Varför krig? En brevväxling

Varför krig? En brevväxling, tyska: Warum Krieg?: Ein Briefwechsel, engelska: Einstein-Freud Correspondence, är ett antal brev skrivna 1932, mellan juli och december, i Tyskland. I brevväxlingen utlägger fysikern Albert Einstein personliga teorier om mänsklighetens pågående krigföring. Diskursen dryftas tillsammans med psykoanalytikern och neurologen Sigmund Freud. Detta skriftliga samtal mellan två av 1900-talets främsta tänkare, båda upphovsmän till revolutionerande vetenskaper (den förre relativitetsteorin, den senare psykoanalysen), sammanställdes 1933 till en pamflett menad att spridas i Tyskland, England samt större delar av världen. Den tyske politikern Adolf Hitler tillträdde vid makten samma år (1933) och drev de två vetenskapsmännen i landsflykt. Warum krieg? bannlystes av tyska regeringen vilket medförde att den första tyska och engelska utgåvan enbart bestod av cirka  exemplar. De senare utgåvorna cirkulerade dock fritt runt i västra Europa.

Einstein och Freud trodde att fred endast kan uppnås då nationer gör avkall på sin suveränitet till favör för ett starkare internationellt verkställande organ. Båda var skeptiska till att detta skulle hända.

Boken inleds med ett förord från den brasilianske författaren Paulo Coelho som följs av Einsteins essä För en militant pacifism där Einstein med utgångspunkt från Benjamin Franklins ord "Det har aldrig funnits ett bra krig eller en dålig fred" frågar Freud om mänskligheten kan förverkliga en varaktig fred. Brevväxling mellan Albert Einstein och Sigmund Freud pågår tills essän Den goda jorden dör av rysk-amerikanska författaren Isaac Asimov avslutar boken.

Svensk översättning utfördes av Karl G. Fredriksson i samband med den svenska utgivningen 2003.

Förord av Paulo Coelho
Paulo Coelho diskuterar ordet fred och argumenterar för sin definition.

För en militant pacifism
För en militant pacifism är den inledande essän. I ett välkänt citat karaktäriserar Einstein sig själv som militant pacifist.

Einsteins militanta pacifism får likväl uttryck i Einstein–Szilárd brevet (utsänd till dåvarande amerikanska presidenten Franklin D. Roosevelt) där Einstein uttalar sig angående utvecklandet av atombomben inför fruktan om ett tyskt angrepp; samt i Russell-Einsteinmanifestet, där Einstein är en av elva vetenskapsmän att underteckna ett manifest (främst utarbetat av Bertrand Russell) som betonar faran med kärnvapen.

Brev I
30 juli 1932, i  Caputh, Brandenburg vid Potsdam, förklarar Einstein bakgrunden till initiativet och formulerar sin frågeställning till Freud.

Brev II 
I sitt första och enda brev i brevväxlingen, skrivet i Wien september 1932, anknyter Freud till sin teori drömtydning, och dåtidens psykologiska studier, för att, till Einstein, redogöra för sin tolkning om krig som fenomen. Freud ger skäl för att det är de animaliska drifterna som fått människan att inte sluta kriga och att förekomsten av döden förklarar bruket av våld.

Vidare nämner Freud att det ej är en utopi att alla människor förblir pacifister; detta skulle då, inom överskådlig tid, ske genom ett sammanslaget inflytande av en viss kulturell attityd och berättigad rädsla inför framtida krigs verkningar, trots denna kommentar är Freud pessimistisk mot utsikterna att "bota" krig. Freud fastställer sin åsikt med resonemanget att grupptryck tidigt använts i små samhällen för att bestämma ägande som sedermera följts av fysiskt våld och nu tagit form i vapen. I sitt svar tenderar Freud att se tillbaks på historien och ger exempel på mongoliska, osmanska, romerska och franska krig för att på empirisk väg understödja teorin.

Brev III
I det sista brevet, skrivet 3 december 1932, tackar Einstein för svar och uttrycker sitt mottagande.

Den goda jorden dör
Den goda jorden dör är en essä av rysk-amerikanska författaren Isaac Asimov och är ofta betraktad som en av pacifismens grundläggande texter.

Asimov uppmanar mänskligheten att fatta rigorösa beslut för att jordens resurser inte ska ta slut. Han menar, i ett hyperboliskt tankeexperiment, att det kraftigt ökande antalet människor och det disträa hanterandet av jordens resurser kan leda till ett befolkningsmaximum år 2436.

Albert Einstein före Warum krieg?
I samband med de ökade politiska spänningarna 1932 förmedlade Einstein liknande kommentarer med den som framställs i Warum krieg?. 20 april 1932 gav han till den ryskspråkiga tidningen Nord-Ost, utgiven i Riga, Lettland, ett bidrag till seminariet Europa och Det Kommande Kriget.

26 april 1932, blir Einstein intervjuad av Arnold Kalisch, redaktör för tyska tidningsmagasinet Die Friedensfront, som frågar om han vill sponsra en bok mot krig av en tjeckoslovakisk fysiker.

Se även
 Russell-Einsteinmanifestet (PDF, engelska)
 Einstein-Szilard brevet (engelska)

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
 Einstein-Freud Korrespondensen (1932): Warum krieg? (på engelska)

Brev
1933 i Tyskland
Politikåret 1933