försedda både med vertikalt vattenlinjepansar och ett horisontellt eller välvt pansardäck för att skydda maskinerier, ammunitionsdurkar mm. De var tänkta att ha så tung beväpning och tjockt pansar att de kunde slå alla typer av örlogsfartyg utom slagskepp men vara snabbare än slagskepp.

Pansarkryssarna hade ett deplacement på 4.000-14.000 ton, och en bestyckning på från 8 stycken 15 centimeters kanoner till 10 stycken 23 centimeters kanoner och en marschfart av 18-25 knop. Inom stormaktsmarinerna byggdes de i stort antal. De var huvudsakligen avsedda för användning på världshaven, för att skydda respektive hota handelsförbindelser över haven. I den rollen uppträdde de ofta ensamma. De användes även som flaggskepp och flottiljledare i fjärran länder av kolonialmakterna. Sjöslaget vid Coronel 1914 är ett exempel på strid där två kryssardivisioner ledda av pansarkryssare drabbade samman långt från sina hemländer. Pansarkryssare kunde i nödfall även användas i stridslinjen tillsammans med slagskepp, men led då av bristfälligt skydd och kunde inte utnyttja sin högre fart. Japans flotta lyckades dock med denna taktik under Slaget vid Tsushima 1905, vilket satte fart på byggandet av pansarkryssare världen över.
Pansarkryssarna ersattes i slutet av första världskriget av slagkryssare och lätta kryssare. 

Sverige har bara haft en pansarkryssare,  som togs i bruk 1907.

Se även 
 Lista över svenska kryssare

Noter 

Kryssare
Örlogsfartyg efter typ
Florida, Missouri

Florida är ett litet samhälle i Monroe County i nordöstra Missouri, USA. Florida har 9 invånare (2000). Florida är mest känt för att vara författaren Mark Twains födelseplats.

Referenser 

Orter i Missouri
Monroe County, Missouri
Aase Foss Abrahamsen

Aase Foss Abrahamsen, född 27 augusti 1930 i Drammen, Viken fylke (i dåvarande Buskeruds fylke), död 7 maj 2023 i Bærum, Vikens fylke, var en norsk författare. Hon debuterade 1971 med ungdomsboken Håkon Slalomkjører.

Bibliografi (utgivet på svenska) 

 Gå vidare, Gro 1982
 Det gäller inte dig nu 1982
 Det var inte mitt fel 1986
 Anna på sjukhus 1990

Priser och utmärkelser 

 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1978 för Ikke deg denne gang

Referenser

Noter

Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Norskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Norska författare under 1900-talet
Personer från Drammen
Födda 1930
Avlidna 2023  
Kvinnor
Intercontinental Rally Challenge

Intercontinental Rally Challenge, förkortas IRC, var en rallyserie under World Rally Championship (WRC) som organiserades av SRW Ltd och sanktionerades av FIA. Serien grundades år 2006 och ingick i Eurosport Events, vilka TV-sände serien. Till säsongen 2013 slogs mästerskapet ihop med European Rally Championship (ERC).

Säsonger

Externa länkar
Officiell webbplats

Rallytävlingar
Intercontinental Rally Challenge
Hal Fowler

Hal Folwer, född 1927, död 2000, var en amerikansk pokerspelare som vann World Series of Pokers main event 1979. Han betraktas som den förste icke professionelle spelaren som vunnit en världsmästerskap.

Amerikanska pokerspelare
Födda 1927
Avlidna 2000
Män
Jourverksamhet

Jourverksamhet (av franska jour, "dag") är serviceverksamhet som under utannonserad tid står i beredskap för den klient som behöver den. Det kan vara under dagtid, nattetid eller dygnet runt.

En telefonjour är en telefonitjänst som är tillgänglig på detta sätt. Andra jourtjänster är mansjour, kvinnojour och jourhavande kompis.

Bakjour 
Bakjour avser när personal får vistas i hemmet, men måste vara beredda att omedelbart kunna stå till arbetsgivarens förfogande. Denna typ av jourverksamhet är vanlig inom sjukvården.

Jourtid 
Om det är viktigt för arbetsgivarens verksamhet att ha en anställd på arbetsstället så kan jourtid i Sverige tas ut som högst 48 timmar per arbetstagare under fyra veckor eller 50 timmar under en kalendermånad. Jourtid är inte den tid som arbetstagaren utför arbetet åt sin arbetsgivare, utan den tid som arbetstagaren är redo att utföra sin arbetsuppgift.

Se även 
 Arbetstidsdirektivet

Referenser 

Arbetsliv
Arbetstid
Lorentz Andersson

Yngve Lorentz Andersson, född 21 maj 1942 i Byske församling i Skellefteå kommun, Västerbottens län, död 29 september 2023 i Ursviken, var en svensk politiker (socialdemokrat) och landshövding i Västerbottens län 2001–2007. Han växte upp i Ursviken utanför Skellefteå. Han var trämassefabriksarbetare, tegelförsäljare, verkmästare och byggnadsingenjör. Han var gift och hade två barn.

Biografi 
Anderssons föräldrar var småbrukare i Byske, något som inte gick att försörja sig på. Moderns dröm om realexamen blev aldrig verklighet, i stället arbetade hon som piga och städerska hela livet. Fadern fick sitt första fasta arbete på Rönnskärsverken i Skelleftehamn. Som ettåring flyttade Andersson till Ursviken. Han gick realskola i Skellefteå och det politiska intresset växte fram under denna tid. 

Vid 16-års ålder började han arbeta på Scharins. Han fortsatte därefter vidare med ett arbete på Rönnskär. Andersson utbildade sig till byggnadsingenjör och fick därefter arbete på byggföretaget Larco där han arbetade fram till mitten på 1970-talet.

Politisk karriär 
Andersson gick med i SSU som 14-åring och började sin politiska bana i byggnadsnämnden i Skellefteå kommun, där han 1970 blev ordförande, för att 1980 bli kommunstyrelsens ordförande, ett uppdrag han höll i 22 år. Han har suttit i partistyrelsen för Socialdemokraterna och 2001 tillträdde han som landshövding för Västerbottens län. Under tiden som landshövding var Andersson ordförande i Digitalkommittén och Nationella träbyggnadsstrategin samt i Delegationen för regional samverkan om högre utbildning (Samverkansdelegationen). Han hade också uppdrag i Samverkansutredningen och Skatteutjämningsutredningen. Som landshövding efterträddes han 2008 av Chris Heister. Andersson var också ordförande i Sparbanksstiftelsen Norrland samt var känd som en stark förespråkare av kärnkraft och Botniabanan.

Utmärkelser 
Andersson tilldelades den 28 januari 2008 "för framstående samhällsinsats" H.M. Konungens medalj av 12:e storleken i serafimerordens band.. Samma år utsågs han till teknologie hedersdoktor vid Luleå tekniska universitet för att med ”ett starkt personligt engagemang (...) medverkat till att stärka näringslivet, högre utbildning och forskning inom regionen”. Lorentz Andersson är dessutom hedersmedlem i "RegretManRiver Crusiers", en cruising-klubb i Åsele.

Referenser 

Svenska socialdemokratiska kommunalråd
Kommunalråd i Skellefteå kommun
Landshövdingar i Västerbottens län
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Hedersdoktorer vid Luleå tekniska universitet
Personer från Byske socken
Födda 1942
Avlidna 2023
Män
Ulricehamns sanatorium

Ulricehamns sanatorium (från 1955 Ulricehamns kurhotell), var ett (numera rivet) sanatorium vilket var beläget 305 m ö.h. omkring 2 km öster om staden Ulricehamn.

Sanatoriet började sin verksamhet 19 juni 1886 under synnerligen blygsamma förhållanden. Anläggningen var från början avsedd att användas uteslutande som sommarkurort, ombildades 1890 till ett fullt modernt lungsotssanatorium, vilket dock nedlades efter några år. År 1894 inträdde ett nytt skede för detsamma. Man övergick då till att i huvudsak där behandla nervsjukdomar, vilket snart visade sig vara ett riktigt grepp för anstaltens utveckling, och redan 1900 kunde förslaget upptas att hålla sanatoriet öppet även under vintern. År 1907 konstituerades AB Ulricehamns sanatorium och badanstalt, som inlöste den gamla sanatorieanläggningen och 1907-10 uppförde det s.k. Vintersanatoriet vilket ritades av Victor Fagerström och Axel Viktor Forsberg. Vid anstalten behandlades alla former av invärtessjukdomar med undantag av sinnessjukdomar och öppen tuberkulos. År 1909 byggdes även en spårvägslinje mellan Ulricehamns järnvägsstation och sanatoriet, men någon trafik på denna kom aldrig att startas. 

Bland de prominenta personer, vilka varit gäster på sanatoriet märks prins Carl, prinsessan Ingeborg, prinsessan Märtha, Verner von Heidenstam, Alexandra Kollontaj, Selma Lagerlöf, Gustaf Mannerheim, Ernst Rolf och Clark Olofsson. Kurhotellet, som uppgavs vara norra Europas största träbyggnad, stängdes 1976 och revs 1981 efter att dess framtid varit föremål för en intensiv debatt.

Källor

Kurhotellet lockade överklassen till Ulricehamn, Ulricehamns Tidning, 2009-09-21, läst 2011-05-15
Vinterpalatset – Sanatoriet - Kurhotellet, Ulricehamns Tidning, 2009-09-21, läst 2011-05-15

Sanatorier i Sverige
Byggnader och anläggningar i Ulricehamns kommun
Ulricehamns historia
Kurorter i Sverige
Riva presso Chieri

Riva presso Chieri är en ort och kommun i storstadsregionen Turin, innan 2015 provinsen Turin, i regionen Piemonte, Italien. Kommunen hade 4 705 invånare (2017). Riva presso Chieri gränsar till kommunerna Arignano, Buttigliera d'Asti, Chieri, Mombello di Torino, Moriondo Torinese, Poirino och Villanova d'Asti.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Piemonte
Kommuner i storstadsregionen Turin
Home Properties

Home Properties är ett svenskt företag som förvaltar hotellfastigheter i Sverige och Norge. Företaget äger 22 fastigheter med sammanlagt cirka 2 600 hotellrum. Huvudägare och styrelseordförande är Petter Stordalen.

Externa länkar
Home Properties

Svenska fastighetsbolag
Castelnuovo Don Bosco

Castelnuovo Don Bosco, tidigare Castelnuovo d'Asti, är en ort och kommun i provinsen Asti i regionen Piemonte i Italien. Kommunen hade  invånare (2018).

En av stadens sevärdheter är basilikan invigd åt helgonet Don Giovanni Bosco, som kom från trakten och har Castelnuovo Don Bosco uppkallat efter sig.

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i provinsen Asti
Orter i Piemonte
Robert Erik Lagus

Robert Erik Lagus, född 12 maj 1827 i Åbo, död 25 februari 1863 i Montpellier, var en finländsk juridisk skriftställare, son till Wilhelm Gabriel Lagus och bror till Wilhelm Lagus, Knut Ferdinand Lagus och  Wilhelm Gabriel Lagus den yngre.

Han blev student i Helsingfors 1845, filosofie kandidat 1850 och filosofie magister samma år. Därefter ägnade han sig någon tid åt skolmannaverksamhet, men inträdde snart i juridiska fakulteten, blev juris kandidat 1855, juris licentiat 1859, docent i civillagfarenhet och romersk rätt 1860 samt juris doktor samma år.

Jämte akademiska avhandlingar, bland vilka må nämnas Om oäkta barns rättsförhållande till familjen (1858) och Utkast till revision af läran om naturliga barns rätt från ståndpunkten af nu gällande lagar (1859), utgav han Juridiska afhandlingar och uppsatser (4 häften, 1859 -61) och Juridiskt album (4 häften, 1861-62), innehållande flera värdefulla uppsatser, bland annat Om Gamla Finlands rättsliga förhållanden vid reunionen 1811.

Källor
 

Finländska jurister
Födda 1827
Avlidna 1863
Män
Ugglan
Personer från Åbo
Reliabilism

Reliabilism är en typ av teorier inom kunskapsteorin som betonar vikten av att använda tillförlitliga processer för inhämtande av kunskap eller att man ska ha goda skäl att tro det man tror, för att det ska kunna klassificeras som kunskap eller rättfärdigad tro.

Som en teori om vad kunskap är kan realibilismen definieras på följande sätt:

Man vet p (p står för vilken proposition som helst, exempelvis "Himlen är blå") om och endast om p är sant, man tror att p är sant, och man har kommit att tro att p är sant genom någon form av tillförlitlig process.

Som en teori om rättfärdigad tro kan realibilismen definieras på följande sätt:

Man har en rättfärdigad tro på p om och endast om tron är ett resultat av en tillförlitlig process.

Teorier inom kunskapsteori
Ugnshandske

En ugnshandske, grythandske, ugnsvante, grytvante, grillhandske eller grillvante är en grytlapp som fungerar som en vante. För det mesta görs den i bomull men det finns även ugnsvantar i silikon. Ugnsvantar bestående av flera lager syntetmaterial, som nylonplysch eller polyester, skyddar särskilt bra mot värme men riskerar också att förstöras om det blir alltför hett.

Ordet "grytvante" är belagt i svenska språket sedan 1884.

Referenser 

Köksredskap
Lagus

Lagus är ett finlandssvenskt efternamn, som bärs av en släkt där en gren erhållit finländskt adelskap.  Släkten härstammar med namnet Lepus (hare, latin lepus, grekiska Lagos) från Tavastland på 1500-talet.

Rektorn vid Alexanders-universitetet i Helsingfors Wilhelm Lagus, professor i grekisk litteratur, sedermera statsråd adlades 1880 och introducerades 1882 på Riddarhuset i Helsingfors under nummer 256. Valspråk: Vigili labore (arbeta vaksamt).

Den 15 juni 2015 var 175 personer med efternamnet Lagus registrerade som bosatta i Finland. 44 personer med detta namn var 31 december 2014 bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Lagus
Samtliga personer har finländsk nationalitet

 Anders Johan Lagus (1772–1831), filosof, professor
 Ernst Lagus (1859–1923), skolman  och författare
 Gabriel Lagus (1837–1896), skolman och skriftställare
 Jonas Lagus (1798–1857), präst och väckelseledare
 Knut Ferdinand Lagus (1824–1859), juridisk skriftställare
 Robert Erik Lagus (1827–1863), juridisk skriftställare
 Ruben Lagus (1896–1959), generalmajor
 Wilhelm Lagus (1821–1909), professor i orientaliska språk och grekiska, universitetsrektor
 Wilhelm Gabriel Lagus (1786–1859), jurist, professor och universitetsrektor

Släktträd
 Johan Lagus (1733–1806), kyrkoherde
 Anders Johan Lagus (1772–1831), filosof, professor
 Wilhelm Gabriel Lagus (1786–1859), jurist, professor och universitetsrektor
Wilhelm Lagus (1821–1909), professor i orientaliska språk och grekiska, universitetsrektor, adlad
Ernst Lagus (1859–1923), skolman och författare
 Alexander Gabriel Lagus, filosofie magister
 Ruben Lagus (1896–1959), generalmajor
Knut Ferdinand Lagus (1824–1859), juridisk skriftställare
Robert Erik Lagus (1827–1863), juridisk skriftställare
Gabriel Lagus (1837–1896), skolman och skriftställare

Källor

Noter

Vidare läsning

Se även 
 Finlands nationalbiografi

Efternamn i Finland
Svenska efternamn
Finländska adelsätter
Finlands nationalbiografi
Gabriel Lagus

Wilhelm Gabriel Lagus den yngre, född 7 april 1837 i Helsingfors, död 8 juni 1896 på Hyvinge, var en finländsk skolman och skriftställare, son till Wilhelm Gabriel Lagus och bror till Wilhelm Lagus, Knut Ferdinand Lagus och Robert Erik Lagus.

Lagus blev student 1855, filosofie kandidat 1858 och filosofie magister och doktor 1860, efter det han publicerat en avhandling om Gustav III och hans tidevarv, uppfattade av poesin. Han utnämndes till kollega i historia vid Borgå högre elementarskola 1859 och till lektor i grekiska vid Viborgs gymnasium (senare lyceum) 1874 och tog avsked 1891. 

Lagus litterära verksamhet började med publikationen av i romantisk ton hållna lyriska och episka sånger. Smärre dikter utkom 1856.Den episk-romantiska berättelsen Riddar Unos söner, som erhöll Svenska akademins andra pris, utkom 1864. Baco och Romanser (1865) avsluta denna period av Lagus diktarskap. 

Sedermera ägnade han sig åt dramatisk diktning. De historiska skådespelen Klubbhöfdingen och Drottning Filippa kom ut 1869 och 1875. Hans senare, i realistisk stil hållna skådespel: En julafton i Tobolsk, I natten och Den nye adjunkten har visserligen blivit uppförda på scenen, men inte publicerade. 

Även som prosaisk författare utvecklade Lagus betydande verksamhet. Hans föreläsningar över Den finsk-svenska litteraturens utveckling (två häften) meddelar nya upplysningar om Finlands svenska litteratur från grundläggningen av Kungliga Akademien i Åbo till Runebergs framträdande. 

Till samma område hör Bidrag till kännedom af Finlands tillfällighetspoesi under Frihetstiden (1867, i Finska vet. soc:s "Bidrag"). I den svenska pressens i Finland arbete tog Lagus verksam del, huvudsakligen som redaktör för den av honom uppsatta tidningen Östra Finland (sedan 1875). Under sina sista år var han sysselsatt med forskning om Viborg och började ge ut Ur Viborgs historia (2 häften, 1893-95).

Källor

 

Finländska författare under 1800-talet
Födda 1837
Avlidna 1896
Män
Finlandssvenska författare
Lärare från Helsingfors
Författare från Helsingfors