kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vostok 4

Vostok 4 () var ett uppdrag i det sovjetiska rymdprogrammet. Det var den fjärde bemannade färden i Vostokprogrammet. Vostok 4 sköts upp den 12 augusti 1962 från Bajkonur  med kosmonauten Pavel Popovitj ombord. Den sköts upp en dag efter Vostok 3 – den första gången ett bemannat rymdskepp befann sig i omloppsbana med ett annat. De två kapslarna kom 5 km ifrån varandra och kontakt mellan skeppen kunde etableras.

Flygningen 
Uppdraget gick i stort sett enligt planerna, förutom ett problem i Vostoks livsuppehållande system som gjorde att temperaturen i kabinen gick ner till 10 °C. Uppdraget avbröts tidigt, efter ett missförstånd hos markkontrollen, som trodde att Popovitj hade givit dem ett kod-ord som betydde att uppdraget skulle förkortas.

Eter nästan tre dagar i omloppsbana runt joden återinträdde farkosten i jordens atmosfär. Vostok 3 och 4 landade ungefär 200 km från varandra, söder om Qaraghandy, i Kazakstan.

Kapseln som användes vid återinträdet visas nu på NPO Zvezda-museet i Moskva; den har dock modifierats för att representera Voschod 2-kapseln.

Besättning 
Ordinarie
 Pavel Popovitj
Backup
 Vladimir Komarov
Reserv
 Boris Voljnov

Källor och referenser 
 Manned Astronautics - Figures & Facts

Noter 

Rymdfarkoster
Sovjetunionens rymdprogram
Vostokprogrammet
1962 i Sovjetunionen
Rymdfartsåret 1962
Forum (olika betydelser)

Forum kan syfta på:

Begrepp 
 Forum – i juridisk mening används synonymt med domstol eller annan instans där ett mål eller ärende skall avgöras
 Internetforum – webbaserade diskussionsforum på Internet
 Forum shopping – vardaglig term för letande efter den juridiska instans, som kan tänkas avgöra ett ärende till den letandes fördel

Organisationer och verksamheter

 Forum (intresseorganisation) – en intresseorganisation för civila organisationer med social inriktning
 Forum (Stockholm) – "Klubben", lokal med kulturell verksamhet 1989–2017
 ForumCiv – ideell organisation för förmedling av utvecklingshjälp
 Forum Stadtpark – kulturcentrum i Graz, Österrike
 Forum för levande historia – förvaltningsenhet under Kuturdepartementet
 Bokförlaget Forum – bokförlag inom Bonnierförlagen
 Forumbiblioteket – bokserie utgiven av Forum bokförlag 1944–1999
 Coop Forum – 2001–2015 butiker med fokus på storhandel
 Grafikskolan Forum – konstskola i Malmö 1064–1995
 Målarskolan Forum – konstskola i Malmö 1061–1995

Platser 
 Forum (torg) – öppen plats i antika städer
 Forum Augustus – norr om Forum Romanum
 Forum Romanum – torg i det antika Rom
 Forum, Zadar – torg i Kroatien med anor från antiken

Danmark
 Forum København – inomhusarena och kongresshall
 Forum station – station i Köpenhamns metro

Finland
 Forum, Helsingfors – köpcentrum i centrala Helsingfors

Kanada
 Forum de Montréal – ishockeyarena

Sverige
 Forumgallerian – köpcentrum i centrala Uppsala
 Nacka Forum – köpcentrum

USA
 The Forum  – inomhusarena vid Los Angeles, Kalifornien

Tidskrifter 
 Forum (tidskrift) – liberal tidskrift
 Forum AID – svensk design- och arkitekturtidskrift, 1976–
 Forum för ekonomi och teknik – finlandssvensk affärstidskrift
 Forum navale – svensk  sjöhistorisk tidskrift 1940–
Singhstudios

SinghStudios är ett svenskt produktionsbolag som arbetar med nyheter och dokumentärer åt svenska TV-kanaler, däribland TV4-Gruppen, MTG TV och Sveriges Television. SinghStudios startade sin verksamhet 2006 när TV-arbetare med bakgrund från olika TV-produktioner gick ihop i ett samarbete.

Program SinghStudios samt dess personal arbetat med

SVT 
Aktuellt
Rapport
Gomorron Sverige
ABC
Kulturnyheterna
Studio 24
Uutiset
Vetenskapens värld

MTG
Efterlyst

TV4-Gruppen
Nyheterna
Sporten
Nyhetsmorgon
Kalla Fakta
La Liga
Kristallen
Ariel Sharon, ett minnesprogram

Externa länkar
SinghStudios webbplats

Svenska TV-produktionsbolag
Jönköpings resecentrum

Jönköpings resecentrum är Jönköpings kommuns mest trafikerade järnvägsstation, och ligger vid Juneporten i stadsdelen Väster, vid Jönköpingsbanan.

Från järnvägsstationen går bland annat Västtåg (regionaltåg) till Nässjö och Falköping–Skövde–Töreboda och Falköping–Göteborg. Det går även lokaltrafik med krösatåg till Vaggeryd–Värnamo–Alvesta–Växjö och Nässjö–Sävsjö–Stockaryd–Alvesta–Växjö samt fjärrtåg till Linköping–Norrköping–Stockholm. Det ligger även en bussterminal vid resecentrum, med bussar till bland andra Stockholm, Göteborg och Malmö.

Den nuvarande byggnaden uppfördes 1983 och ersatte den äldre Jönköpings Central, ritad av Adolf W. Edelsvärd inför invigningen av Södra stambanan 1864. Statens Järnvägar (SJ) och Jönköpings kommun beslöt riva stationen 1981 och ersätta den med en terminal ritad av Carl Nyrén. År 2001 tillkom en vänthall för bussar och tåg.

Övriga järnvägsstationer och hållplatset inom tätorten Jönköping är Rocksjön, Huskvarna station och Hovslätt. I Jönköpings utökade tätort (med separata närliggande tätorter) finns Bankeryd, Norrahammar, Taberg och Månsarp.

Planerna på en höghastighetsjärnväg med förbindelse mellan Stockholm, Göteborg och Malmö över Jönköping inkluderar inte trafik till nuvarande station i Jönköping, utan till en station i mer perifert läge, såsom Jönköpings gamla flygfält.

Se även
 Vättertåg

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

 Jönköpings centralstation på Stationsinfo

Järnvägsstationer i Jönköpings län
Byggnader och anläggningar i Jönköping
Järnvägsstationer invigda 1864
Transport i Jönköping
1864 i Sverige
Väster, Jönköping
Fönsterkrinum

Fönsterkrinum (Crinum moorei) är en art i krinumsläktet från Sydafrika. I det vilda växer den på fuktiga platser i skugga. Arten odlas ibland som krukväxt.

Beskrivning
Lök 15–19 cm i diameter med en lökhals, så kallad falsk stam, som blir mellan 30 och 130 cm lång. Blad 65–150 cm långa, 6–10 cm breda, bandlika. Blomstjälk 45–10 cm. Blommor 5–10, trattformade, mer eller mindre doftlösa, rosa till vita.

En liknande art är änglakrinum (C. jagus) som dock har kort lökhals eller saknar den helt. Dess blommor är skaftlösa och dessutom doftande.

Artepitetet moorei är efter Dr. D.Moore som arbetade på Glasnevin Botanical Gardens, Dublin, och var den som introducerade arten i Europa.

Sorter
'Album' ('Schmidtii') - blommor rent vita med kontrasterande svarta ståndarknappar. Svagt doftande. Det förekommer flera kloner under detta namn.
'Mediopictum' - har blad med gulgrön mittstrimma och med ytterligare strimmor längs kanterna.
'Moore Stripes' - blad strimmiga i gulgrönt och vitt. Blommor blekrosa, senare vita med svarta ståndarknappar.
'Mousey Pink'
'Star Burst'
'Variegatum' - bladen är strimmiga i grönt och gröngult.

Odling
Placeras ljust men med skydd för direkt sol. Planteras i väldränerad jord i en stor kruka. Vuxna exemplar kan behöva 120-150-liters urna. Vattnas regelbundet och de skall helst inte torka ut helt, vintertid något torrare. Arten vissnar inte ner som en del andra arter, utan har blad hela året, även om den inom ett år byter ut alla blad. Rumstemperatur, övervintras helst svalt 10-16°C. Svag gödning regelbundet under tillväxtsäsongen. Förökas genom delning eller frön.

Synonymer

Amaryllis moorei (Hook.f.) Stapf
Crinum colensoi Baker
Crinum imbricatum Baker 
Crinum mackenii Baker
Crinum makoyanum Carrière
Crinum natalense Baker 
Crinum schmidtii Regel

Referenser

Noter

Webbkällor
Hannibal, L.S. (online) A Systematic Review of the Genus Crinum.

Tryckta källor
Corneliuson, J. (2000) Växternas namn: vetenskapliga växtnamns etymologi: språkligt ursprung och kulturell bakgrund 
Philips, Roger & Rix, Martyn (1997) Conservatory and indoor plants vol. 2, Macmillan London 
Walters, S.M. (1986). The European Garden Flora, Vol. 1. Pteridophyta; Gymnospermae; Angiospermae — Alismataceae to Iridaceae. .

Krukväxter
Amaryllisväxter
Fö Växtindex
Rödbetssallad

Rödbetssallad är en maträtt innehållande skalade och skurna rödbetor i en dressing. Det finns olika varianter med råa, inlagda eller kokta rödbetor, skivade eller tärnade, samt olika dressingar och smaksättningar.

Ett exempel på dressing till rödbetssalladen är senapsmajonnäs, eventuellt även äpple och pepparrot. Den är vanligt förekommande på det svenska julbordet. Ett annat alternativ är citrondressing med citron, olja, salt och kryddor.

Rödbetssallad kan även göras på råa tärnade rödbetor, inlagd gurka, purjolök, dill, persilja och pressad citron.

Rödbetssallad serveras till exempelvis köttbullar, skinka, sylta, korv och fisk. Den kan även serveras som förrätt till grönsaksröra, kött, fisk eller fågel.

Rosoll 

Rosoll [rå'såll] hör till det finländska julbordet. Tärnad, kokt potatis respektive morot samt inlagda rödbetor läggs radvis på ett serveringsfat. Rosollen kan dessutom bestå av inlagd gurka, äpple och lök. Om sill ingår i rosollen, så kan den kallas för sillsallad. Rosoll kan ätas med en sås gjord på vispad grädde eller lätt crème fraîche smaksatt med vinäger.

Referenser 

Julmat
Mat och dryck i Finland
Ormberget, Luleå

För andra betydelser, se Ormberget (olika betydelser).
Ormberget är ett friluftsområde i Luleå. Inom området finns det skidbacke, pulkbacke och ett omfattande motionsspårsystem med belysning som vintertid är preparerade längdskidsspår med skidskyttestadion. Dessutom finns utomhus gym, äventyrsslingor, restaurang, omklädningsrum, dusch, relax och bastu.

Skidbacken

Ormbergsbacken är en teknik- och familjebacke, lämplig för barn och nybörjare, fallhöjden är cirka 45 meter och längden på backen är cirka 270 meter. Den har en knapplift uppför backen och utför går det att åka i slalombacken, över ett Big-jump eller i pisten lite vid sidan av backen. Det går att åka både skidor och bräda. Vid sidan av skidbacken finns också en stor pulkabacke.

Skid- och motionsspår

På Ormberget och anslutande Hertsölandet finns det ett omfattande elljusbelyst spårsystem. Sommartid är det joggingspår och vintertid skidspår. Spårens totala längd är cirka 25 km och det finns markerade spår med längder från 1,5 till 10 km.

Längdspåren är mycket varierande och passar både motionsåkare och mer avancerade åkare. För längdskidåkarna finns det vid starten en värmestuga samt vallabod. Spåren passerar skidskyttestadion som har 30 skjutbanor.

Draghundsträning
Vintertid kan även några av skidspåren användas till draghundsträning. Draghundsträning är tillåten under vissa tider.

Källor

Externa länkar
 Luleå kommuns information om Ormberget

Sport i Luleå
Stadsdelar i Luleå
André Sjöberg

André Thomas Sjöberg, född 9 februari 1974 i Eskilstuna, är en svensk skådespelare.

Sjöberg studerade vid Teaterhögskolan i Göteborg. Han TV-debuterade 2003 i serien Paragraf 9 och blev känd för en bredare publik i och med rollen som Tore i Kay Pollaks film Så som i himmelen. Genombrottet kom 2006 med rollen som Nils Geting i TV-serien Snapphanar. År 2007 spelade han pedofilen Viktor Strandgård i Solstorm. Mellan 2009 och 2015 hade han en återkommande roll som polisen Dick Jörgensen i filmerna om Johan Falk. År 2011 medverkade han som producent, manusförfattare och skådespelare i filmen Gränsen. Åren 2012–2014 spelade han rollen som Gordon i Äkta människor. År 2015 repriserade han rollen som Tore i uppföljaren till Så som i himmelen, Så ock på jorden.

Filmografi

 (även manus och producent)

Teater
 Mio min Mio (Stockholms Stadsteater, okänt år)

Referenser 

Svenska skådespelare
Födda 1974
Män
Levande personer
Skådespelare från Eskilstuna
Invalidenfriedhof

Invalidenfriedhof är en av de äldsta bevarade begravningsplatserna i Berlin och ligger i den centralt belägna stadsdelen Mitte. Främst militärer är begravna här, men även en del civilpersoner.

Historik 
Invalidenfriedhof anlades 1748 som en begravningsplats för preussiska soldater som blivit sårade under österrikiska tronföljdskriget. Med tiden blev Invalidenfriedhof ansedd som Preussens främsta militärkyrkogård, och en mängd preussiska och tyska officerare blev begravna här fram till 1945.

I slutskedet av andra världskriget och under slaget om Berlin blev kyrkogården skadad, och regelrätta strider förekom på den. Efter krigsslutet hamnade Invalidenfriedhof i Östberlin och stängdes 1951 för allmänheten. En stor del av kyrkogården blev sedan förstörd när Berlinmuren kom att byggas tvärs över den. Förstörelsen fortsatte även därefter, bland annat genom att vaktsoldater byggde regnskydd av gamla gravstenar och monument.

Efter Tysklands återförening 1990 blev Invalidenfriedhof förklarad som byggnadsminne. En renovering har senare skett, men kyrkogårdens "forna glans" har förstås inte gått att återställa och bara en mindre del av alla de gamla gravmonumenten finns kvar.

Bemärkta personer begravda på Invalidenfriedhof 
 Werner von Fritsch
 Reinhard Heydrich
 Helmuth Johannes Ludwig von Moltke
 Werner Mölders
 Walter von Reichenau
 Manfred von Richthofen (Kvarlevorna flyttade till Wiesbaden 1975.)
 Gerhard von Scharnhorst
 Alfred von Schlieffen
 Hans von Seeckt
 Fritz Todt
 Ernst Udet

Externa länkar 

 https://web.archive.org/web/20180923025556/http://invalidenfriedhof-berlin.de/
 https://web.archive.org/web/20180929155111/http://www.foerderverein-invalidenfriedhof.de/

Berlin-Mitte
Begravningsplatser i Berlin
Söderslättshallen

Söderslättshallen, eller "Södan" som den kallas, har varit hemmaplan för IFK Trelleborg Handboll och Stavstens IF sedan dess invigning 1974 och omfattar en handbollsplan och en innebandyplan, A- respektive B-hallen. Söderslättshallens publikrekord på 2 112 åskådare när IFK Trelleborg kryssade mot Ystads IF i Söderslättshallens jubileumsmatch. 

A-hallen har ett planmått på 42x22 meter och är utrustad med 900 sittplatser. Antalet ståplatser är svårt att bedöma men även det är omkring 900.

Även B-hallen har ett planmått på 42x22, men innehåller betydligt färre platser. 346 sittande och ca 100 stående är kapaciteten. B-hallen är för övrigt innebandylaget Palmstaden IK:s hemmaarena. Publikrekordet för Palmstaden IK ligger på 889 personer och det sattes den 13 januari 2010 då laget tog emot FC Helsingborg i DM.

För övrigt finns det även en ishockeyhall där Trelleborgs Vikings spelar sina hemmamatcher, en bordtennishall där de f.d. svenska bordtennis mästarna spelar. Idag spelar dock laget i div. 3 på grund av bristande ekonomi. Det finns även en gympaanläggning där det bland annat utövas aerobics och en bowlinghall. Söderslättshallen är mest känd för sin invigning, när kungafamiljen klippte snöret.
Trelleborgs ishall är nu ett hem för en förhållandevis stor förening med många unga talanger som trycker på uppåt.

Galleri

Referenser 

Sport i Trelleborg
Sporthallar i Sverige
Sportanläggningar i Trelleborgs kommun
Sportanläggningar invigda 1974
1974 i Sverige
Hermann von der Lieth-Thomsen

Hermann von der Lieth-Thomsen, 10 mars 1867 i Flensburg, död 5 augusti 1942 på Sylt, tysk general och en av grundarena av Luftstreitkräfte, föregångaren till Tysklands flygvapen

Lieth-Thomsen inträdde i den preussiska armén 1888. När första världskriget började var han major och hade erfarenhet av insatser från luftskepp. Han utnämndes därför 27 mars 1915 till chef för fältflygväsendet (Chef des Feldflugwesens). Från november 1916 verkade han som Generalstabschef vid Luftstreitkräftes general Ernst von Hoeppner. 1918 befordrades han till överste. Efter första världskriget tilläts inte Tyskland ha ett flygvapen och Lieth-Thomsen lämnade militären. När Tyskland upprättade kontakter med Sovjetunionen för att i hemlighet bygga upp ett flygvapen deltog Lieth-Thomsen aktivt och ledde från 1925 den tyska militärmissionen i Sovjetunionen. Kort därefter insjuknade han i en ögonsjukdom och blev blind. Han blev trots detta reaktiverad i samband med att Luftwaffe upprättades 1935 och utnämndes till avdelningsledare i Luftwaffes krigsvetenskapliga avdelning. 1939 följde utnämningen till General der Flieger. Trots sina 75 år och att han var helt blind var Lieth-Thomsen vid sin död 1942 fortfarande aktiv flygvapenofficer - ett unikum i tysk militärhistoria som bara kan förklaras med hans epitet som Luftstridskrafternas fader (Vater der Luftstreitkräfte).

Hermann von der Lieth-Thomsen tilldelades Pour le Mérite 8 april 1917.

Källor
 ''Artikeln är översatt från tyskspråkiga Wikipedia

Externa länkar 

Tyska generaler
Män
Födda 1867
Avlidna 1942
Tyska kejsarrikets flygtrupper

Tyska kejsarrikets flygtrupper (, , "Luftstridskrafterna") var Kejsardömet Tysklands flygvapen under första världskriget. Det grundades ursprungligen som arméflyg till Preussens armé i olika uppdelningar mellan 1911 till 1913 och blev först en egen försvarsgren (flygvapen) den 8 oktober 1916.

Tyska kejsarrikets flygtrupper var en föregångare till Tysklands flygvapen, Luftwaffe, och upplöstes efter första världskriget, till följd av villkoren i Versaillesfreden.

Bildande 
1911 grundade tyska rikets armé "inspektionen för militära luft- och motorfarkostväsendena" (Inspektion des Militär-Luft- und Kraftfahrzeugwesens, kort ILuK), till vilken flygtrupperna och luftskeppstrupperna tilldelades.

1912 bildades den kungliga preussiska flygtruppen (Königlich-Preußische Fliegertruppe) med underordnade sachsiska och Württemberg-avdelningar inom den preussiska armén, samt Bayerns arméflyg och slutligen sjöpiloterna från den tyska kejserliga flottan 1913, bestående av sjöflyg- och sjöluftskeppsavdelningar.

Den 1 oktober 1913 grundades "inspektionen för flygtrupperna" (Inspektion der Fliegertruppen, kort IdFlieg) samt "inspektionen för luftskeppstrupperna" (Inspektion der Luftschiffertruppen, kort IdLuft), vilka var underställda "generalinspektören för militärtrafikväsendena" (Generalinspekteur des Militärverkehrswesens) och ILuK och som hade tillsyn över luftfarten och luftskeppsbataljonerna av den preussiska armén, inklusive de suveräna enheterna i Sachsen och Württemberg, med undantag för Bayerns luftenheter.

1914 till 1916 utvecklas de tyska flygtrupperna något enormt i och med början av första världskriget, och den 8 oktober 1916 bestäms det att de landbaserade flygtrupperna ska omformas till en egen försvarsgren (från arméflyg till flygvapen) under namnet "luftstridskrafterna" (Luftstreitkräfte).

Nyckelpersoner

Piloter 
 Ernst Udet
 Hermann Göring
 Hermann Köhl
 Manfred von Richthofen
 Max Immelmann
 Oswald Bölcke

Officerare 
 Ernst von Hoeppner
 Hermann von der Lieth-Thomsen

Se även 
 Tysklands flygvapen (Luftwaffe) 

Tysklands flygvapen
Flygtrupperna
Organisationer bildade 1913
Luftstreitkräfte

Luftstreitkräfte kan syfta på:

Tyska kejsarrikets flygtrupper – Tysklands flygvapen 1913–1918
Österrikes flygvapen – en del av Österrikes försvarsmakt sedan 1955
Vostok 5

Vostok 5 () var en rymdflygning i det sovjetiska rymdprogrammet 1963. Det var den femte bemannade färden i Vostokprogrammet. Vostok 5 sköts upp 14 juni 1963 från Kosmodromen i Bajkonur. Rymdflygningen varade i 4 dagar, 23 timmar och 7 minuter och blev därmed den längsta av alla i Vostokprogrammet. Kosmonauten som satte uthållighetsrekord var Valerij Bykovskij. Han skulle senare göra ytterligare två rymdfärder.

Flygningen 
Rymdfarkosten sköts upp den 14 juni 1963, efter att ha försenats tre dygn på grund av flera tekniska problem.  Enligt planerna skulle flygningen vara hela åtta dygn, kortades på grund av oron för solaktiviteter, men innebar ändå ett nytt uthållighetsrekord i rymden. Under färden utförde Bykovskij några enklare vetenskapliga experiment och utförde också fysiska övningar och tester för att undersöka hur kroppen reagerade på tyngdlösheten.

Eter nästan fem dagar i omloppsbana runt joden återinträdde farkosten i jordens atmosfär. Farkosten landande vid positionen , nordväst om Karatal-floden  i norra Kazakstan den 19 juni efterknappt 120 timmars färd, vilket var längre än den sammanlagda tiden för amerikanernas hela Mercuryprogram.

Besättning 
Ordinarie
 Valerij Bykovskij – första rymdflygning
Backup
 Boris Voljnov
Reserv
 Aleksej Leonov

Källor och referenser 
 Manned Astronautics - Figures & Facts

Noter 

Sovjetunionens rymdprogram
Rymdfarkoster
Vostokprogrammet
1963 i Sovjetunionen
Rymdfartsåret 1963
George C. Marshall Space Flight Center

George C. Marshall Space Flight Center (MSFC) ingår i NASA och ansvarar för utveckling av raketmotorer. Här utvecklas även moderna dator- och nätverksteknologier och datorprogram. Det ligger på Redstone Arsenal i närheten av Huntsville i Alabama.

Dwight D. Eisenhower invigde centret 8 september 1960 till generalen George C. Marshalls ära. Marshall hade nyligen avlidit. I centret verkade Wernher von Braun och hans team i Army Ballistic Missiles Agency (ABMA) med att utveckla raketer för den amerikanska militären och NASA.

NASA
Rymdfart
Vetenskap i USA
Madison County, Alabama
Byggnader och anläggningar i Alabama
STS-102

STS-102 var en flygning i det amerikanska rymdfärjeprogrammet, den tjugonionde i ordningen för rymdfärjan Discovery. Den sköts upp från Pad 39B vid Kennedy Space Center i Florida den 8 mars 2001. Efter nästan tretton dagar i omloppsbana runt jorden återinträdde rymdfärjan i jordens atmosfär och landade vid Kennedy Space Center.

Flygningen gick till Internationella rymdstationen, ISS.

I och med att farkosten lämnade rymdstationen var Expedition 1 avslutad.

Uppdragets mål 
Målet med detta uppdrag var att fylla på Internationella rymdstationen med förnödenheter samt att byta ut besättningen ombord på rymdstationen.

Uppdragets besättningar

Kretsarens besättning 
James D. Wetherbee, befälhavare (5)
James M. Kelly, pilot (1)
Andy Thomas, uppdragsspecialist, (3)
Paul W. Richards, uppdragsspecialist, (1)

ISS-2 
Jurij Usatjev, (4)
James S. Voss, (5)
Susan J. Helms, (5)

ISS-1 
William M. Shepherd, (4)
Sergej Krikaljov, (5)
Jurij Gidzenko, (2)

Väckningar
Under Geminiprogrammet började NASA spela musik för besättningar och sedan Apollo 15 har man varje "morgon" väckt besättningen med ett musikstycke, särskilt utvalt antingen för en enskild astronaut eller för de förhållanden som råder.

STS konfiguration

Motorer 
SSME 1: SN-2048
SSME 2: SN-2053
SSME 3: SN-2045

Extern tank 
ET-107/SLWT-1

SRB-set 
BI-106PF

SRM-set 
001SW(SPM)

Se även 
 Rymdforskning

Referenser

Externa länkar 

Rymdfarkoster
Rymdfärjeprogrammet
Internationella rymdstationen
2001 i USA
Rymdfartsåret 2001
Redstone Arsenal

Redstone Arsenal i närheten av Huntsville i Alabama i USA är ett område som tillhör USA:s armé. Namnet Redstone kommer från omgivningens dominerade röda jord. 

Här finns högkvarteret för Army Materiel Command och flera tillhörande underorganisationer, men är idag framförallt känt som hem för NASA:s George C. Marshall Space Flight Center. 

Tyske vetenskapsmannen Wernher von Braun och hans team för utveckling av raketer kom till Redstone Arsenal 1950. 1960 överfördes deras verksamhet officiellt till NASA och George C. Marshall Space Flight Center för att ta upp kampen i Rymdkapplöpningen.

Här har även militära robotar utvecklats, bland annat eldenhet 97 HAWK som används i den svenska Försvarsmakten.

Referenser

Externa länkar 
 Redstone Arsenal

Rymdfart
Kalla kriget
Militära anläggningar i Alabama
Madison County, Alabama
Druidorden

Druidorden kan syfta på:

Ancient Druid Order - British Circle of Universal Bond – en druidorder
Svenska Druid-Orden – en svensk gren av ett internationellt ordenssällskap grundat 1781 i London

Se även
Gorsedd – ett slags stämma eller sammankomst av moderna barder
Druidordnar – ordenssällskap som, på sinsemellan mycket skiftande sätt, använder symboler inspirerade av forntidens druider