kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dvärgstentrast

Dvärgstentrast (Monticola rufocinereus) är en huvudsakligen afrikansk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Dvärgstentrasten är som namnet avslöjar minst bland stentrastarna, med en kroppslängd på endast 15-16 centimeter. Vuxna fåglar är mestadels grå på ovansidan, huvudet och bröstet, medan undergumpen, stjärtbasen och undersidan är orange. Stjärtteckningen påminner därmed om blåhakens. Liksom rödstjärtarna i Phoenicurus darrar den ofta på stjärten.

Läte 
Dvärgstentrasten är en tystlåten fågel, men kan avge ett par mjuka varningsläten: tyyt och trrt. Sången som avges från en hög sittplats i toppen av ett träd eller en buske, eller från en klippavsats, påminner om blåtrastens, en angenäm ramsa med skrapiga och flöjtlika melodiska toner.

Utbredning och systematik 
Dvärgstentrast delas in i två underarter:
 Monticola rufocinereus rufocinereus – förekommer i Eritrea, Etiopien, norra Somalia, södra Sydsudan, nordöstra Uganda, Kenya och norra Tanzania
 Monticola rufocinereus sclateri – förekommer på sydvästra Arabiska halvön (sydvästra Saudiarabien och västra Jemen)

Familjetillhörighet 
Stentrastarna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, rödstjärtar och buskskvättor vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Dvärgstentrasten förekommer på mellan 1400 och 2500 meters höjd i Afrika och mellan 800 och 3000 meter på Arabiska halvön. Den påträffas bland annat i skogklädda klippiga raviner, skogsgläntor, grästäckta förkastningsbranter och kanter av jordbruksområden (framför allt fruktodlingar). Fågeln är ofta lätt att komma in på livet. Likt rödstjärten sitter den ofta på en utkiksplats och gör snabba utfall för att fånga insekter på eller nära marken och sen återvända till utgångspunkten. Den ses också fånga insekter i flykten.

Häckning 
Rätt lite är känt om artens häckningsbeteende. Fågeln häckar mellan februari och maj-juni, men även i september och oktober. Boet placeras i en trädklyka cirka 1,3 meter ovan mark, alternativ i en buske eller klippskrea. Den lägger tre ägg, troligen två kullar. Båda könen matar ungarna.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som frekvent till vanlig i Etiopien, mycket vanlig i Eritrea, lokalt vanlig i Somalia och ovanlig och lokalt förekommande i Östafrika.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Kapstentrast

Kapstentrast (Monticola rupestris) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i södra Afrika.

Utseende och läte 
Kapstentrasten är en stor och knubbig stentrast med relativt lång stjärt. Hanen är brun på ryggen, med blågrått begränsat till huvud och strupe. Honan skiljer sig från andra stentrastar genom formen och djupt beigefärgad undersida som bryts av en liten vit fläck mitt på strupen. Andra stentrastshanar har blågrå rygg.

Utbredning och systematik 
Kapstentrasten förekommer i södra Afrika, från sydöstra Botswana till södra Moçambique, Swaziland och Kapprovinsen. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Stentrastarna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, rödstjärtar och buskskvättor vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Kapstentrasten bebor klippiga områden i gräsmarker, halvtorra områden och fynbos. Arten har också anpassat sig till människans närvaro och kan ses häcka på byggnader i små samhällen. Den ses ofta i par eller smågrupper.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Mörkgrå flugsnappare

Mörkgrå flugsnappare (Muscicapa adusta) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i skogsområden i stora delar av Afrika söder om Sahara. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Mörkgrå flugsnappare är en liten och knubbig beigebrun flugsnappare. Den har ljus strupe, ett kort ögonbrynsstreck framför ögat, mestadels ostreckad hjässa och otydlig fläckning på bröster. Arten liknar grå flugsnappare, men denna har längre stjärt och vingar samt tydligare streckning på hjässan. Akaciaflugsnapparen är ljusare och hittas i torrare miljöer. Bland lätena hörs ljusa "tzeet" och "tsirit".

Utbredning och systematik 
Mörkgrå flugsnappare förekommer i stora delar av Afrika söder om Sahara. Den delas in i tio underarter med följande utbredning:
 Muscicapa adusta poensis – höglandet i Kamerun samt på ön Bioko  i Guineabukten)
 Muscicapa adusta pumila – Kamerun och nordvästra Centralafrikanska republiken samt i södra Sydsudan, östra Demokratiska republiken Kongo, Uganda, västra Rwanda, västra Burundi, västra Kenya och norra Tanzania
 Muscicapa adusta minima – högländer i Eritrea och nordöstra Etiopien
 Muscicapa adusta marsabit – norra Kenya (Marsabit)
 Muscicapa adusta murina – bergen i sydöstra Kenya (Taita-klipporna) till nordvästra Tanzania
 Muscicapa adusta fuelleborni – höglandet i södra och centrala Tanzania
 Muscicapa adusta subadusta – Angola till södra Kongo-Kinshasa i nordvästra Zambia, Zimbabwe och Moçambique
 Muscicapa adusta mesica – Zimbabwe (med undantag för de östra högländerna)
 Muscicapa adusta fuscula – Sydafrika (kustnära Östra Kapprovinsen och KwaZulu-Natal) och östra Swaziland; delvis flyttfågel till södra Moçambique
 Muscicapa adusta adusta – södra och östra Sydafrika (södra Västra Kapprovinsen norrut och österut och inåt landet från fuscula, till Mpumalanga och östra Limpopoprovinsen; även denna underart är delvis flyttfågel till södra Moçambique

Levnadssätt 
Mörkgrå flugsnappare hittas i tätt skogslandskap och kanter av städsegröna och flodnära skogar. Där ses den sitta på en gren i de lägre delarna av träden, varifrån den gör utfall för att fånga insekter i flykten. Tillfälligtvis kan den även ses sitta på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Sumpflugsnappare

Sumpflugsnappare (Muscicapa aquatica) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Sumpflugsnapparen är en knubbig brun flugsnappare med vit strupe och brunt bröstband. Fåglar i östra delen av utbredningsområdet har mer kontrasterande undersida än västliga fåglar. Den är inte särskilt ljudlig, men har en dämpad sång bestående av en blandning av raspiga ljud, drillar och ljusa visslingar.

Utbredning och systematik 
Sumpflugsnappare delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Muscicapa aquatica aquatica – sydvästra Mauretanien söderut till Gambia, östra Nigeria, norra Kamerun, södra Tchad, norra Centralafrikanska republiken, västra Sydsudan och norra Demokratiska republiken Kongo
 Muscicapa aquatica infulata – centrala och östra Sydsudan, nordöstra Demokratiska republiken Kongo, Uganda, Rwansa, västra Burundi, västra Kenya, nordvästra Tanzania och nordöstra Zambia
 Muscicapa aquatica lualabae – sydöstra Demokratiska republiken Kongo (kärr längs Lualabafloden)
 Muscicapa aquatica grimwoodi – södra Zambia (Kabwe-distriktet, Suye och Lukanga)

Levnadssätt 
Som namnet antyder hittas sumpflugsnapparen nära vatten, i miljöer som papyrusträsk, våtmarker, flodbanker och sjöstränder.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som alltifrån vanlig till mycket vanlig.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Miomboflugsnappare

Miomboflugsnappare (Bradornis boehmi) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i delar av södra Afrika i vegetationstypen miombo. Arten minskar i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Miomboflugsnapparen är en knubbig och tydligt tecknad flugsnappare. Ovansidan är djupt brun och undersidan vit med tydliga trekantiga fläckar. Den dämpade sången består av en serie gnissliga toner.

Utbredning och systematik 
Fågelns utbredningsområde sträcker sig från Angola till Kongo-Kinshasa, Zambia, sydvästra Tanzania och norra Moçambique. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare fördes den till Muscicapa, men DNA-studier visar att arterna i släktet inte är varandras närmaste släktingar. Miomboflugsnapparen utgör istället den systerart till en grupp flugsnappare som vanligen förs till Bradornis och inkluderas därför vanligen i det släktet. Vissa, som IUCN och Birdlife International väljer istället att placera den i ett eget släkte, Myopornis.

Levnadssätt 
Miomboflugsnapparen hittas i miombo i trädens mellersta skikt, där den är ovanlig och lokalt förekommande. Den slår ofta följe med artblandade födosökande flockar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Miombo är swahili för trädsläktet Brachystegia som omfattar ett stort antal arter, vilka bildar en öppen skog eller ett savannlandskap i södra Centralafrika. Miombo är också en beteckning för denna vegetationstyp som dominerar inom stora delar av området.

Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Richard Johann Constantin Böhm (1854-1884), tysk zoolog, upptäcktsresande och samlare av specimen i tropiska Afrika.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Askflugsnappare

Askflugsnappare (Fraseria caerulescens) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i skogsbryn och tätt skogslandskap i Afrika söder om Sahara.

Utseende 
Askflugsnapparen är en slank, kallt grå flugsnappare med upprätt hållning. Karakteristiskt är också en vit ring runt ögat bruten av ett svart ögonbrynsstreck samt ett kort ljust ögonbrynsstreck. Den saknar de vita yttre stjärtpennorna och den mer vågräta hållningen hos i övrigt lika blek mesflugsnappare.

Utbredning och systematik 
Askflugsnapparen förekommer i ett stort område i Afrika söder om Sahara. Den delas in i sex underarter med följande utbredning:
 Fraseria caerulescens nigrorum – sydöstra Guinea till Sierra Leone, Ghana och Togo
 Fraseria caerulescens brevicauda – södra Nigeria österut till södra Sydsudan, Uganda och allra västligaste Kenya, söderut till nordvästra Angola och södra Kongo-Kinshasa
 Fraseria caerulescens cinereola – södra Somalia till östra Kenya och östra Tanzania
 Fraseria caerulescens impavida – södra Demokratiska republiken Kongo till sydvästra Angola, Namibia, västra Tanzania och norra Moçambique
 Fraseria caerulescens vulturna – södra Malawi till södra Zimbabwe, nordöstra Sydafrika (Limpopo och Mpumalanga) och norra Swaziland
 Fraseria caerulescens caerulescens – sydligaste Moçambique, södra Swaziland och östra Sydafrika (norra KwaZulu-Natal och centrala Östra Kapprovinsen)

Tidigare fördes den till Muscicapa, men DNA-studier visar att arterna i släktet inte är varandras närmaste släktingar.

Levnadssätt 
Askflugsnapparen hittas enstaka, i par eller i smågrupper i skogsbryn, tätt skogslandskap och plantage. Där kan den slå följe med kringvandrande artblandade flockar som födosöker på medelhög nivå i träden. På flugsnapparvis gör den utfall i luften från en sittplats för att fånga insekter och små ryggradsdjur, för att sedan återvända till samma sittplats.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Artens vetenskapliga släktesnamn hedrar den engelska zoologen Louis Fraser.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Flodflugsnappare

Flodflugsnappare (Muscicapa cassini) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Flodflugsnapparen är en slank flugsnappare med mestadels grå fjäderdräkt, med svart och vingar och stjärt. Arten liknar både askflugsnappare och ockragumpad flugsnappare, men är bland annat mindre pregnant tecknad i ansiktet än dem. Den lågmälda sången är en blandning av raspiga ljud, drillar och ljusa visslingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från Sierra Leone till Angola, västra Uganda och nordligaste Zambia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Flodflugsnapparen hittas i regnskog utmed rinnande vattendrag på låg och medelhög höjd. Den ses vanligen sitta på stenar eller på lågt hängande döda grenar.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den amerikanske ornitologen John Cassin (1813-1869).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Ockragumpad flugsnappare

Ockragumpad flugsnappare (Bradornis comitatus) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i delar av västra och centrala Afrika. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Ockragumpad flugsnappare är en skiffergrå flugsnappare med tydligt ljust på strupe och ögonbrynsstreck. Den kan förväxlas med andra afrikanska flugsnappare, men har karakteristisk upprätt hållning samt huvudteckning. Sången är varierande, bestående av klara visslingar och andra ljud, avgivna i grupper om två till tio. Bland lätena hörs ljusa "sip sip" och sträva "zrt".

Utbredning och systematik 
Ockragumpad flugsnappare förekommer i delar av västra och centrala Afrika. Den delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Bradornis comitatus aximensis – förekommer från Sierra Leone och sydöstra Guinea till södra Nigeria
 Bradornis comitatus camerunensis – förekommer vid berget Kamerun
 Bradornis comitatus comitatus – förekommer från Kamerun söderut till nordvästra Angola, österut till södra Centralafrikanska republiken, norra och centrala Demokratiska republiken Kongo, sydvästligaste Sydsudan och Uganda

Släktestillhörighet 
Tidigare fördes den till Muscicapa, men DNA-studier visar att arterna i släktet inte är varandras närmaste släktingar. Vissa inkluderar camerunensis i nominatformen.

Levnadssätt 
Ockragumpad flugsnappare hittas i skogsbryn utmed vägar, i gläntor och öppningar, och till och med i jordbruksbygd, alltså i öppnare miljöer än de flesta andra flugsnappare. Den är vida spridd men ofta förbisedd, ibland förekommande högt upp i bergstrakter. Fågeln bygger sitt bo i gamla övergivna vävarbon.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Pygméflugsnappare

Pygméflugsnappare (Muscicapa epulata) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Pygméflugsnapparen är en liten och gråaktig flugsnappare, med vitt på strupe och buk, streckat grått bröst och mestadels mörk näbb med ljust längst in vid näbbroten. Arten liknar andra afrikanska flugsnappare, särskilt gulbent flugsnappare, men skiljer sig genom att ha svarta ben och det streckade bröstet. Sången består av en räcka ljusa toner och sträva ljud. Flyktlätet är ett ljust "zee".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i låglänta områden i Afrika från sydöstra Guinea till Liberia, Gabon och nordöstra Kongo-Kinshasa. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Pygméflugsnapparen hittas i låglänta skogar, framför allt kring skogsbryn, gläntor och gamla jordbruksmarker.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Rostflugsnappare

Rostflugsnappare (Muscicapa ferruginea) är en asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Rostflugsnapparen är en liten till medelstor (12–13 cm) flugsnappare med brett huvud och kort näbb. Kroppen är rödbrun, medan huvudet är anstruket med skiffergrått. Könen är lika. Den troliga sången består av en serie mycket ljusa och silvriga toner som inleds med en kortare och vassare: "tsii-tittu-tittu". Bland lätena hörs ett likaledes kort och vasst "tsiit-tsiit".

Utbredning 
Rostflugsnapparen häckar i centrala och östra Himalaya från centrala Nepal österut till nordöstra Indien (bergsområden i Assam och Arunachal Pradesh till Mizoram), västra och norra Myanmar samt centrala och södra Kina (sydöstra Xizang österut till södra Gansu, södra Shaanxi, Sichuan och västra Yunnan. Den förekommer även i västra Tonkin i norra Vietnam samt på Taiwan. Vintertid flyttar den till Hainan, södra Sydostasien, Sumatra, västra Java, norra Borneo och Filippinerna. Populationen på Taiwan är dock stannfåglar.

Systematik 
Rostflugsnapparen är systerart till sibirisk flugsnappare. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Rostflugsnapparen hittas i fuktig lövskog, framför allt med inslag av ek, men också gran, upp till 2135 meters höjd. Där för den en anspråkslös, tillbakadragen och tyst tillvaro. Den lever av små ryggradslösa djur och dess larver. Fågeln häckar åtminstone i juni och juli. Det skålformade boet av mossa, lav och växtfibrer placeras på en mosstäckt gren, tre till 15 meter ovan mark. Däri lägger den två till tre ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal på grund av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Airoux

Airoux är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Castelnaudary-Nord som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Airoux  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Airoux

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Akaciaflugsnappare

Akaciaflugsnappare (Muscicapa gambagae) är en tätting i familjen flugsnappare som förekommer i ett smalt band söder om Sahara i Afrika, men även på sydvästra Arabiska halvön.

Kännetecken

Utseende 
Akaciaflugsnapparen är en 13 centimeter oansenligt gråbrun fågel, mindre än grå flugsnappare (Muscicapa striata) men större än mörkgrå flugsnappare (Muscicapa adusta) som den annars liknar. Huvudet är rundat, enfärgad fram på hjässan och lätt streckad bak. Bröstet är brunare med diffus streckning. Näbbens undre näbbhalva är gulaktig längst in. Hopfälld vinge når endast till stjärtbasen. När den landar snärtar den till vingarna likt en Ficedula-flugsnappare.

Läte 
Akaciaflugsnapparens läte är en upprepad serie av enkla eller dubbla klickande ljud, som en kvist som bryts, t'klik t'klik, helt olikt grå flugsnapparens läten. Uppjagade fåglar varnar med ett explosivt tick-tick. Den sällan hörda sången är en fin liten melodi.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i halvtorra och öppna skogsområden från södra Mali till Ghana, Kenya, Somalia och sydvästra Arabiska halvön. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Akaciaflugsnapparen är liksom sina släktingar insektsätare. Den ses sitta upprätt på grenar, ofta i det öppna och i trädens mellanskikt. Den häckar i mars. Fågeln är stannfågel och delvis kortflyttare, där många individer flyttar några grader söderut efter häckning.

Status och hot 
Artens population har inte uppskattats och dess populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Den betraktas som sällsynt eller ovanlig i de flesta områden, men kan vara förbisedd på grund av förväxling med grå flugsnappare.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn syftar på Gambaga, en stad i Ghana.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Ajac

Ajac är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Limoux som ligger i arrondissementet Limoux. År  hade Ajac  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Ajac

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Streckad flugsnappare

Streckad flugsnappare (Muscicapa griseisticta) är en asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den häckar i nordöstra Asien och flyttar vintertid till Filippinerna, Sydostasien och Nya Guinea. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läten 
Streckad flugsnappare är en liten (12,5–14 cm), långvingad grå flugsnappare med tydlig mörkgrå streckning på undersidan. Den liknar sibirisk flugsnappare, men undersidan är vitaktig och streckningen både tydligare och mer utbredd över hela bröstet och flankerna, ofta ner till buken. Undre stjärttäckarna är också till skillnad från denna alltid vita. Sången består av korta och rätt tystlåtna kvittrande fraser med olika sorters visslingar.

Utbredning 
Fågeln häckar i östra Asien i nordöstra Kina (norra Inre Mongoliet, Heilongjiang och Jilin), Nordkorea, sydöstra Ryssland (Amurland, Ussuriland samt centrala och södra Kamtjatka), Sachalin och Kurilerna. Vintertid flyttar den till Taiwan, Filippinerna, norra Borneo, Sulawesi, östra Små Sundaöarna (Leti och Wetar), Moluckerna och västra Nya Guinea. Tillfälligt har den påträffats i Singapore, Vietnam och USA.

Systematik 
Artens släktskap med övriga i Muscicapa är oklart. Genetiska studier visar att den antingen är systerart till resten av släktet eller tillhör en klad med sibirisk flugsnappare och rostflugsnappare. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Streckad flugsnappare häckar huvudsakligen i lärkskog och kring dess kanter. Vintertid påträffas den i öppen skog, trädgårdar och planteringar. Födan är inte väl känd, men inkluderar små ryggradslösa djur och ibland bär. Den ses ofta ensam, tillfälligtvis i par. Fågeln häckar i Ryssland från mitten av maj till slutet av juli. Den lägger endast en kull. Arten är flyttfågel som lämnar häckningsområdet mellan augusti och mitten av oktober.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ovanlig i nordöstra Kina, sällsynt eller fåtalig i Ryssland och ganska vanlig i övervintringsområdet utom på norra och centrala Borneo.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen