kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Plattillägget

Plattillägget (Platt Amendment) var ett tillägg till den kubanska grundlagen 1901-1934, döpt efter den amerikanske republikanske senatorn Orville H. Platt. Tillägget ersatte det tidigare Tellertillägget. Det stipulerade de förhållanden under vilka USA skulle dra tillbaka sina trupper som fanns kvar i Kuba efter det spansk-amerikanska kriget. Dessutom definierade det Kubas och USA:s relationer fram till 1934 års Treaty of Relations. Tillägget gav USA rätt att ingripa i Kubas affärer samt gav laglig rätt (enligt USA:s lag) att hävda vissa territorier på ön, såsom Guantanamobasen.

Tillägget åberopades ofta för att rättfärdiga amerikansk intervention i vad som ansågs vara kubansk inrikespolitik (bland annat under den amerikanska ockupationen 1916-1919). Tillägget avskaffades under Fulgencio Batistas första regim.

Villkor 

Tillägget introducerades för USA:s kongress av senator Orville H. Platt den 25 februari 1901. Den röstades igenom senaten med rösterna 43 mot 20. USA krävde att Kuba skulle införliva tillägget med sin författning som villkor för att dra tillbaka sina ockupationsstyrkor från ön. Även om den ursprungligen avslogs av Kubas församling accepterades tillägget slutligen med 16 röster mot 11 med fyra nedlagda röster. Därmed integrerades den i 1902 års kubanska grundlag. 

Tillägget stipulerade USA:s roll i Kuba och Karibien. Det begränsade Kubas utrikespolitik och handelsrelationer, samt klarställde att staten Kuba tills vidare inte skulle innehålla Isla de la Juventud, fram till dess att dess tillhörighet kunde klarställas i ett framtida avtal. Tillägget lade även krav på Kuba att sälja eller arrendera ut land till USA som var nödvändigt för kolning eller utvecklingen av marina stationer. Efter att Theodore Roosevelt drog tillbak federala trupper från ön 1902 skrev Kuba under ett avtal med USA som specificerade förhållandena för utarrenderingen av land till USA för en station vid Guantanamobukten.

Påföljder  

Efter att tillägget godkänts ratificerade USA tariffer  som gav Kuba fördelar inom den amerikanska sockermarknaden, samt skyddade vissa utvalda amerikanska produkter på den kubanska marknaden. Tillägget upphörde till stora delar att gälla 1934 när Treaty of Relations mellan USA och Kuba förhandlades fram som en del av Franklin Roosevelts "Good Neighbor Policy" mot Latinamerika. José Manuel Cortina och andra medlemmar av Kubas grundlagskonvention 1940 eliminerade tillägget från Kubas grundlag.

Den långsiktiga utarrenderingen av Guantanamobukten kvarstår. Kubas regering under Castro har fördömt avtalet som ett brott mot den 52 artikeln av 1969 års Wienkonvention om traktaträtten, som klargör att ett avtal är ogiltigt om det genomförts med hot eller militär styrka. Fjärde artikeln i andra Wienkonventionen klargör dock att dess villkor inte kan appliceras retroaktivt.

Referenser 

Kuba under 1900-talet
Relationer mellan Kuba och USA
1901 i Kuba
1934 i Kuba
1901 i USA
1934 i USA
Sahlgrenska akademins studentkår

Sahlgrenska akademins Studentkår (SAKS) är en studentkår vid Göteborgs universitet, som representerar studenterna vid Sahlgrenska akademin. Kåren bildades 2010 genom en sammanslagning av studentkårerna Medicinska föreningen i Göteborg, Odontologiska Föreningen (Göteborg) och Hälsovetenskapliga studentkåren, och fick kårstatus den 29 april 2010.

Historik

MFGs historia

MFG grundades 19 september 1949 i samband med att medicinarutbildningen startade vid Göteborgs medicinska högskola. 
Medicinska högskolan och Göteborgs högskola slogs 1954 samman till Göteborgs universitet. I samband med denna sammanslagning bildades en gemensam studentkår vid universitetet med namnet Göteborgs Universitets Studentkår (GUS). De tidigare studentkårerna Medicinska Föreningen och Göteborgs Högskolas Studentkår ombildades till studentföreningar (fakultetsföreningar). Medicinska Föreningen blev på så sätt fakultetsförening för studenterna vid det nya universitetets medicinska fakultet. Under 1960-talet övertog fakultetsföreningarna alltmer av studentkårens uppgifter, vilket ledde till att GUS i praktiken upphörde som organisation i början av 1970-talet. Medicinska Föreningen erhöll dock inte formellt status som studentkår igen förrän 1983.
MFG förvandling från en förening enbart bestående av medicinarstuderande har skett stegvis. Logopedstudenterna blev medlemmar i MFG 1982 efter ett utträde från Filosofiska Fakultetens studentkår, till vilken logopedstudenterna blivit anslutna när utbildningen startade 1980. 1997 innefattades även studenter vid biovetenskapliga programmet i MFG.

OF:s historia 

Odontologiska föreningen bildades ursprungligen som obligatorisk studentförening (fakultetsförening) vid Göteborgs universitet i samband med inrättandet av den odontologiska fakulteten 1967. Medlemmarna utgjordes av studenter inom odontologi. Studentkår vid denna tid var Göteborgs Universitets Studentkår. Under 1960-talet övertog fakultetsföreningarna alltmer av studentkårens uppgifter, vilket ledde till att Göteborgs Universitets Studentkår i praktiken upphörde som organisation i början av 1970-talet. Odontologiska föreningen erhöll dock inte formellt status som studentkår förrän 1983.[1]

HVS historia 

Hälsovetenskapliga studentkåren bildades 1997 genom en sammanslagning av flera då tidigare fristående studentsammanslutningar vid Göteborgs universitet. Detta var också det år då vårdhögskolorna införlivades i det statliga högskoleväsendet. Tidigare hade dessa skolor landstingen som huvudmän.
Hälsovetenskapliga studentkåren organiserade ca 2 000 medlemmar i sex sektioner. En majoritet var grundutbildningsstudenter och en liten del var forskarstuderande. Huvuddelen av medlemmarna gick på program. Bland annat sjuksköterskeprogrammet, sjukgymnastprogrammet, audionomprogrammet, arbetsterapeutprogrammet, dietistprogrammet, folkhälsovetenskapliga programmet samt barnmorske-, röntgensjuksköterske- och specialistsjuksköterskeprogrammen.

Referenser

Externa länkar
Sahlgrenska akademins Studentkår

Studentkårer vid Göteborgs universitet
Studentkårer i Sverige
Two Came Back

Two Came Back är en amerikansk TV-film från år 1997 med Melissa Joan Hart i huvudrollen. Filmen regisserades av Dick Lowry och är baserad på en sann historia.

Handling 
Susan Clarkson älskar att segla, och hon får ett erbjudande om ett jobb som hon bara inte kan tacka nej till. Hon ska leverera en segelbåt av lyxmodell till dess ägare, vilket betyder att hon får använda båten. Hon åker inte ensam, utan har besättning med sig. 

När de kommit ut till havs, blåser det upp till storm och båten börjar sjunka. Susan och besättningen sätter sig i en livbåt, där de får driva omkring i dagar utan mat och vatten i väntan på att bli räddade.

Rollista i urval 
 Melissa Joan Hart - Susan Clarkson
 Jonathan Brandis - Jason
 David Gail - Matt
 Jon Pennell - Rick
 Susan Walters - Allie

Amerikanska filmer baserade på verklighet
TV-filmer 1997
Amerikanska filmer baserade på böcker
Amerikanska TV-filmer
Engelskspråkiga filmer
Sjöfartsfilmer baserade på verkliga händelser
Varvsberget, Västergötland

Varvsberget är ett platåberg beläget på Falbygden på gränsen mellan Tidaholms och Falköpings kommuner i Västergötland, Sverige. Varvsberget hänger samman med Gerumsberget i söder och strax väster om berget är Plantaberget. Berget har en höjd av 315 meter över havet och har en yta av cirka 14 kvadratkilometer.

Bergets namn 
Berget nämns redan år 1325 och namnet skrivs då Huarboæbiærgh. Berget är namngivet efter den forna byn Varv i Varvs socken på den östra sidan om berget eller kanske snarare efter byns invånare "Varvborna". Ett alternativt namn är Fårdalsberget uppkallat efter den medeltida gården Fårdala i Åsle socken vid bergets sydvästra hörn. Norra delen av Varvsberget kallas Granberget eller Kungslenaberget. Äldsta stavningen från 1325 är dock Lenboabiærgh.

Borgar och annat 
Vid den norra sluttningen ligger Kungslena socken, med rester efter borgruinen Lenaborg där Birger jarl vistades periodvis. Uppe på bergets östra kant ligger Gunillasjön, fornborgen Högeklint och Franciskuskapellet. På berget finns mossarna Slätte mosse, Vite mosse och Varvboråsen.

Referenser 

Platåberg i Västergötland
Tidaholms kommun
Falköpings kommun
Svartbuksrocka

Svartbuksrocka (Dipturus nidarosiensis) är en broskfisk tillhörande familjen egentliga rockor som lever i norra Atlanten.

Utseende 
Svartbuksrockan är en stor rocka med påtagligt spetsig nos, plogformad kropp och kort stjärt. Ovansidan är gråbrun till mörkbrun, undersidan mörkbrun till svart. Arten har taggar kring ögonen och längs kanterna på stjärten. Maxlängden är 200 cm.

Vanor 
Arten är bottenlevande på ett djup mellan 200 och 1 000 m, där den lever av olika bottendjur.

Fortplantning 
Svartbuksrockan är äggläggande, men honan och hanen har ändå en regelrätt parning med omfamning. Äggkapslarna är 16 till 26 cm långa, 9 till 11 cm breda, försedda med styva horn och gula trådar. De läggs på sand- och dybottnar.

Utbredning 
Arten finns i nordöstra Atlanten från södra Island, farvattnen väster om Brittiska öarna till fjordarna i centrala och södra Norge samt mera sällsynt i Biscayabukten. Den besöker tillfälligt Danmark och Sverige.

Status 
IUCN har klassificerat arten som nära hotad ("NT"), och beståndet minskar. Främsta hotet tros vara fiske (den tas framför allt som bifångst vid trålfiske), kombinerat med dess låga produktivitet.

Referenser 

Rockor
It's Oh So Quiet

"It's Oh So Quiet" är en jazzlåt framförd av den isländska musikern Björk som en tolkning av Betty Hutton-låten "Blow a Fuse". Betty Huttons låt är i sin tur en cover av Horst Winters "Und jetzt ist es still" som skrevs 1948 av Hans Lang och Erich Meder.

Björks "It's Oh So Quiet" släpptes som den tredje singeln från albumet Post den 13 november 1995 och producerades tillsammans med Nellee Hooper. Låten nådde #4 på den brittiska singellistan. Den blev även en framgångsrik singel i USA där den sålde guld.

Musikvideon till låten regisserades av den amerikanska videoproducenten Spike Jonze.

Låtlista 
Brittisk CD 1 (One Little Indian; 182TP7CD)

 "It's Oh So Quiet" – 3:40
 "You've Been Flirting Again" (Flirt Is a Promise Mix) – 3:23
 "Hyperballad" (Over the Edge Mix) – 4:33
 "Sweet Sweet Intuition" – 6:07

Brittisk CD 2 (One Little Indian; 182TP7CDL)

 "It's Oh So Quiet" – 3:40
 "Hyperballad" (Brodsky Quartet Version) – 4:21
 "Hyperballad" (Girls Blouse Mix) – 5:07
 "My Spine" – 2:33

Externa länkar 
 Olika utgåvor av singeln på Discogs

Björk-låtar
Musiksinglar 1995
Singlar utgivna på One Little Indian Records
Musikvideor regisserade av Spike Jonze
Folkärna landskommun

Folkärna landskommun var en tidigare kommun i Kopparbergs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Folkärna socken i Folkare härad i Dalarna när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863. 

Den 10 juni 1904 inrättades municipalsamhället Krylbo i landskommunen. Detta bröts ut för att bilda Krylbo köping den 1 januari 1919.

I samband med kommunreformen 1952 överfördes från Folkärna till andra kommuner två områden: Till Avesta stad överfördes ett område med 45 invånare och omfattande en areal av 0,15 kvadratkilometer, varav 0,13 land. Till Krylbo köping överfördes ett område med 54 invånare och omfattande en areal av 3,40 kvadratkilometer, varav 3,36 land.

Den 1 januari 1959 överfördes till Grytnäs landskommun ett obebott område (Skjettbäckarna 1:2, 2:1 3:2-3:4) omfattande en areal av 0,22 kvadratkilometer, varav allt land.

Landskommunen upphörde 1 januari 1967 när den uppgick i Avesta stad.

Kommunkoden 1952-1967 var 2002.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende hörde Folkärna landskommun till Folkärna församling. Från 1 januari 1945 var församlingen delad i två kyrkobokföringsdistrikt: Folkärna kyrkobokföringsdistrikt och Krylbo kyrkobokföringsdistrikt (del av detta kyrkobokföringsdistrikt låg i Krylbo köping).

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en bergshammare och en smidestång i kors, båda svarta.

Vapnet fastställdes 1945.

Geografi
Folkärna landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 212,35 km², varav 189,81 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 38,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Indelningar i Avesta kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Avesta köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Avesta köping. För orten se Avesta, för dagens kommun, se Avesta kommun.

Avesta köping var en tidigare köping i Kopparbergs län.

Administrativ historik
Avesta köping bildades 1 januari 1907 (enligt beslut den 3 november 1906) genom en ombildning av Avesta landskommun. Det tidigare municipalsamhället Avesta municipalsamhälle, inrättat den 28 juni 1889 i landskommunen, upplöstes i och med köpingbildningen. Köpingen ombildades den 1 april 1919 (enligt beslut den 28 februari 1919) till Avesta stad.

Köpingen tillhörde Avesta församling och ingick i Folkare tingslag.

Befolkningsutveckling

Källor

Indelningar i Avesta kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges köpingar
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Avesta stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Avesta stad. För orten se Avesta, för dagens kommun, se Avesta kommun.

Avesta stad var en stad och kommun i Kopparbergs län.

Administrativ historik
Avesta stad tilldelades den 13 augusti 1641 stadsrättigheter med egen borgmästare men under Falu stads jurisdiktion. Dessa  privilegierna drogs in 1688. Det nutida Avesta stad bildades genom en ombildning av Avesta köping den 1 april 1919. Staden inkorporerade 1967 landskommunerna Folkärna landskommun, By och Grytnäs samt Krylbo köping. 1971 ombildades så staden till Avesta kommun.

Den 1 januari 1952 (enligt beslut den 20 oktober 1950) överfördes till staden från Folkärna landskommun ett område med 45 invånare och omfattande en areal av 0,15 kvadratkilometer, varav 0,13 land.

I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Folkare tingslag.

Staden tillhörde, liksom dess föregångare Avesta landskommun och Avesta köping, Avesta församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Avesta, med samma omfattning som Avesta församling hade 1999/2000, och vari detta område ingår.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2341 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapen
Blasonering: En sköld av silver med en bandvis ställd blå ström åtföljd ovan av ett rött järnmärke och nedan av ett kopparmärke av samma färg.  

Vapnet fastställdes 1920 för dåvarande Avesta stad. Bilden syftar på Dalälven och ortens industrier. Stadsvapnet registrerades oförändrat i PRV år 1974.

Geografi
Avesta stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 12,85 km², varav 12,43 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Avesta stad fanns del av tätorten Avesta, som hade 10 807 invånare i staden den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 100,0 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Namnet
Namnet kommer från byn Åvsta (1303 Aghastadhum) som hade ett laxfiske vid nuvarande Avesta, 1643 kallad Åffwestafors. Förleden i Åvsta är ave, älvutvidgning. Efterleden är antingen stad, 'båtplats' eller sta(d), 'plats, ställe'.

Källor

Indelningar i Avesta kommun
Städer i Sverige
Tidigare kommuner i Kopparbergs län
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Avesta
Avesta landskommun

Avesta landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kopparbergs län, nu Dalarnas län.

Administrativ historik
När kommunalförordningarna den 1 januari 1863 inrättades i Sverige, cirka 2500 kommuner, de allra flesta så kallade landskommuner, men även köpingar och städer.

I Avesta socken i Folkare härad i Dalarna inrättades då denna kommun. Municipalsamhället Avesta inrättades i kommunen den 28 juni 1889.

Landskommunen ombildades 1907 till Avesta köping och municipalsamhället upplöstes samtidigt.

Källor

Tidigare kommuner i Kopparbergs län

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Avesta kommun
Avesta socken

Avesta socken ingick i Folkare härad, ombildades 1907 till Avesta köping, 1919 till Avesta stad och området ingår sedan 1971 i Avesta kommun och motsvarar från 2016 Avesta distrikt.

Socknens areal var 11,66 kvadratkilometer land. År 2020 fanns här 7 738 invånare. Kyrkbyn Avesta med sockenkyrkan Avesta kyrka låg i socknen.

Administrativ historik
Avesta socken bildades 1642 genom en utbrytning ur Grytnäs socken. I jordeboken låg Avesta under Grytnäs socken ända fram till beslutet den 26 oktober 1888, då Avesta utbröts för att bli en separat jordebokssocken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Avesta församling och för de borgerliga frågorna till Avesta landskommun. Landskommunen ombildades 1907 till Avesta köping som 1919 ombildades till Avesta stad som 1971 ombildades till Avesta kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Avesta, med samma omfattning som socknen/staden.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente och Folkare kompani.

Geografi
Avesta socken ligger kring Dalälven som här har två fall.  Socknen präglas av älvdalen och norr därom ligger Badlundaåsen där den gamla landsvägen mellan Dalarna och mälarlandskapen gått.

Fornlämningar 
Yxor från stenåldern har påträffats.

Namnet
Namnet kommer från byn Åvsta (1303 Aghastadhum) som hade ett laxfiske vid nuvarande Avesta, 1643 kallad Åffwestafors. Förleden i Åvsta är ave, älvutvidgning. Efterleden är antingen stad, 'båtplats' eller sta(d), 'plats, ställe'.

Befolkningsutveckling

Se även
Avesta församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ortnamn i Avesta stad. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.

Socknar i Folkare härad
Indelningar i Avesta kommun
Grytnäs socken

Grytnäs socken ingick i Folkare härad, uppgick 1967 i Avesta stad och området ingår sedan 1971 i Avesta kommun och motsvarar från 2016 Grytnäs distrikt.

Socknens areal är 103,40 kvadratkilometer, varav 95,0 land. År 2020 fanns här 5 341 invånare. En del av Avesta, stadsdelen Skogsbo, samt kyrkbyn Grytnäs med sockenkyrkan Grytnäs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Grytnäs socken har medeltida ursprung. Ur socknen utbröts 1642 Avesta socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Grytnäs församling och för de borgerliga frågorna till Grytnäs landskommun. Landskommunen uppgick 1967 i Avesta stad som 1971 ombildades till Avesta kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Grytnäs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente och Folkare kompani.

Geografi
Grytnäs socken ligger norr om Avesta kring Dalälven och sjön Nävden.  Socknen har slättbygd i älvdalen och kring sjön som omges av skogsbygd med höjder som i Klintboklack i väster når 189 meter över havet.

Fornlämningar 
Några boplatser och lösfynd från stenåldern är funna samt stensättningar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1353 Grytones) kommer från kyrkbyn. I förleden ingår gryt, 'sten' i ånamnet Grytnäsån, tidigare Gryta. Efterleden näs bör avsett ett näs vid kyrkan bildat av ån.

Befolkningsutveckling

Se även
Grytnäs församling
Folkare härad

Referenser

Noter

Externa länkar

Ortnamn i Grytnäs socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.

Indelningar i Avesta kommun
Socknar i Folkare härad
By socken, Dalarna

By socken ingick i Folkare härad, uppgick 1967 i Avesta stad och området ingår sedan 1971 i Avesta kommun och motsvarar från 2016 By distrikt.

Socknens areal är 336,00 kvadratkilometer, varav 309,70 land. År 2020 fanns här 2 463 invånare. Tätorterna Näs bruk och Horndal samt kyrkbyn By med sockenkyrkan By kyrka ligger i socknen. Vid både Horndal och Näs fanns förr betydande järnbruk, vilka numera är nedlagda. Vid Horndal pågick ståltillverkning fram till 1979 då stålverket och det sista valsverket lades ned.

Administrativ historik
By socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till By församling och för de borgerliga frågorna till By landskommun. Landskommunen uppgick 1967 i Avesta stad som 1971 ombildades till Avesta kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet By, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna i Folkare kompani, tillhörde från 1680-talet Västmanlands regemente, men innan dess Dalregementet.

Geografi
By socken ligger kring Dalälven och dess utvidgningar Bysjön och Österviken.  Socknen har slättbygd i älvdalen i söder och har i norr moss- och sjörik skogsbygd.

By socken gränsar i öster till Gävleborgs län och Österfärnebo socken och söder om Dalälven till Västmanlands län, Möklinta socken. 

I socknen ligger fiskestället, Tyttbo, med Tyttbo forsfiske. Här smalnar Dalälven av och brusar ner i Färnebofjärden med nationalparken. På vägen till Tyttbo från Folkärna och Avesta finns Hovnäs färja över Dalälven.

Fornlämningar 
Talrika lösfynd från stenåldern är funna. Från järnåldern finns tre gravfält samt uppgifter om en nu försvunnen runsten, som troligen har funnits vid Fullsta.

Namnet
Namnet (1335 By) kommer från kyrkbyn.

Befolkningsutveckling

Historiska bilder

Nutida bilder

Se även
By församling
Folkare härad

Referenser

Noter

Externa länkar

Ortnamn i By socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.
By socken

Indelningar i Avesta kommun
Socknar i Folkare härad
Édouard Lockroy

Édouard Étienne Antoine Simon Lockroy, född den 18 juli 1838 i Paris, död där den 22 november 1913, var en fransk politiker, son till dramatikern Lockroy.

Lockroy hörde till yttersta vänsterns ledare i deputeradekammaren, av vilken han var ledamot sedan 1871 och där han 1892 och 1902-05 valdes till vicepresident. Lockroy var en av deltagarna i Garibaldis expedition till  Sicilien (1860) och följde 1860-64 Renan som sekreterare på dennes forskningsresa i Heliga landet. 

Lockroy var handels- och industriminister i Freycinets och René Goblets ministärer 1886-87, förste organisatör av världsutställningen i Paris 1889, undervisningsminister i Floquets kabinett april 1888-februari 1889 och sjöminister i Bourgeois radikala kabinett november 1895-april 1896 liksom i Brissons (juni-november 1898) och Dupuys (november 1898-juni 1899). 

År 1909 lämnade han det politiska livet. Lockroy författade ett stort antal arbeten, dels reseskildringar, dels arbeten rörande Frankrikes och andra länders sjöförsvar (La defense navale 1899, Les marines française et allemande, Lettres sur la marine française) med mera.

Källor 

 

Frankrikes handelsministrar
Frankrikes utbildningsministrar
Franska fackboksförfattare
Franskspråkiga fackboksförfattare
Franska reseskildrare
Personer i Frankrike under 1800-talet
Politiker från Paris
Författare från Paris
Födda 1838
Avlidna 1913
Män
Karl von Müller

Karl von Müller kan syfta på bland andra:

* Karl von Müller (1852–1940), tysk teolog 
 Karl von Müller (1873-1923), tysk militär