kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fölene landskommun

Fölene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Fölene socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Herrljunga landskommun som 1971 ombildades till Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Remmene landskommun

Remmene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Remmene socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Herrljunga landskommun som 1971 ombildades till Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Tarsleds landskommun

Tarsleds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Tarsleds socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Herrljunga landskommun som 1971 ombildades till Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Remmene församling

Remmene församling var en församling i Skara stift och i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2010 annexförsamling i pastoratet Herrljunga, Remmene, Eggvena och Fölene som från 1962 även omfattade Bråttensby församling och till 1964 Tarsleds församling. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

Kyrkor 
 Remmene kyrka

Se även 
 Remmene socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Herrljunga kommun
Fölene församling

Fölene församling var en församling i Skara stift och i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2010 annexförsamling i pastoratet Herrljunga, Remmene, Eggvena och Fölene som från 1962 även omfattade Bråttensby församling och till 1964 Tarsleds församling. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

Kyrkor 
 Fölene kyrka

Se även 
 Fölene socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Herrljunga kommun
Eggvena församling

Eggvena församling var en församling i Skara stift och i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2010 annexförsamling i pastoratet Herrljunga, Remmene, Eggvena och Fölene som från 1962 även omfattade Bråttensby församling och till 1964 Tarsleds församling. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

Kyrkor 
 Eggvena kyrka

Se även 
 Eggvena socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Herrljunga kommun
Cornelia Toppen

Cornelia Toppen, född 1730 i Apeldoorn, Gelderland, död 6 mars 1800 i Rotterdam, var en orangist och anstiftare till 1784 års upplopp i Rotterdam. Gift 1755 med båtsman Jan Reijnier Zwenke.

Under 1784 förekom våldsamma politiska upplopp mellan patrioter och orangister i Rotterdam; Jan Jacob Elsevier var ledare för patrioterna, Toppen för orangisterna. Utredningen identifierade henne som "initiativtagare" till upploppen. Hon hade bland annat delat ut orange band till rojalisterna. Hon fängslades och bötfälldes för brott mot statens ordning. Hon är känd i Nederländernas historia som Keet Zwenke.

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/Toppen

Personer i Nederländerna under 1700-talet
Personer från Apeldoorn
Födda 1730
Avlidna 1800
Kvinnor
Carl Ludwig Schleich

Carl Ludwig Schleich, född 19 juli 1859 i Stettin, död 7 mars 1922 i Bad Saarow, var en tysk kirurg och estetiker.

Schleich, vars far var en berömd läkare och entomolog, studerade i Zürich, Greifswald och Berlin, där han promoverades 1886. Han blev därefter assistent vid den kirurgiska universitetskliniken i Greifswald, men flyttade kort därefter till Berlin, där han inrättade en kirurgisk privatklinik (1889). Senare blev han överläkare vid Teltowsjukhuset i Gross-Lichterfelde vid Berlin. 

Schleich uppfann den så kallade infiltrationsanestesin, en form av lokalbedövning, som uppnås genom att i huden injicera Schleichs lösning, en blandning av morfin, kokain och koksaltslösning. Metoden framlades på kirurgkongressen i Berlin 1892 och möttes med stark ovilja och direkt personligt hån. 

Schleich, som hade genomtestat sin metod på sig själv och andra, trodde nämligen i så hög grad på metoden, att han i sitt föredrag bannlyste den universella narkosen av "ideella, moraliska och straffrättsliga skäl". Först senare förstod man, vilket enormt framsteg metoden var. 

Schleich var en genial, men impulsiv och stridbar natur, vilket bland andra Ernst Schweninger, Otto von Bismarcks livläkare, fick erfara; han kom även i strid med militärläkarna under första världskriget, då han hävdade, att härens många generalläkare var mer generaler än läkare. 

Schleich blev alltmer isolerad, men fann tröst i estetiken; han målade, komponerade och diktade med betydande talang, och skrev filosofisk-medicinska verk, som skattades högt, men inför de sistnämnda stod läkarkåren sedvanligt avvisande. Däremot aktades han högt i den krets av musiker och diktare som omgav honom. Han var nära vän med August Strindberg och Richard Dehmel. 

Från sin studietid hos Rudolf Virchow hade Schleich bevarat ett stort intresse for nervfysiologin. Han framställde en teori om nervkittets (neuroglias) betydelse som hämningssystem, och under senare år arbetade han mycket med hysteriska tillstånd, för vilka han införde en rationell arbetsterapi. 

Hans viktigaste medicinska skrifter är Schmerzlose Operationen (1894), Über Immunität (1896) och Neue Methoden der Wundheilung (1899). Av hans filosofisk-skönlitterära skrifter kan nämnas Vom Schaltwerk der Gedanken och självbiografin Besonnte Vergangenheit (1922), som båda blev folkböcker i egentlig bemärkelse, liksom Weisheit der Freude, en aforismsamling.

Svenska översättningar
 Hågkomster om Strindberg (översättning av Gust. Lindelöf, Björck & Börjesson, 1917)
 Jaget och demonierna (till svenska av G. Nordstrand, Natur och kultur, 1925)
 Det var dock härligt att leva: en läkares minnen 1859-1919 (Besonnte Vergangenheit) (översättning Teresia Eurén, Lindblad, 1937)

Källor

 

 

Tyska kirurger
Alumner från Greifswalds universitet
Personer från Stettin
Födda 1859
Avlidna 1922
Män
Salmonsens
Ugglan
Tarsleds socken

Tarsleds socken i Västergötland ingick i Kullings härad och är sedan 1971 en del av Herrljunga kommun, från 2016 inom Herrljunga distrikt.

Socknens areal är 15,37 kvadratkilometer varav 15,34 land. År 1953 fanns här 556 invånare.  Sockenkyrka var Herrljunga kyrka delad med Herrljunga socken, sedan Tarsleds kyrka rivits 1863. En del av tätorten Herrljunga ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tarsleds församling och för de borgerliga frågorna bildades Tarsleds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrljunga landskommun som 1953 ombildades till Herrljunga köping som 1971 ombildades till Herrljunga kommun. 1964 uppgick församlingen i Herrljunga församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Herrljunga, med samma omfattning som Herrljunga församling hade 1999/2000 och fick 1964, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi
Tarsleds socken ligger närmast sdöer och väster om Herrljunga kring Nossan. Socknen har odlingsbygd vid ån och skogsmark i söder som tidigare varit en del av Svältorna.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösenr. Från järnåldern finns fem gravfält,  där det vid Nycklabacken är känt. Tarsleds kyrka revs 1863.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 290 1810 till 555 1880 varefter den minskade till 478 1940. Därpå vände folkmängden uppåt till 614 1960 då statistiken upphör eftersom Tarsleds församling uppgick i Eggvena församling 1964.

Namnet
Namnet skrevs 1393 Tarslef och kommer från en gård vid den tidigare kyrkan. Efterleden innehåller löv, 'arvegods'. Förleden har oklar tolkning.

Se även
 Tarsleds församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Tarsleds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Månteatern

Månteatern är en fri teatergrupp med säte i Lund.

Månteatern producerar föreställningar för alla åldrar men främst för barn och unga. Sedan starten 1986 har teatern satt upp ett 60-tal produktioner. Teatern är medlem i Teatercentrum samt i Kulturmejeriet i Lund och därmed medlem också i det internationella nätverket Trans Europe Halles. Månteatern har stöd från Region Skåne, Statens Kulturråd och Lunds kommun.

Konstnärlig ledare sedan hösten 2014 är Marie Parker Shaw.

Produktioner

2009 
 Samson och Roberto av Ingvar Ambjørnsen, dramatiserad av Axel Hellstenius, regi Marika Lagercrantz
 Samproducerade Eurepica Challenge med Belarus Free Theater och Lunds kommun
 Samproducerade Skalliga Sångerskan med Teater Theatron och Teater 23, av Eugène Ionesco, regi Radoslav Milenkovic

2010 
 Dansa dina dinosaurier av Ann-Sofie Bárány, regi Marie Parker Shaw
 Porslinsnegrer av Dennis Magnusson, regi Dennis Sandin
 En tid – tre liv av Magnus Nylander, regi Eva Wendt

Referenser

Externa länkar 
Månteaterns webbplats
Trans Europe Halles webbplats
Kulturmejeriets webbplats

Teatergrupper i Sverige
Organisationer bildade 1986
Kultur i Lund
Tarsleds församling

Tarsleds församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 1964 i Herrljunga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.
 
Församlingen var till 1964 annexförsamling i pastoratet Herrljunga, Remmene, Eggvena, Fölene och Tarsled som från 1962 även omfattade Bråttensby församling. Församlingen uppgick 1964 i Herrljunga församling.

Kyrkor 
Sockenkyrka var Herrljunga kyrka. Den invigdes 1865 och har använts gemensamt med Herrljunga församling sedan Tarsleds kyrka rivits 1863.

Se även 
 Tarsleds socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Herrljunga kommun
Hendrina Margaretha van Thil

Hendrina Margaretha van Thil, född 1722, död 1799, var en nederländsk skådespelerska. 

Hon var dotter till Adriaan van Thil, skådespelare, och Catherine van der Pals. 

Hon var engagerad vid Amsterdamse Schouwburg 1738–72 (med uppehåll 1747-63, då hon inte arbetade), vid Rotterdamse Schouwburg 1773–84, och åter vid Amsterdamse Schouwburg 1784-91. 

Thil tillhörde sin tids mest omtalade scenartister i Nederländerna. Hon spelade första hjältinnor och därefter mödrar och drottningar. Hon fick god kritik i sin framtid, utöver att hon ibland sades vara för dramatisk, och hade ett flertal elever.

Källor 

 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/Thil

Kvinnor
Födda 1722
Nederländska skådespelare under 1700-talet
Avlidna 1799
Herrljunga socken

Herrljunga socken i Västergötland ingick i Kullings härad, ombildades 1953 till Herrljunga köping och området ingår sedan 1971 i Herrljunga kommun, från 2016 inom Herrljunga distrikt.

Socknens areal var 16,03 kvadratkilometer varav 15,85 land. År 2000 fanns här 210 invånare.  Tätorten Herrljunga med sockenkyrkan Herrljunga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Herrljunga församling och för de borgerliga frågorna bildades Herrljunga landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ombildades 1953 till Herrljunga köping som 1971 ombildades till Herrljunga kommun. 1964 införlivades Tarsleds församling i församlingen. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Herrljunga, med samma omfattning som Herrljunga församling hade 1999/2000 och fick 1964, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi
Herrljunga socken ligger norr och öster om Herrljungan kring Nossan. Socknen har odlingsbygd vid ån och är övrigt en småkuperad skogstrakt på de tidigare Svältorna.

I kyrkbyn Herrljunga fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Sju hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns gravar, domarringar och en fornborg på Borreberget.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade stadigt från 234 år 1810 till 4 060 år 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1293 Heriälungum och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller möjligen har, 'stenig mark, stenröse'. Efterleden kan innehålla ljung eller alternativt lung, 'sand- eller grusmark; sandås, grusås'.

Se även
 Herrljunga församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Herrljunga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Karl Christoph Hueter

Karl Christoph Hueter, född 6 mars 1803 i Melsungen, Hessen, död 18 augusti 1857 i Marburg, var en tysk läkare; far till Carl Hueter. 

Hueter studerade i Marburg 1820-24, och blev medicine doktor 1824 på en avhandling om två fall av kejsarsnitt, studerade därefter hospitalsväsendet under resor i Tyskland och Österrike och blev 1825 assistent vid den kirurgiska kliniken i Marburg, där han blev privatdocent. År 1831 utnämndes han till e.o. professor, 1833 till ordinarie professor och direktör för barnbördshuset där.

Hueters författarskap är väsentligen obstetriskt; han författade bland annat Die Pathologie und Therapie der fünften Geburtsperiode (1828), Die dynamischen Geburtsstörungen (två band, 1830) och Lehrbuch der Geburtshilfe für Hebeammen (1838). Dessutom en mängd mindre avhandlingar, däribland några om ögonsjukdomar, som Ueber Ophthalmia intermittens och Die katarrhalischen Augenentzündungen ("Gräfe's Journal" XII, XIII och "Heidelberger klinische Annalen" V, VI).

Källor

Tyska läkare inom obstetrik och gynekologi
Tyska oftalmologer
Tyska professorer
Födda 1803
Avlidna 1857
Män
Salmonsens
Anna Smitshuizen

Anna Smitshuizen, född i februari 1751 i Alkmaar, död 26 juni 1775 i Amsterdam, var en nederländsk prostituerad och centralfigur i ett berömt mordfall 1775.

Smitshuizen arbetade sedan 1770 som prostituerad på en bordell på gatan Oudezijds Achterburgwal i De Wallen, Amsterdams största red-light-distrikt. Den 25 maj 1775 förlovade hon sig med Johannes van Goch, som tidigare varit skeppskirurg men nyligen fått anställning som läkare på bordellen. Smitshuizen bröt dock förlovningen redan en vecka efteråt, den 2 juni. Detta hade van Goch svårt att förlika sig med, och han mördade sin tidigare trolovade den 26 samma månad. Han avrättades 1778 efter en lång rättegång.

Fallet blev en omtalad och uppmärksammad skandal. Smitshuizen och mordet på henne blev föremål för omfattande analyser, som moralexempel i den samtida litteraturen.

Referenser

Personer i Nederländerna under 1700-talet
Födda 1751
Avlidna 1775
Kvinnor
Prostituerade
HTC Tattoo

HTC Tattoo (också känd som HTC Click) är en smartphone tillverkad av HTC. Den körs med operativsystemet Android, version 1.6.

Till skillnad från andra Androidtelefoner från HTC så har Tattoo en resistiv pekskärm istället för kapacitiv. Utvecklarna förklarade detta med att de först testade med en kapacitiv skärm men kom fram till att multi-touch var osmidigt på en sådan liten skärm.

Andra specifikationer 
Specifikationerna enligt Gizmodo den 9 september 2009:

GPS
Digital Kompass
ROM: 512 MB
Wi-fi
Bluetooth
Accelerometer
Mini USB
FM Radio
3,5 mm teleplugg för ljud, mikrofon och högtalare

Justerbara skal
HTC Tattoo var den första smartphonen från företaget med fullt justerbara skal. Telefonens plastskal kan tas av och bytas ut med en design av ägarens egna val. Den nu nerstängda sidan TatooMyHTC startades den 12 oktober 2009, och erbjöd för-gjorda designer för €11,99 eller personliga designer för €14,99.

Referenser

Tattoo
Mobiltelefoner med Android
Herrljunga landskommun

Herrljunga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Denna kommun bildades  i Herrljunga socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

24 augusti 1906 inrättades i kommunen  Herrljunga municipalsamhälle.

Kommunen utökades vid 1952 års kommunreform genom sammanläggning med kommunerna Eggvena, Fölene, Remmene och Tarsled samt delen Bråttensby församling ur Bråttensby och Landa landskommun. 1953 ombildades kommunen till Herrljunga köping som 1971 ombildades till Herrljunga kommun.

Kommunkoden 1952 var 1528.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Herrljunga församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Bråttensby, Eggvena, Fölene, Remmene och Tarsled.

Geografi
Herrljunga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 92,69 km², varav 92,01 km² land.

Politik

Mandatfördelning i Herrljunga landskommun, valen 1938-1950

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Herrljunga köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Herrljunga köping. För orten se Herrljunga, för dagens kommun, se Herrljunga kommun.

Herrljunga köping var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Herrljunga köping bildades genom en ombildning 1953 av Herrljunga landskommun som året innan utökats. I Herrljunga landskommun hade Herrljunga municipalsamhälle funnits sedan  24 augusti 1906. 1971 ombildades köpingen till Herrljunga kommun.

Köpingen tillhörde församlingarna Bråttensby, Eggvena, Fölene, Herrljunga, Remmene och Tarsled (som uppgick 1964 i Herrljunga församling).

Köpingsvapnet
Blasonering: I blått fält ett av kavlar bildat kors av silver, åtföljt av fyra sädeskärvar av guld.

Vapnet utformades av Svenska Kommunalheraldiska Institutet och fastställdes 1956. Efter kommunbildningen 1975 ersattes de i två av fälten med gäss från Gäsene härads sigill. Kärvarna är från Kullings härads sigill.

Geografi

Tätorter i köpingen 1960
I Herrljunga köping fanns tätorten Herrljunga, som hade 2 503 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 60,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i Herrljunga köping, valen 1954-1966

Referenser

Indelningar i Herrljunga kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Catharina Rose

Catharina Rose d. efter juni 1587, hjältinnan i belägringen av Sluis under det nederländska frihetskriget. 

Vid spanjorernas belägring av Sluis i Flandern 1587 tilldelades hon befälet över de kvinnor som utsetts att försvara staden mellan Blå tornet och Smedetoren. Fästet kallades "Venusberget" eller "Kvinnoberget". Då staden tvingades kapitulera fick alla fri lejd att ge sig av. Rose blev föremål för en roman av Geertruida Bosboom-Toussaint : Gideon Florensz. (1854).

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/Rose

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Födda 1500-talet
Kvinnor
Avlidna okänt år
Trijn Rembrands

Trijn Rembrands, född 1557, död 1638, hjältinna i belägringen av Alkmaar under det nederländska frihetskriget 1573, då hon tjänstgjorde i försvaret som soldat. Gift med tyghandlare Cornelis Reyersz. Hon framhölls av Peter de Lange 1661 som exempel på hur även kvinnorna deltog i kampen för Nederländernas frihet. Hon hyllades offentligt i minnesceremonier 1777 och 1865. Hon är också föremål för en opera, Alkmaar Trijn.

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/TrijnRembrands

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Födda 1557
Kvinnor
Avlidna 1638
Slaget vid Hamburger Hill

Slaget vid Hamburger Hill var ett slag under Vietnamkriget som utkämpades 1969 i Sydvietnam mindre än en kilometer från gränsen till Laos. Det stod mellan cirka 1 800 amerikanska soldater ur US Airborne och cirka 800 från den reguljära vietnamesiska folkarmén mellan den 10 och 20 maj 1969. Den vietnamesiska militären hade befäst det 937 meter höga berget "Hill 937" som inte hade något egentligt militärstrategiskt värde. Amerikanska infanterigrupper attackerade berget från flera håll vilket ledde till spridda mindre slag och även ställningskrig mot de nedgrävda vietnamesiska trupperna som påminde om första världskrigets skyttegravskrig. 

Detta var det sista stora slaget "man mot man" och efter detta ändrade USA sin strategi avseende markkrig.

History Channels serie Vietnam: Lost Films episod 4 berättar om slaget.

Referenser

1969 i Sydvietnam
Hamburger Hill
Hamburger Hill
Hamburger Hill
Hamburger Hill
Hamburger Hill
Carl Hueter

Carl Hueter, född 27 november 1838 i Marburg, död 12 maj 1882 i Greifswald, var en tysk kirurg; son till Karl Christoph Hueter.

Hueter tog medicinsk examen 1858 och besökte därefter Berlin, Wien och London samt studerade 1860-62 kirurgisk anatomi i Paris. Han utgav Anatomische Studien an den Gelenken Neugeborener und Erwachsener ("Virchow's Archiv", XXV, XXVIII). Han återvände till Marburg 1863, var assistent hos Wilhelm Roser, men reste samma år till Berlin och blev assistent hos Rudolf Virchow, han deltog i kriget mot Danmark 1864 och kom 1865 in som assistent hos Bernhard von Langenbeck  i Berlin, där han blev privatdocent. År 1868 kallades han till Rostock och 1869 till Greifswald. 

Hueter författade många skrifter bland annat den mycket spridda Grundriss der Chirurgie (1881), som senare utgavs av Lossen. Han stiftade "Deutsche Zeitschrift für Chirurgie" (1872). Han författade skrifter inom många av kirurgins områden, som kontrakturerna i fotraden, ledresektionerna, neurektomin, parenkymatosa karbolinjektioner och inflammationer. Hans livliga fantasi ledde honom ofta på avvägar, till exempel i "Monade Teorien".

Källor

Tyska kirurger
Tyska professorer i medicin
Födda 1838
Avlidna 1882
Män
Salmonsens
Trelleborg radio

Trelleborg radio var en kustradiostation, ägd av Statens Järnvägar, och användes huvudsakligen för kommunikation med tågfärjor.

Stationens historia 
Stationen med anropssignal SAC var inrymd i färjestationen i Trelleborg och öppnades 1912 med gnistsändare på långvåg. Telegrafisterna som arbetade där växlade befattning mellan Trelleborg radio och tågfärjorna på linjen Trelleborg - Sassnitz.
Trelleborg radio var endast i begränsad omfattning öppen för allmän trafik, utan prioriterade SJ:s tågfärjor, och radiostationens placering i färjestationen gjorde att den blev en upplysningscentral för personer som behövde information i samband med färjetrafiken.
I slutet av 1940-talet upphörde stationen med långvågstrafik, och därefter användes enbart telefoni på gränsvåg som kommunikationssätt. År 1959 inrättades Gylle radio strax utanför Trelleborg, och fjärrmanövrerades från Trelleborg.
Trelleborg radio lades ner 1974, och allmän trafik till färjorna har därefter skett på VHF via Stockholm radio eller med mobiltelefon från myntautomat ombord.

Källor 

Svenska radiostationer
Trelleborgs kommun
Sjöräddning i Sverige