kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rådmansö kyrka

Rådmansö kyrka är en kyrkobyggnad som ligger vid Infjärden på Rådmansö. Kyrkan är församlingskyrka i Rådmansö församling i Uppsala stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan ritades av arkitekten Per Axel Nyström i den då populära empiren, även kallad Karl Johansstil.
Den ersatte en timrad korskyrka från 1640-talet som stått lite längre ner på kyrkogården, nära den gamla stigluckan i muren. Nuvarande kyrka började uppföras 1816 och togs i bruk 1818. Först år 1844 invigdes kyrkan. En grundlig restaurering genomfördes 1906 då kyrkorummet kortades av åt öster med en mellanvägg. I det nya utrymmet inrättades sakristia och värmekammare. 1960 förnyades kyrkorummets dekorationsmålningar och en ny bänkinredning tillkom. Sommaren 2010 utfördes en stor renovering av kyrkans klocktorn och man bytte iprincip ut hela insidan. Klocktornet var innan angripet av alger/växter och var rödfärgat, detta åtgärdades också sommaren 2010 med ny puts så att kyrkan blev helt vit igen.

Inventarier
 Altaret i polskt färgad renässansstil tillverkades omkring år 1600 och härstammar från den äldre kyrkan. Troligen är altaret ett krigsbyte från trettioåriga krigets Polen.
 Gamla kyrkklockan såldes 1907 för 2 kronor kilot, vilket gav församlingen 125 kronor i kontanter.
 Predikstolen från 1600-talet är utförd i Karl XIs renässans och fanns i gamla kyrkan.
 Ett votivskepp är från 1791.
 Dopfunten är från 1911.

Orgel
1631 får kyrkan ett positiv med 7 stämmor av amiral Carl O. Sperling och Hel. Ulfsparre. Orgeln sägs var erövrad i Holstein. Orgeln är år 1773 förfallen. Orgeln skänktes 1883 till Nordiska Museet.
1844 byggde Johan Lund, Stockholm en orgel med 13 stämmor.
 Orgeln på 13 stämmor byggdes 1907 av E. H. Eriksson i Gävle. Orgeln är pneumatisk. Vissa av stämmorna är från 1844 års orgel. 1955 ombyggdes och tillbyggdes orgeln av H Lindegren, Göteborg.

Kyrkogården
Ett stort kors på kyrkogården är rest av församlingsbor till minnet av sju unga personer från Vidinge. Dessa hade varit på bönemöte i Sundskär men omkom i en snöstorm på vägen hem. På kyrkogården finns också riksdagsmannen och partiodföranden Gösta Bohmans grav.

I kyrkogårdsmuren, sydväst om kyrkan, finns en knuttimrad stiglucka från 1770. Denna användes som jordfästningskapell ända fram till 1906.

Historik
Slutet av 1500-talet utbruten ur Frötuna som kapell.
1873 Frötuna och Rådmansö.
1873-1961 Rådmansö.
1962-1979 Frötuna och Rådmansö.
1979- Rådmansö och Frötuna.

"Rådmansö synes af gammalt ha varit annex till Frötuna, men med egen kaplan åtminstone från slutet af 1500-talet. Kyrkan är ombygd år 1816-19 af sten och tegel. På kyrkogården finnes en graf tillhörig gården Riddersholm, och en minnesvård af marmor öfver Comm. Flodman (d 1822)."

Referenser

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 35, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, 
 Tham, Wilhelm, Beskrifning öfver Stockholms län, 1850

Webbkällor
 
 www.roslagen.se

Fotnoter

Vidare läsning

Externa länkar

 Norrtälje kommun

Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader i Norrtälje kommun
Kyrkobyggnader invigda 1844
1844 i Sverige
Högvads landskommun

Högvads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades som storkommun vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Holsljunga, Mjöbäck och Älvsered.

Kommunen upplöstes och delades 1971, då Holsljunga församling och Mjöbäcks församling fördes till Svenljunga kommun, medan Älvsereds församling fördes till Falkenbergs kommun i Hallands län.

Kommunkoden var 1546.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Holsljunga, Mjöbäck och Älvsered.

Geografi
Högvads landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 200,92 km², varav 183,39 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 32,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Svenljunga kommun
Indelningar i Falkenbergs kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Roger Lönn

Roger lönn, född 1 augusti 1967, är en svensk före detta professionell fotbollsspelare.

Var med i truppen och gjorde ett mindre antal matcher då IFK Norrköping tog sitt SM-tecken 1989.

Idag arbeter Lönn med företaget Swe Pro Callers Sweden, där han själv figurerar som VD. Företaget verkar inom försäljning och anställer idag drygt 500 personer. Eftersom Lönn driver företaget som enskild firma går det inte att få ut någon information gällande omsättning, men experterna menar att den bör ligga nånstans runt 200 000 000kr

Meriter 
 Svensk mästare 1989
 2 P-landskamper

Klubbar 
 IFK Norrköping 1989-
 Åtvidabergs FF 1988
 IFK Norrköping 1985-1987
 Simonstorps IF -1985

Svenska fotbollsspelare
Födda 1967
Män
Levande personer
Fotbollsspelare i IFK Norrköping
Spelare i Åtvidabergs FF
Shaping

Att förstärka gradvis närmande av ett beteende kallas för shaping (ibland stavat shejping) eller formning. Det är en psykologisk term, huvudsakligen använd i behavioristisk psykologi och hunddressyr. Begreppet introducerades av B.F. Skinner. I många läroböcker är shaping definierat som ’’förstärkning av successivt närmande av det slutliga målet’’. Shaping används inom träning riktad både mot människor och djur.

Shaping innebär att tränaren förstärker beteenden som är i närheten av det önskade resultatet, och efter hand skärper kraven. Allteftersom träningen fortskrider slutar tränaren att förstärka beteenden som inte är tillräckligt nära målet. 

Exempel 1. Shaping av en råtta med målet är att råttan ska trycka ned en spak. 
 att bara vända sig mot spaken förstärks
 endast rörelse mot spaken förstärks
 endast förflyttning tillräckligt nära spaken förstärks
 endast beröring av spaken förstärks
 endast beröring med en specificerad tass förstärks
 endast delvis nedpressande av spaken förstärks
 endast fullständigt nedpressande av spaken förstärks

Exempel 2. Shaping av en elev med målet att hålla tal inför klassen.
 endast svar på frågor förstärks.
 endast att läsa högt inför klassen förstärks
 endast att stå framför klassen förstärks
 endast att stå inför klassen och läsa högt förstärks
 endast att hålla tal inför klassen förstärks

Tränaren börjar med att förstärka alla beteenden i den första kategorin, sedan begränsas förstärkningen till beteenden i den andra kategorin, och så vidare. Alltefter som träningen fortskrider blir beteendet mer och mer likt det önskade.

Kulmen av processen är att råttan trycker spaken oftare. I början är det inte sannolikt att råttan ska trycka ner spaken, enda möjligheten är att den trycker ner spaken av en slump. Genom shaping ökar sannolikheten.

När ett beteende är framshejpat vill man kanske fortsätta träningen med diskriminering -  förmågan att se skillnad på stimuli som är förstärkta och stimuli som inte är förstärkta. Till exempel att en hund sättande bara förstärks efter att den hört kommandot ”sitt”.
Man kan också fortsätta träningen med generalisering – förmågan att utföra det inlärda beteendet i olika situationer. Till exempel att kommandot ”sitt” inte bara förstärks på lydnadsplanen utan också på stadspromenaden, i köket, osv.

Korrekt utförd shaping innefattar flera saker:
 En kontinuerlig anpassning av svårighetsnivån så att eleven lyckas åstadkomma en förstärkning relativt ofta.
 Sätt ett mål i taget.
 Omedelbar förstärkning (vilken kan levereras i form av feedback eller en betingad förstärkare).
 Undvikande av bestraffning (då detta bland annat försämrar uppmärksamheten hos eleven).
 Utlova inte belöningar i förväg.
 Planera efterföljande steg i shapingsekvensen i förväg.
 Om beteendet försämras, sänk svårighetsnivån.

Se även
Operant betingning
Förstärkning (psykologi)

Källor 

Psykologi
Hundhållning
Kynologi
Degerängen

Degerängen kan syfta på:

 Degerängen, Arvika – ett bostadsområde i Arvika
  Degerängen – ett äldre namn på ett bostadsområde inom tätorten Piteå kommun, se Degeränget
Henry R. Schoolcraft

Henry Rowe Schoolcraft, född 28 mars 1793 i Guilderland, New York, död 10 december 1864 i Washington D. C., var en amerikansk geolog, geograf, etnolog och politiker. Han har gått till historien genom att han som den första vite mannen identifierade Itascasjön som Mississippiflodens källa. Som etnolog gjorde han stora insatser i kartläggningen av de nordamerikanska urbefolkningarnas mentalitet och attityder, ett arbete som utfördes när Schoolcraft 1822-41 var "Indian agent" för stammarna vid Lake Superior.

Som ung arbetade Schoolcraft flera år med glastillverkning vilket väckte hans intresse för geologi. Han gjorde 1817-18 en studieresa till dåvarande USA:s västligaste delar för att lära sig fältarbetets grunder och publicerade 1819 sitt första geografiska och geologiska arbete. Året därpå följde han med guvernör Lewis Cass på dennes resa till ojibwaernas område vid Lake Superior och 1821 publicerade han sina anteckningar från resan. Cass utsåg honom till "indian agent" 1822, en tjänst Schoolcraft innehade till 1841, även om hans tjänstetitel 1836 förbättrades till Superintendent. Schoolcraft lärde sig ojibwaspråket flytande av sin hustru Jane Johnson som var till hälften ojibwa.

Schoolcraft var även 1828-32 ledamot av Michiganterritoriets lagstiftande församling.

Skrifter i urval
Henry Rowe Schoolcrafts vetenskapliga produktion var med tidens mått mätt omfattande. Några av hans viktigaste skrifter är:

 Narrative of an Expedition through the Upper Mississippi to Itasca Lake, the Actual Source of This River, Embracing an Exploratory Trip through the St. Crois and Burntwood (or Broule) Rivers, in 1832 (New York 1834).
 Algic Researches, Comprising Inquires Respecting the Mental Characteristics of the North American Indians. First Series. Indian Tales and Legends (New York 1839).Inquiries, Respecting the History, Present Condition, and Future Prospects of the Indian Tribes of the United States (Washington D.C. 1847). Personal Memoirs of a Residence of Thirty Years with the Indian Tribes on the American Frontiers: With Brief Notices of Passing Events, Facts, and Opinions, A.D. 1812 to A.D. 1842'' (Philadelphia 1851)

Externa länkar
 

Amerikanska forskare under 1800-talet
Födda 1793
Avlidna 1864
Män
Alumner från Union College
Elleholms landskommun

Elleholms landskommun var en tidigare kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades cirka 2 400 landskommuner i socknar över hela landet.

I Elleholms socken i Listers härad i Blekinge inrättades denna kommun.

Den upphörde vid kommunreformen 1952 då den gick upp i Mörrums landskommun.

Området tillhör sedan 1971 Karlshamns kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Karlshamns kommun
Tidigare kommuner i Blekinge län
Politikåret 1915



Händelser
6 februari - Jordbrukarnas Riksförbund bildas på årsdagen av Bondetåget.
20 februari - Tyska regeringen köper genom krigsministeriet en majoritetspost i Aftonbladet.
15 april - Den svenska regeringen försöker genom skärpta bestämmelser få bukt med de allt vildare spekulationerna i livsmedel och stävja den illegala exporten, främst till Tyskland.
26 april - Ett hemligt avtal, det så kallade Londonavtalet, ingås mellan Italien, Storbritannien och Frankrike där Italien av västmakterna garanteras framtida landförvärv.
12 maj - En svensk "kvacksalverilag" gör all yrkesmässig läkarverksamhet av lekmän straffbar.
14 maj - Tchadterritoriet grundas, som en del av Oubangui-Chari-Tchad.
15 juli - Den anonyma "aktivistboken" Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning fordrar "modig uppslutning" på tysk sida och vållar upprörd debatt. När det visar sig, att två av författarna är socialdemokraterna Otto Järte och Yngve Larsson utesluts de ur partiet.
Kvinnornas fredssöndag, en manifestation mot krig, som samlar 88.000 kvinnor på 343 orter runtom i Sverige, genomförs.
Okänt datum - Det konservativa Sveriges Nationella Ungdomsförbund bildas.
Okänt datum - Vid bildandet av den internationella socialistiska Zimmerwaldrörelsen (i protest mot kriget) deltar företrädare för de svenska socialdemokraternas ungdomsförbund och partiopposition.
Okänt datum - Ungturkarna i Osmanska riket låter genomföra ett folkmord på bland annat armenier (se armeniska folkmordet).

Val
7 maj – Folketingsval i Danmark.
11 oktober–1 november – Stortingsval i Norge.

Organisationshändelser
4 oktober - Vid Karl Staaffs död efterträds han som partiledare för Liberala samlingspartiet av Nils Edén.

Födda
2 februari - Abba Eban, israelisk politiker.
12 februari - Rune B. Johansson, svensk politiker, inrikesminister 1957-1969, industriminister 1971-1976.
6 augusti - Gurdial Singh Dhillon, indisk politiker, talman i Lok Sabha. 
18 augusti - Joseph Ankrah, president i Ghana 1966-1969.
20 augusti - Ghulam Ishaq Khan, president i Pakistan 1988-1993.
6 september - Franz Josef Strauß, tysk politiker.
25 november - Augusto Pinochet, chilensk president och diktator
Okänt datum - Julio César Méndez Montenegro, president i Guatemala 1966-1970
Okänt datum - Francisco Urcuyo Maliaños, tillförordnad president för en dag 1979.

Avlidna
19 februari - Gopal Krishna Gokhale, indisk politiker.
2 juli - Porfirio Díaz, mexikansk militär och politiker, Mexikos envåldshärskare 1876-1911 (med fyra års uppehåll).
26 september - Keir Hardie, brittisk politiker, den första partiledaren för Labour.
4 oktober - Karl Staaff, svensk liberal politiker och advokat, partiledare för Liberala samlingspartiet 1907-1915, statsminister 1905-1906 och 1911-1914.
19 november - Joe Hill, svensk-amerikanska musiker och fackföreningsman (avrättad).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Konståret 1853



Händelser

Okänt datum

 Baron Haussmann väljs till att påbörja omplaneringen av Paris.

Verk 

 Gustave Moreau - Darius après la bataille d'Arbelles.
 Rosa Bonheur - Foire aux chevaux (Metropolitan Museum of Art, New York).

Födda 
5 mars - Howard Pyle (död 1911), amerikansk illustratör och författare.
 14 mars - Ferdinand Hodler (död 1918), schweizisk målare.
 30 mars - Vincent van Gogh (död 1890), målare.
 13 maj - Adolf Hölzel (död 1934), tysk målare.
 28 maj - Carl Larsson (död 1919), svensk konstnär.
10 juni - Elias Muukka (död 1938), finländsk bildkonstnär och professor i konst.
29 juni - Edvard August Bergh (död 1915), svensk dekorationsmålare och kyrkorestauratör.
11 juli - Nina Ahlstedt (död 1907), finlandssvensk konstnär.
21 september - Edmund Blair Leighton (död 1922), engelsk målare.
10 oktober - Anna Gardell-Ericson (död 1939), svensk konstnär.
12 oktober - Johan Tirén (död 1911), svensk målare.
20 oktober - Louise Abbéma (död 1927), fransk målare.
20 december - Karl Johan Andersson (död 1942), svensk xylograf och målare.
31 december - Ellen Favorin (död 1919), finlandssvensk bildkonstnär.

Avlidna 

 6 februari - August Kopisch (född 1799), tysk poet och målare.
5 juni - Maria Johanna Görtz (född 1783), svensk konstnär, tecknare och ledamot i kungliga konstakademien.
 22 juli - Christoffer Wilhelm Eckersberg (född 1783), dansk målare.
 okänt datum - Johann Adam Ackermann (född 1780), tysk landskapsmålare.
 okänt datum - Wilhelm von Kobell (född 1766), tysk målare, tryckmakare och lärare.

Externa länkar
David Tainton

David Johan Cecil Graham Tainton, född 25 oktober 1976 i Stockholm, är en svensk skådespelare. Tainton är son till Graham Tainton i hans äktenskap med Kristina Palmgren. Han är halvbror till Blossom Tainton Lindquist och bror till Themba Tainton och Kelly Tainton. Största filmframgången var i Vinterviken. Han har även släppt tre singlar, varav Nick Kamen-covern Each Time You Break My Heart (skriven av Madonna) och Watch Me Now blev hits.

Tainton spelar en roll i filmatiseringen av Kajsa Ingmarssons bok Små citroner gula.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

Män
Födda 1976
Levande personer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska sångare
Skådespelare från Stockholm
IF Sundsvall/Timrå Hockey

IF Sundsvall/Timrå Hockey, Sundsvall/Timrå Hockey, S/T Hockey, ST Hockey, var namnet på representationslaget för en kortvarig sammanslagning mellan ishockeyklubbarna Timrå IK och IF Sundsvall Hockey i Division I 1990-1992. Efter att samarbetet mellan Sundsvall och Timrå upphört spelade Timrå kvar under namnet Sundsvall/Timrå ytterligare tre säsonger. Den mest kände spelaren som var med under åren med S/T Hockey är Fredrik Modin. Ulf Weinstock tränade laget tillsammans med Sune Bergman innan den senare ersattes av Magnus Billman. Weinstock följdes av Juhani Tamminen, Ulf Thors och Lars-Eje Lindström innan laget återgick till namnet Timrå IK och parentesen S/T Hockey var över.

Historik

Förhistoria
Timrå IK och dess föregångare Wifstavarvs IK och Östrands IF var från ishockeyns födelse i Medelpad på 1930-talet fram till mitten av 1980-talet ohotade dominanter i distriktet. På grund av sportsliga misslyckanden, bland annat degradering från Elitserien, och svag ekonomi gick klubben kräftgång. Grannföreningen IF Sundsvall Hockey nådde under säsongerna 1987-1989 större framgångar än Timrå, bland annat med spel i allsvenskan (då slutspelsserie för Division I, som var den näst högsta serien). Ekonomin tog dock stryk även för IF Sundsvall Hockey.

Sammanslagningen
Ledningarna för de båda klubbarna och representanter för det lokala näringslivet kom fram till att ett samgående mellan de båda föreningarna skulle ge bättre resurser och göra det möjligt att satsa på högsta serien. Föreningen IF Sundsvall/Timrå Hockey ("S/T Hockey") bildades 1990 för att bedriva elitverksamheten i Timrå Isstadion. Ett farmarlag skapades också, IF Tunadal Hockey, som spelade i Gärdehallen i Sundsvall. Båda lagen spelade i division I (då den näst högsta serien). Första säsongen var båda i den norra serien vilket gjorde att elitlaget och farmarlaget mötte varandra. S/T Hockey nådde Playoff till Elitserien, medan Tunadal säkrade nytt kontrakt.

Återgång till separata lag
Andra säsongen nådde S/T Hockey Allsvenskan (slutspelsserie för division I till elitserien/SHL), men slutade näst sist. Samtidigt misslyckades Tunadal, som flyttats till den östra division I-serien, att klara kontraktet och degraderades till division II som var dåvarande tredjeserien. Åter var det stora problem med ekonomin i den sammanslagna föreningen. IF Sundsvall Hockey-lägret valde då att avsluta samarbetet och Tunadal återtog 1992 namnet IF Sundsvall Hockey. Sundsvall Hockey tog sig åter till näst högsta serien efter två säsonger i tredje högsta serien. Timrålaget behöll namnet från sammanslagningen i ytterligare några år efter upplösningen och återtog inte det klassiska namnet Timrå IK förrän inför säsongen 1995/1996. Timrå IK avancerade till Elitserien år 2000.

Säsonger

Källor
 www.tikare.se - Timrå IK supporterklubbs genomgång av klubbhistoriken
 Historiska tabeller på Svenska ishockeyförbundets webbplats

Upplösta ishockeyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Sundsvalls kommun
Sportklubbar bildade 1990
Sportklubbar upplösta 1992
Timrå IK
Tarfalajåkka

Tarfalajåkka (nordsamiska: Darfaljohka) är en jokk i Kiruna kommun. Den är åtta kilometer och rinner från Tarfalajaure i Tarfaladalen till Ladtjojaure i Ladtjovagge nedanför. Jokken avvattnar ett antal stora glaciärer och är därför tämligen vattenrik. Broar finns i Tarfaladalen och någon kilometer öster om Kebnekaise fjällstation.

Referenser 

Vattendrag i Lappland
Vattendrag i Kiruna kommun
Platser i Kebnekaiseområdet
Embouchure

Embouchure, anblåsning eller ansats är det sätt på vilket en spelare av blåsinstrument sätter instrumentet till munnen och använder ansiktsmuskler och läppar för att få ljud, kontrollera tonhöjd, ljudklang, etc på ett både för ljud och muskulatur optimalt sätt. Teknikerna som används kan variera mellan olika grupper av musikintrument (som träblåsinstrument och bleckblåsinstrument), men också mellan olika musikinstrument från samma grupp eller, för samma instrument, mellan olika skolor och traditioner.

Blåsinstrument
Jeux d'Enfants

Jeux d'Enfants, franska ”Barns lekar”, är en balett i en akt av Léonide Massine. Den hade urpremiär i Monte Carlo den 14 april 1932.

Handling
Baletten handlar om några leksaker som får liv, och ett barn som söker få ta del i deras hemliga liv.

Vid premiären dansades barnets roll av den ryska ballerinan Tatiana Rjabusjinskaja.

Ryska baletter
Krokvåg

Krokvåg (Ragundamål: [`kʰroːkvɔ]) är en by i Ragunda distrikt (Ragunda socken) och Ragunda kommun i östra Jämtland. SCB avgränsade för bebyggelsen i södra delen av orten utmed riksväg 87 en småort och namnsatt denna till Krokvåg södra. 2015 ändrade SCB definitionen av småorter och Krokvåg uppfyllde inte längre kraven.

Byn ligger vid Indalsälven, knappt en mil nordväst om kommunens centralort Hammarstrand. Grannby är Ammer.

Noter 

Orter i Ragunda kommun
Tidigare småorter i Sverige
Jonas Olsson (fotbollstränare)

Per Jonas Olsson, född 14 januari 1970 i Göteborg, är en svensk fotbollstränare och före detta fotbollsspelare (försvarare).

Karriär 
Jonas Olsson började sin karriär i Tuve IF, men spelade under hela sin aktiva seniorkarriär för IFK Göteborg. Där vann han fyra SM-guld och spelade i Uefa Champions League.

2006 anställdes han, tillsammans med Stefan Rehn, av IFK Göteborg som huvudtränare den kommande säsongen. Under första säsong vann klubben sitt första SM-guld sedan 1996 (då han själv spelade i klubben).

Efter 2011 lämnade han klubben och blev säsongen efter huvudtränare för den norska klubben Sogndal.

Meriter

Som spelare 
 A-lagsmatcher i IFK: 239
 A-lagsmål i IFK: 14
 Sex SM-guld (1990, 1991, 1993, 1994, 1995 och 1996) med IFK Göteborg

Som tränare 
 SM-guld 2007 med IFK Göteborg

Källor 
 http://www.svenskafans.com/fotboll/8834.aspx
 http://www.svenskafans.com/fotboll/14218.aspx
 http://www.expressen.se/sport/blavitts-nye-tranare-tvingades-sluta-mitt-i-karriaren/
 http://www.aftonbladet.se/sportbladet/fotboll/sverige/allsvenskan/ifkgoteborg/article11756951.ab
 http://fotbolltransfers.com/site/news/12268

Externa länkar 
 Jonas Olsson på fotbolltransfers.com
 Jonas Olsson på weltfussball.de
 

Födda 1970
Svenska fotbollstränare
Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i IFK Göteborg
Fotbollstränare i IFK Göteborg
Tränare i FC Trollhättan
Män
Levande personer
Idrottare från Göteborg
Brogatan

Brogatan är huvudgata i centrala Halmstad. Den löper från Österbro, går utmed Stora Torg och korsar bland annat Storgatan och Karl XI:s väg. Den fortsätter ut ur centrum och övergår så småningom i Söndrumsvägen.

Brogatan anlades på 1600-talet som en förbindelse mellan dåvarande Österport och Västerport. Den omnämns 1686 och 1687 under namnen Östre Portz gatan och Wäster Portz gatan. Den östra delen benämns senare Östra Tullportsgatan, vilket på 1700-talet förkortas till Östergatan. Sitt nuvarande namn fick gatan 1887.

Externa länkar
Föreningen Gamla Halmstad - Brogatan

Gator i Halmstad