kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Polaris Industries

Polaris Industries är ett amerikanskt företag grundat 1954 som bland annat tillverkar snöskotrar och fyrhjulingar. 

Märket började tillverka fyrhjulingar 1984 och är en av världens ledande tillverkare. I dag fortsätter företaget att tillverka modeller som passar många olika behov, till exempel Sportsman-modellerna för fritids- och nyttoanvändning.

Källor

Externa länkar
polarissverige.com 

Snöskotertillverkare
Amerikanska fordonstillverkare
Företag bildade 1954
Peder Wachtmeister

Peder Carl-Adam Nils Wachtmeister, född 9 augusti 1945 i Bärbo församling i Södermanlands län, är en svensk greve, lantbrukare och politiker (moderat). Han var riksdagsledamot (talmansersättare) 2006–2010 och 2011–2014, invald för Södermanlands läns valkrets. Från 2002 till 2004 var han ledamot av Europaparlamentet (ersättare för Gunilla Carlsson), och 1991–1994 var han kommunalråd och ordförande i Nyköpings kommunstyrelse, och 1994–2002 oppositionsråd.

Biografi 
Wachtmeister är son till Melcher Fredrik Wachtmeister (född 28 oktober 1919, död 2000) och hans hustru Monica Sonja Charlotta Wachtmeister (född Björnstjerna 4 maj 1920, död 7 juli 1955) samt sonson till Nils Wachtmeister. Hans fars kusin var Ian Wachtmeister.

Wachtmeister kandiderade i riksdagsvalet 2006 och blev ersättare. Han tjänstgjorde som talmansersättare för Per Westerberg under hela mandatperioden 2006–2010. Wachtmeister kandiderade även i riksdagsvalet 2010 och blev ersättare. Han tjänstgjorde åter som talmansersättare för Westerberg, från och med 21 januari 2011 till mandatperiodens slut.

I riksdagen var Wachtmeister ledamot i finansutskottet 2006–2010 och 2012–2014, EU-nämnden 2006–2010 och 2012–2014 samt kulturutskottet 2011–2012. Han var även suppleant i EU-nämnden.

Referenser

Externa länkar 

 Ledamöter: Peder WACHTMEISTER Europaparlamentets webbplats
 Nyköpings kommun: Förtroendemannaregistret Troint

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Moderaterna
Kommunalråd i Nyköpings kommun
Svenska moderata kommunalråd
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Svenska grevar
Svenska lantbrukare under 1900-talet
Peder
Personer från Bärbo socken
Födda 1945
Levande personer
Män
Svenska lantbrukare under 2000-talet
Emma Henriksson

Emma Elisabeth Rebecka Henriksson, född Hagselius den 18 november 1977 i Huddinge, är en svensk politiker (kristdemokrat). Hon var riksdagsledamot 2006–2018, invald för Stockholms läns valkrets, och ordförande i socialutskottet 2014–2018. Hon var andre vice partiordförande åren 2015–2017. Som talesperson företrädde hon partiet i ett flertal centrala frågor, bland annat familjepolitik, hälso- och sjukvård, funktionshindersfrågor och migrationspolitik. Hon var statsrådsersättare för Mats Odell 2006–2010 och blev ordinarie riksdagsledamot 2010.

Bland Henrikssons riksdagsuppdrag märks främst att hon var ordförande för Riksrevisionens parlamentariska råd 2010–2018. Utöver detta var hon ledamot i socialförsäkringsutskottet 2010–2018 (suppleant sedan 2014) och var ledamot i finansutskottet åren 2006–2010 (suppleant sedan 2014).

Hon var kristdemokraternas gruppledare i riksdagen 2012–2015.

Under de 12 åren i Riksdagen undertecknade Henriksson 276 motioner samt höll 140 anföranden. Det som fick mest spridning var anförandet om hanteringen av den tillfälliga lagen rörande ensamkommande flyktingbarn. Efter att ha publicerats på Facebook av Jessica Schedvin fick anförandet över 100 000 visningar och spreds av mer än 1000 konton.

Hon var ledamot i Kristdemokraternas partistyrelse från 2007–2017 och i ingick från 2011 i dess verkställande utskott samt andre vice partiledare 2015–2017 varefter hon valde att avgå. Åren 2007–2010 var hon ordförande för Kristdemokraterna i Stockholms län.

Under mandatperioden 2006–2010 var hon ledamot av kommunfullmäktige i Huddinge. Under åren 2003–2006 var hon ledamot i miljönämnden i Huddinge.

Åren 2003–2004 var hon 2:e vice ordförande för Kristdemokratiska ungdomsförbundet.

Henriksson har tidigare ingått i insynsråden för Konsumentverket samt Ungdomsstyrelsen (numer MUCF - Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor). Sedan 2019 ingår hon i insynsrådet för IVO - Inspektionen för vård och omsorg.

Henriksson avlade 2003 en filosofie kandidatexamen i statsvetenskap vid Stockholms universitet.

Numera har hon flertal uppdrag främst inom hälsa, välfärd, funktionsrätt, idéburen sektor samt föreläser. Bland uppdragen finns S:t Lukas, Skyddsvärnet Anno 1910, Famna - Idéburen välfärd och LHC - Leading Health Care samt fristående krönikör i tidningen Dagen.

Referenser

Externa länkar 

 Emma Henriksson på Kristdemokraternas webbplats

Ledamöter av Sveriges riksdag för Kristdemokraterna
Svenska politiker under 2000-talet
Alumner från Stockholms universitet
Politiker från Huddinge
Födda 1977
Levande personer
Kvinnor
Finn Bengtsson

Finn Gustav Bengtsson, född 4 juni 1956 i Falkenberg, är en svensk politiker (moderat), professor och överläkare. Han var riksdagsledamot 2006–2018, invald för Östergötlands läns valkrets.

Biografi 
Bengtsson är överläkare och professor i klinisk farmakologi.

Riksdagsledamot 
Han kandiderade i riksdagsvalet 2006 och blev ersättare. Bengtsson var statsrådsersättare för Gunilla Carlsson från och med 6 oktober 2006 till mandatperiodens slut. Under mandatperioderna 2010–2018 var han ordinarie riksdagsledamot.

I riksdagen var Bengtsson ledamot i socialförsäkringsutskottet 2010–2014 och socialutskottet 2014–2015. Han var även suppleant i finansutskottet, socialförsäkringsutskottet och socialutskottet, samt ledamot i styrelsen för Stiftelsen Riksbankens jubileumsfond 2008–2014.

Politiska åsikter 
Bengtsson förespråkar en restriktiv narkotikapolitik.

Under 2015 fick han avsevärd uppmärksamhet för sitt motstånd mot decemberöverenskommelsen. 2016 installerades han som hedersledamot i Föreningen Heimdal.

Bengtsson har i en intervju upprepat delar av den kritik mot Moderaterna som den före detta moderata riksdagsledamoten Anne-Marie Pålsson riktade mot partiet i sin bok Knapptryckarkompaniet 2011: Hårda ord riktade mot ledamöter med avvikande uppfattningar på riksdagsgruppens möten, svårigheten att bidra inom det områden han kan bäst samt hur ledamöter dagtingar med samvetet för att nå och behålla makten. Bengtsson, som gick med i partiet 1970, beskrev även hur Moderaterna inför de senaste tre partiledarbytena (Bo Lundgren, Fredrik Reinfeldt och Anna Kinberg Batra) lovade mer öppenhet och högre i tak men att det tvärtom har blivit ännu mer toppstyrt och att toppstyrningen har befäst sig som en kultur i partiet.

Privatliv 
Bengtsson bor i Linköping, är gift och har tre döttrar.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Svenska läkare under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Falkenberg
Födda 1956
Levande personer
Män
Maria Kornevik Jakobsson

Gretelill Maria Kornevik Jakobsson, född 17 augusti 1953 i Säve församling i Göteborgs och Bohus län, är en svensk politiker (centerpartist), som var riksdagsledamot 2006–2010.

I riksdagen var hon ersättare för Åsa Torstensson. Hon satt i socialutskottet och som ersättare i civilutskottet. Kornevik Jakobsson representerade Västra Götalands läns västra valkrets.

Till yrket är Kornevik Jakobsson familjeterapeut och kurator, och driver en terapimottagning i Göteborg. 

Hennes profilfrågor rör barn och ungdomar samt familjepolitik. Vidare var hon talesperson för Centerpartiets politik rörande barnfrågor, HBT-frågor, socialtjänst- och konsumentfrågor.

Hon var också ordförande för riksdagens tvärpolitiska nätverk rörande kooperativa frågor.

Kornevik Jakobsson är också kommunalpolitiskt aktiv i Härryda kommun och är kommunalråd i kommunen sedan 2019.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Centerpartiet
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Säve socken
Födda 1953
Levande personer
Kvinnor
Yamaha Exciter

Yamaha Exciter  var ett varumärke för Yamaha snöskotrar och introducerades 1976 i USA och Kanada och kom till Sverige 1978. Motorerna som användes i serien var tvåcylindriga fläktkylda tvåtaktare på 338 cm3 respektive 433 cm3. Effekten var 34 hk på den mindre motorn och 48 hk på den större. Inom Yamaha använde man namnen Ex440, Ex440A - Ex440E. Ex440E var den sista i serien och slutade tillverkas 1981. Ex340 fasades dock ut redan 1978 och hette då Ex340B.

1987 återupptog Yamaha namnet Exciter på en helt ny snöskoter, med en 2 cylindrig vätskekyld tvåtaktare på 570 cm3 som tillverkades fram till 1994 då Vmax 500 och 600 ersatte den.

EX-serien år från år

1976 Fanns EX340 och EX440 inte med i modellprogrammet men presenterades i en liten notis i deras broschyrer. Den fanns också med i Yamaha Part Directory som modell.

1977 EX340A och EX440A presenterades i det officiella modellprogrammet. Yamaha skrev i sin broschyr om denna snöskoter att det kan vara den bästa snöskotern som någonsin byggts. Oavsett om det var sant eller inte kan man säga att denna snöskoter skapade ett rykte för Yamaha som högprestandasnöskotrar med låg vikt. Modellen var för året röd och vit.

1978 Detta år kom EX440B modellen till Sverige med färgerna röd-vit-svart. Modellen hade små förändringar, varvräknare och hastighetsmätare hade flyttats upp på huven och fjädringsvägen hade förlängts lite grann. EX340B fasades ut detta år och kvar till nästa år fanns endast EX440.

1979 EX440C hade fått svart huv. I övrigt samma snöskoter som året innan.

1980 EX440D som modellen hette för året hade samma svarta huv men med gulddekaler.

1981 EX440E blev den sista årsmodellen tills man tog upp Exciter som namn igen 1987.

1987-1990 återkom Exciter i Yamahas sortiment. Denna nya Exciter hade inga likheter/samband med den förra generationen, utan var mer inspirerad av Yamahas storsäljare Phazer 480. Den nya hade en 570 cc vattenkyld tvåtaktsmotor som var på cirka 75-80hk

1991-1992 Släpptes en ny modell, Exciter 570 II som genomgått en hel del modifieringar, bland annat nyare kåpor för bättre kylning och mer effekt, annan boggi och förbättrad tändning.

1993 blev den sista årsmodellen, och hette antingen SX eller den förlängda modellen ST, med en mattlängd på 136".

Sx'n blev Yamahas modell för Yamahas 25-årsjubileum, trots att de redan året innan börjat sälja sin största maskin Vmax-4!

Effekten nu hade kommit upp till 94 hk på Sx'n med hjälp av Yamahas tävlingsförare Tim Bender specifikationer på cylinderportningar och flatslide förgasare från Mikuni, Spårvidden hade breddats från tidigare 36" till 39", bredare styre, ställbara TSS dämpare, lägre ruta och fullblocks matta var signifikant med Sx'n

Referenser
https://web.archive.org/web/20051122085207/http://www.yamaha-motor.com/sport/parts/home.aspx/
http://www.totallyamaha.com/
http://www.vintagesnowmobiles.50megs.com/BROCHURES.html

Snöskotermodeller tillverkade av Yamaha
Yamaha SL

Yamaha SL var den första serien av snöskotrar som gjordes av Yamaha Motor Company. Den första snöskotern i serien SL var SL350 och mottogs inte med goda ögon i Kanada, där någon sade att det inte är en snöskoter, utan att det är en plog. Motorn var en 350 cm3 luftkyld tvåtaktare som man tagit från en motorcykel. Effekten var hela 27 hk. 

Med de dåliga vitsorden skapade man uppföljaren Yamaha SL351 som enbart gjordes under året 1968, SL350 och SL351 är till det yttre väldigt lika men många förbättringar var gjorda, till exempel hade man byggt in en viss instabilitet i SL351:an.

Yamaha hade även en modell av SL för Europa. Den hette SL350 Europa. Skillnaden mellan den och den amerikanska var att europamodellen hade dubbla frontlysen.

SL-serien år från år
1968 introducerades modellen SL351

1969 introducerades två nya maskiner i SL-serien nämligen SL338 och SL396. Båda maskinerna hade tvåcylindriga luftkylda tvåtaktare med 338 cm3 respektive 396 cm3 motorer. Yamaha släpper också två modeller för Europa, SL351 Europe och S350 Europe. Båda har samma 348 cm3 motor som utvecklar 23 hk vid 6000 rpm. S350-modellen är 20 kg tyngre och väger 165 kg.

1970 gjordes två modeller SL338 och SL396. Den större 396:an utvecklade 27 hk och den mindre 24 hk.  Motorn i SL396 kom också att användas i 1970 års modell av Yamaha SW396.

1971 gjorde två modeller i SL-serien, modellerna var SL292 och SL338B. Effektuttaget var oförändrat it SL338:an och den nya SL292 hade en encylindrig motor på 20 hk.

1972 kom ytterligare en snöskotrer i SL-serien och det var SL433 som hade en luftkyld tvåtaktare.  SL292C kom i sin sista version 1973 och hette då SL292B men Yamaha tillverkade även 292 och 292A under 1972. SL433 kom att tillverkas fram till 1974. Anm. enligt Yamaha fanns SL433 med i modellprogrammet detta år medan broschyrer från samma år inte presenterar snöskotern. Det är alltså oklart om denna snöskoter presenterades detta år.

1973 presenterades SL292C, SL338D och SL433B. Snöskotrarna hade fått ett modernare utseende. 433 cm3 utvecklade 30 hk vid 5500 varv i övrigt var motorerna i de mindre snöskotrarna oförändrade.

1974 släpptes SL433F, nyheten var att motorn utvecklade 31 hk.

1975 tillverkades inga SL men SL433F salufördes ändå det året. Antagligen restmaskiner från året före.

Referenser
https://web.archive.org/web/20061231094658/http://www.yamaha-motor.co.jp/global/product-history/pp/snowmobile/sl350/index.html
https://web.archive.org/web/20051122085207/http://www.yamaha-motor.com/sport/parts/home.aspx/

Snöskotermodeller tillverkade av Yamaha
Lukasgillen

Lukasgille var det vanligaste namnet på konstnärernas traditionella gillen i Europa. Enligt traditionen var evangelisten Lukas målare och bildhuggare, varför konstnärerna, som under medeltiden nästan uteslutande var kyrkans män, utvalde honom som sin skyddspatron.

Lukasgillen är kända redan från 1200-talet i Italien. Därifrån spred sig Lukasgillena till Nederländerna och Rhentrakterna. Även i Nordtyskland blev de betydande, Lukasgillet i Lübeck kom under slutet av 1400-talet att dominera altarskåpstillverkningen runt Östersjön.

När målarakademin i Rom bildades 1588 fick den namnet Accademia di San Luca.

Så småningom upptogs även lekmän i de skråliknande sammanslutningarna och efter hand blev dessa dominerande.  Så gott som alla kända konstnärer från äldre tid har upptagits i Lukasgillen i olika städer, till exempel Leonardo da Vinci, Rubens, Frans Hals och Raphael. Kvinnliga konstnärer upptogs, så vitt är känt, endast i Lukasgillet i Antwerpen, exempelvis Judith Leyster. Judar var exkluderade, eller förvägrades mästarrang i de flesta Lukasgillen. Utan medlemskap i ett konstnärsgille var det oftast omöjligt för konstnärer att ta lärlingar eller sälja sina alster. Lukasgillenas betydelse som konstnärsgillen började avta under 1600-talet. Under de närmaste århundradena fråntogs Lukasgillena sina monopol. De upplöstes, uppgick i olika konstakademier eller levde kvar som intresseföreningar. 

Under 1500-talet blev de flesta italienska Lukasgillen akademier.

I Nederländerna kom dock Lukasgillena att bevara sin betydelse in på 1700-talet, särskilt Lukasgillet i Antwerpen.

Noter 

Arbetslivsorganisation
Ekonomisk historia
Konstnärsgrupper
Yamaha SW

Yamaha SW är en serie snöskotrar som introducerades 1970 och hade motorn från SL396, skotern var Yamahas första tvåväxlade snöskoter och den hade vad man kallar bredband (därav W som står för widetrack), mattan var 46 cm bred och snöskotern hade hjulboggie. Motorn var en 396 cm3 tvåcylindrig tvåtaktare med 27 hk vid 5500 varv. I slutet av 1971 introducerades snöskotern i Sverige under namnet SW400B Europe.

SW-serien år från år
1970 Yamaha introducerade SW396 men här går källorna isär, gamla Yamaha-broschyrer från året meddelar inte om denna snöskoter utan den presenteras först året därpå i broschyrerna. Yamaha Part Directory redovisar dock en SW396 för detta år. Modellbeteckningen hos Yamaha är uteslutande Modellbeteckning (SW)- Motorstorlek (396) - Version (SW396, SW396A - SW396W). Att nästa års modell kom att heta SW396A och Europamodellen heter SW400B stöder dock Yamaha Part Directory om att det fanns en inofficiell SW detta år.
1971 introducerades SW396 officiellt. Denna snöskoter kom i slutet av 1971 som 1972 års modell till Europa och heter där SW400B Europe. Motorn är en tvåcylindrig tvåtaktare på 396 cm3 som utvecklar 27 hk vid 5500 varv.
1972 uppgraderades SW396 med en 433 cm3 motor, namnet ändrades till SW433B. Sittdynan förändrades. I Europa salufördes SW400B fortfarande. Motorn är i princip densamma men utvecklar 30 hk vid 5500 varv. EW433B (Electrical Widetrack) har samma motor men med elstart. Den salufördes dock som en annan snöskoter trots denna marginella skillnad.
1973 fick SW433 nya emblem en ny sits och kom att heta SW433C. Snöskotern lanserades som en arbetshäst och motorn är exakt den samma som året före. Den här modellen salufördes i Europa som SW440C. Detta är den sista modellen av Yamaha SW433 som tillverkades. I Europa levde modellen kvar i några år och fick nya emblem.

Se även
Yamaha PR 440, Yamaha EW 433/643 som i grunden var samma snöskotrar.

Referenser
https://web.archive.org/web/20051122085207/http://www.yamaha-motor.com/sport/parts/home.aspx/
http://www.totallyamaha.com/
http://www.vintagesnowmobiles.50megs.com/BROCHURES.html

Snöskotermodeller tillverkade av Yamaha
Yamaha SS

Yamaha SS-serien av snöskotrar introducerades 1969 och kom då med en 338 cm3 motor samt med en 396 cm3 motor. Snöskotrarna fick namnen SS338 och SS396. Motorerna var i grunden samma motorer som satt i Yamahas SL-serien med den skillnaden att det var olika förgasarbestyckningar. Sittdynan på SS modellerna var utan bagagefack och SS-serien skulle vara sportigare. Andra skillnader vara att SS-serien inte hade vindrutor. Både SS338 och SS396 gjordes enbart ett år.

Notering: SS338 återfinns i Yamaha Part Directory men den finns inte med i modellprogrammet från Yamaha snöskotrar för samma år.

SS-serien år från år
1969 Serien introduceras med SS338 och SS396. SS396 utvecklade 36 hk. Här går källorna isär igen, Yamaha Part Directory säger att modellerna introduceras detta år medan SS inte finns med i någon broschyr från samma tid. Antagligen presenterades maskinerna detta år men såldes inte förrän året därpå.
1970 Yamaha SS396 introduceras enligt snöskoterbroschyrer från samma år. SS396 motorn var den samma som SL396 förutom ett G.Y.T-kit som höjde effekten från 27 hk till de 36 hk som SS396 utvecklade. Se anmärkningar på 1969 års modell, antagligen samma maskin.
1971 återkom SS fast nu med uppgraderad motor. Motorn var i princip samma som satt i SW443 och maskinen hette SS443. Skillnaderna mot SW443 var smalare matta, sportigare framtoning och en helt annan huv. Detta var det sista året SS fanns som modell hos Yamaha för ett väldigt långt tag. SS433-modellen detta år utvecklade 40 hk vid 6500 rpm.
1980 återkom än en gång SS som en modell hos Yamaha internt kallad Yamaha SS440D motorn var fortfarande en tvåcylindrig tvåtaktare med fläktkylning och 437 cm3 som utvecklade 50 hk vid 7000 varv. Förutom tvåtakt och fläktkylning hade motorn inte mycket med de gamla SS:arna att göra. Modellen var röd för året.
1981 Yamaha SS440E såg i princip likadan ut som året innan, en ny sits hade den dock fått.
1982 Yamaha SS440F var i princip samma snöskoter som året före. Man hade dock bytt färg och denna maskin var en blandning mellan silverblå och marinblå.
1983 Yamaha SS440G hade samma färg som förra årets modell men man hade återigen bytt sits på skotern.
1984 Yamaha SS440H som skulle bli den sista i serien av SS440. Färgen var svart men i övrigt små skillnader.

Referenser
https://web.archive.org/web/20051122085207/http://www.yamaha-motor.com/sport/parts/home.aspx/
http://www.totallyamaha.com/
http://www.vintagesnowmobiles.50megs.com/BROCHURES.html

Snöskotermodeller tillverkade av Yamaha
Yamaha EW

Yamaha EW-serien (Electric Widtrack) introducerades 1972 och var smått revolutionerande i snöskotervärlden. Man hade frångått variatordriften och introducerade hydrauliska konvertrar, i alla fall i EW643:an. EW-serien var någon form av premium snöskoter en föregångare till dagens tourningsnöskotrar. EW433 och SW433 var i samma snöskoter förutom elstart, elektriska handtagsvärmare och andra lyxartiklar (noteras bör att SW gick att få med alla tillbehör som EW:n). Så i EW433 så var inte mycket nytt förutom lyx.

Däremot kom EW643 med en 50 hk stark motor och men hydraulisk konverter liknande den som moderna ATV:s har.

EW-serien år från år
1972 EW433B introduceras. Snöskotern är identisk med SW433B förutom att EW:n har elektrisk start. Motorn är en 433 cm3 tvåcylindrig fläktyld tvåtaktare på 30 hk. Här går uppgifterna isär. Yamaha Part Directory hävdar att det finns en EW643 detta år, medan broschyrer från samma år inte presenterar någon sådan maskin.

1973 EW643B introducerar något som Yamaha kallar Fluid Drive och är en ersättare för variomaticdriften. I princip är det en hydraulisk konverter. EW643B utvecklar 42 hk. EW433C, som modellen heter för året, har samma motor som året innan, och utvecklar Detta är sista året EW-serien saluförs.

Referenser
https://web.archive.org/web/20051122085207/http://www.yamaha-motor.com/sport/parts/home.aspx/
http://www.totallyamaha.com/
http://www.vintagesnowmobiles.50megs.com/BROCHURES.html

Snöskotermodeller tillverkade av Yamaha
Yamaha EL

Yamaha EL är en snöskotermodell från Yamaha Motor Company. Modellen fanns endast under året 1973.

EL-serien år från år
1973 introducerades Yamaha EL433B som var en Yamaha SL433B, skillnaden låg i att den hade elektrisk start och lite mer bekvämligheter. Några andra förändringar var en ny motorkåpa under styret. Den hade bredare spårvidd på skidorna och en annan sekundärvariator än på SL433B.

Referenser
https://web.archive.org/web/20051122085207/http://www.yamaha-motor.com/sport/parts/home.aspx/
http://www.totallyamaha.com/
http://www.vintagesnowmobiles.50megs.com/BROCHURES.html

Snöskotermodeller tillverkade av Yamaha
Kåpa

Kåpa kan avse:

 Kåpa (plagg) – ett klädesplagg
 Kåpa (del i något) – en täckande del av ett objekt

Personer
 Sigurd Kåpa (900-talet), en halvt mytisk son till jarl Vesete på Bornholm

Sammansättningar
 Häroldskåpa – en rock av tappert-typ, dekorerad med ett heraldiskt vapen
 Konfirmationskåpa – en liturgisk klädsel i form av en fotsid vit dräkt
 Lodalskåpa – ett norskt berg
 Sprängkåpa – ett eftermarknadstillbehör som ersätter kopplingskåpan
 Motorkåpa – en täckande del av en motor
 Lampkåpa – en täckande del av takfästet på en taklampa