kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Theo och Ramona

Theo och Ramona är huvudpersoner i författaren Kim Kimselius historiska äventyrsserie. Theo och Ramona har en förmåga att resa tillbaka i tiden och brukar hamna i en dramatisk period. 

Ramona är en flicka född i nutid. Sin förmåga att resa i tiden upptäckte hon i den första boken i serien, Tillbaka till Pompeji, där hon reste till Pompeji och träffade Theo. Theo är född i Pompeji före vulkanutbrottet. De lär känna varandra och blir nära vänner. När vulkanutbrottet äger rum följer Theo med Ramona till hennes tid och lämnar hela sin familj, men tar med sin hund Pluto. Därefter reser han och Ramona i tiden tillsammans.

Böcker i serien 
 Tillbaka till Pompeji
 Jag är ingen häxa
 Faraos förbannelse
 Den gömda inkastaden
 Vikingaträl
 Svarta Döden
 Snapphanar!
 Giljotinen
 Riddarsvärdet
 Det glömda kriget 1808–1809
 Snapphaneresan
 Kinesiska Draken
 Boudicas strid mot Romarna
 Theos Pompeji
 På liv och död i andra världskrigets skugga
 På flykt från andra världskrigets fasa
 Mayafolkets hemlighet
 Persiens Pärla
 Anastasias öde
 TudorRosen-Kampen om makten
 Döden på Island
 Äventyr i Uddevalla
 Tsunamikatastrofen i Lissabon
 Pirater och vulkanutbrott på Island

Externa länkar 
Kimselius webbplats
Webbplats om Theo och Ramona

Svenska litterära figurer
Verk av Kim Kimselius
Figurer i barn- och ungdomslitteratur
Fiktiva figurer introducerade 1997
Eugen Krajcik

Eugen Krajcik, född 15 augusti 1943 i Tjeckoslovakien, död 1 februari 1999 i i Rådmansö, Norrtälje församling, Stockholms län, var en tjeckisk-svensk skulptör.

Eugen Krajcik utbildade sig på konstfackskola i Tjeckoslovakien 1958-62, konsthögskola i Prag 1962-67 och i Västberlin 1968.

Eugen Krajcik kom som flykting till Sverige efter Warszawapaktens invasion av Tjeckoslovakien 1968. Han var far till konstnärerna Jakob Krajcik och Klara Kristalova.

Offentliga verk i urval
Stilleben, 1983, Katarina Bangata på Södermalm i Stockholm
Folkflinet, cortenstål på granitsten, 1989, Skvallertorget (Kåktorget) vid Lilla Brogatan i Norrtälje
Roslagslandskap, två reliefer i cortenplåt, 1996, på mur vid lastkaj på Norrtälje sjukhus västra gård
Handen, nätarmerad fiberputs, 1996, Bostadsrättsföreningen Hagaporten, Nygatan, i Karlstad

Källor
Gunnel & Kjell Swärd: 63 skulptörer, Pedagogförlaget, Helsingborg 1984,

Noter 

Svenska skulptörer under 1900-talet
Födda 1943
Avlidna 1999
Män
Kimberlie – Äventyr på Nya Zeeland

Kimberlie – Äventyr på Nya Zeeland är den första boken i Kim Kimselius serie om Kimberlie och Andy och gavs ut 2009. Handlingen utspelar sig på Nya Zeeland.

Referenser

Externa länkar 
Kimselius webbplats

Skönlitteratur 2009
Nya Zeeland i skönlitteratur
Verk av Kim Kimselius
Kimberlie – Ett nytt liv

Kimberlie – Ett nytt liv är den andra boken i serien om Kimberlie och Andy av författaren Kim Kimselius. Boken gavs ut 2010 och utspelar sig på Nya Zeeland.

Referenser

Externa länkar 
Kimselius webbplats

Skönlitteratur 2010
Nya Zeeland i skönlitteratur
Verk av Kim Kimselius
Kimberlie – Främlingar

Kimberlie – Främlingar är den tredje boken om Kimberlie och Andy av Kim Kimselius och gavs ut 2011. Serien utspelar sig på Nya Zeeland.

Referenser

Externa länkar 
Kimselius webbplats

Skönlitteratur 2011
Nya Zeeland i skönlitteratur
Verk av Kim Kimselius
Kimberlie och Andy

Kimberlie och Andy är huvudpersonerna i en äventyrsserie för ungdomar av Kim Kimselius. Handlingen utspelar sig på Nya Zeeland.

Kimberlie är en ung flicka som åker till Nya Zeeland med sin familj för att träffa släktingar och utforska landet. I Nya Zeeland träffar hon Andy. Tillsammans är de med om spännande äventyr.

Böckerna i serien 
 Kimberlie – Äventyr på Nya Zeeland
 Kimberlie – Ett nytt liv
 Kimberlie – Främlingar

Svenska litterära figurer
Nya Zeeland i skönlitteratur
Verk av Kim Kimselius
Figurer i barn- och ungdomslitteratur
Varptyngd väv

Varptyngd väv även kallad oppstadgogn är en typ av stående vävstol, där varpen sträcks med hjälp av tyngder som fästs i dess nedre del. Konstruktionen är mycket gammal och var den vanligaste formen av vävstol i Europa fram till den romerska expansionen. Den ersattes efter hand av andra typer av vävstolar, men levde kvar i delar av Skandinavien in i modern tid.

Historia 
Varptyngda vävar anses ha varit speciellt knutna till tillverkningen av ylletyger i det antika Grekland och det finns tidiga avbildningar på grekiska vaser från 700-talet till 500-talet f.Kr. Dessa visar ofta två personer stående vid vävstolen. Den var vanlig i hela Europa, men ersattes under tidigkristen tid av andra typer av vävstolar i de områden som var under romerskt inflytande. Vävstolar med horisontell väv började användas i norra Europa under vikingatid och tidig medeltid, men varptyngda vävar levde ändå kvar i exempelvis Norge och Island ända fram i modern tid.

Konstruktion 
Vävstolen består av två ståndare som bär upp en vävbom, där varpen är fästad med hjälp av ett brickband eller en snodd. Ställningen lutas oftast mot en vägg, eftersom en lätt lutning bakåt är nödvändig för att det ska bildas ett skäl. Varpen sträcks genom att den delas upp i knippen i vars nederkant man hänger jämnstora tyngder. Vävtyngderna, tillverkade av bränd eller obränd lera, är ofta den enda bevarade delen av upprättstående vävar som hittas i arkeologiska sammanhang. En del av varpen får falla rakt ner, medan resten vilar på en käpp i nedre delen av vävstolen. På detta sätt bildas ett naturligt skäl där inslaget förs in. Skälet växlas med hjälp av ett eller flera skaft med fastknuten solv som lyfts uppåt-framåt och fästs i klykor på ståndarna. Man väver uppifrån och ner och inslaget packas uppåt med hjälp av ett så kallat vävsvärd.

Referenser 
 Geijer, Agnes, 1994, Ur textilkonstens historia, Tidens förlag
 Harris, Jennifer (red.), 1993, 5000 years of Textiles, British Museum Press in association with The Whitworth Art Gallery and The Victoria and Albert Museum.

Vävning
Skvallertidning

Skvallertidning är en term för en tidning med skvaller eller skvalleraktigt innehåll. Termen förknippas ibland med oseriös journalistik och kan därför uppfattas som pejorativ.

Källor 

Tidningar efter typ
Uppåkra socken

Uppåkra socken i Skåne ingick i Bara härad och ingår sedan 1971 i Staffanstorps kommun, från 2016 inom Uppåkra distrikt.

Socknens areal är 14,40 kvadratkilometer varav 14,38 land. År 1953 fanns här 937 invånare. Tätorterna Hjärup och Bergströmshusen samt kyrkbyn Uppåkra med sockenkyrkan Uppåkra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet var före 1923 Stora Uppåkra socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Uppåkra församling och för de borgerliga frågorna bildades Uppåkra landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Staffanstorps landskommun som ombildades 1971 till Staffanstorps kommun. Församlingen införlivade 1965 Flackarps församling och utökades ytterligare 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Uppåkra, med samma omfattning som Uppåkra församling fick 1965 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bara härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet och Skånska husarregementet.

Geografi
Uppåkra socken ligger närmast söder om Lund med Höje å i norr. Socknen är en odlad slättbygd på Lundaslätten.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravhögar. Från järnåldern finns boplatser där rika arkeologiska fynd gjorts (se Uppåkra). En runsten finns i Hjärup.

Namnet
Namnet skrevs i mitten av 1100-talet Vpacre maiore ['stora'] och kommer från kyrkbyn. Namnet betyder 'de högt upp belägna åkrarna' kanske då i förhållande till Gullåkra..

Se även
 Uppåkra församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Staffanstorps kommun
Socknar i Bara härad
Flackarps socken

Flackarps socken i Skåne ingick i Bara härad och ingår sedan 1971 i Staffanstorps kommun, från 2016 inom Uppåkra distrikt.

Socknens areal är 7,84 kvadratkilometer varav 7,56 land. År 1948 fanns här 217 invånare. Godset Trolleberg samt kyrkbyn Flackarp med rester efter sockenkyrkan, riven 1864, ligger i socknen. Från 1864 användes Uppåkra kyrka som sockenkyrka.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Flackarps församling och för de borgerliga frågorna bildades Flackarps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Staffanstorps landskommun som ombildades 1971 till Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 1965 i Uppåkra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Uppåkra, med samma omfattning som Uppåkra församling fick 1965 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bara härad.

Geografi
Flackarps socken ligger närmast sydväst om Lund med Höje å i norr. Socknen är en odlad slättbygd på Lundaslätten.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs 1288 Flakathorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden kan innehålla ett mansbinamn bildat till flacka, 'irra, fladdra'..

Se även
 Flackarps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Staffanstorps kommun
Socknar i Bara härad
Knästorps socken

Knästorps socken i Skåne ingick i Bara härad, ingår sedan 1971 i Staffanstorps kommun och motsvarar från 2016 Knästorps distrikt. 

Socknens areal är 6,09 kvadratkilometer varav 6,04 land. År 2000 fanns här 110 invånare. En liten del av tätorten Lund samt kyrkbyn Knästorp med sockenkyrkan Knästorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Knästorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Knästorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Staffanstorps landskommun som ombildades 1971 till Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

1 januari 1961 överfördes ett område (Hunnerup inom S:t Lars sjukhus) med 92 invånare och omfattande en areal av 0,62 km² (varav allt land) till Lunds domkyrkoförsamling och Lunds stad. 1979 överfördes ytterligare ett litet område till Lunds Allhelgonaförsamling och Lunds kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Knästorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bara härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna kompani och Skånska dragonregementet, Torna skvadron, Sallerups kompani.

Geografi
Knästorps socken ligger närmast söder om Lund kring Höje å. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Tre boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs på 1200-talet Knästorp och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller troligen ett mansbinamn Knä. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'..

Se även
 Knästorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Staffanstorps kommun
Socknar i Bara härad
Mölleberga socken

Mölleberga socken i Skåne ingick i Bara härad, ingår sedan 1971 i Staffanstorps kommun och motsvarar från 2016 Mölleberga distrikt.

Socknens areal är 6,32 kvadratkilometer varav 6,22 land. År 2000 fanns här 240 invånare. Kyrkbyn Mölleberga med sockenkyrkan Mölleberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mölleberga församling och för de borgerliga frågorna bildades Mölleberga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Staffanstorps landskommun som ombildades 1971 till  Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mölleberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bara härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna och Livkompaniet.

Geografi
Mölleberga socken ligger öster om Malmö med Sege å i norr. Socknen är en kuperad odlingsbygd.

Mölleberga socken bestod på 1800-talet av byarna Stora Mölleberga, Lilla Mölleberga och Önsvala. Vid enskiftet fanns det tretton gårdar i Stora Mölleberga by, av vilka  sex stannade kvar i byn och resterande flyttades ut. Stora Mölleberga by låg vid kyrkan. Den forna bykaraktären har där till viss del bibehållits med tätt liggande gårdar inom en trång byplats, där kyrkan enligt traditionellt mönster utgör kärnan i bymiljön. Flera av gårdarna är genom sina väl bibehållna längor i korsvirke och tegel representativa för ett äldre skånskt byggnadsskick. Den slutna gårdsformen är ofta företrädd.

Fornlämningar
Tio boplatser samt en, nu skadad, dös från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns resten av en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs 1432 Meleberge och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller mel, 'sand eller grus(formation). Efterleden innehåller biärgh, 'berg' syftande på höjderna söder om kyrkabyn..

Se även
 Mölleberga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Staffanstorps kommun
Socknar i Bara härad
Tottarps socken

Tottarps socken i Skåne ingick i Bara härad, ingår sedan 1971 i Staffanstorps kommun och motsvarar från 2016 Tottarps distrikt. 

Socknens areal är 9,14 kvadratkilometer varav 9,07 land. År 2000 fanns här 313 invånare. Orten Djurslöv samt kyrkbyn Tottarp med sockenkyrkan Tottarps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tottarps församling och för de borgerliga frågorna bildades Tottarps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Staffanstorps landskommun som ombildades 1971 till Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tottarp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bara härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna och Livkompaniet och Skånska dragonregementet, Torna skvadron, Sallerups kompani.

Geografi
Tottarps socken ligger söder om Lund. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Några boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs 1269 Thothathorp och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller troligen ett mansnamn motsvarande dagens Totte. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'..

Se även
 Tottarps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Staffanstorps kommun
Socknar i Bara härad
Särslövs socken

Särslövs socken i Skåne ingick i Oxie härad, ingår sedan 1971 i Staffanstorps kommun och motsvarar från 2016 Särslövs distrikt.

Socknens areal är 5,15 kvadratkilometer varav 5,01 land. År 2000 fanns här 106 invånare. Kyrkbyn Särslöv med sockenkyrkan Särslövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Särslövs församling och för de borgerliga frågorna bildades Särslövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Staffanstorps landskommun som ombildades 1971 till Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Särslöv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Oxie härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Livkompaniet och Skånska husarregementet, Hoby skvadron, Landskrona kompani.

Geografi
Särslövs socken ligger öster om Malmö med Sege å i norr. Socknen är en lätt kuperad odlad slättbygd.

Fornlämningar
Boplatser och en dös från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns rester av en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs 1504 Särslöff och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ett mansnamn, troligen Särir. Efterleden innehåller löv, 'arvegods'..

Se även
 Särslövs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Staffanstorps kommun
Socknar i Oxie härad
Graham Dorrans

Graham Dorrans, född den 5 maj 1987 i Glasgow, är en skotsk fotbollsspelare.

Karriär
Säsongen 2009/2010 hjälpte han West Bromwich Albion att vinna en uppflyttning till Premier League och han kom med i Team of the Year i The Championship.

Den 6 juli 2017 värvades Dorrans av Rangers, där han skrev på ett treårskontrakt. Den 20 september 2019 värvades Dorrans av Dundee, där han skrev på ett ettårskontrakt. I januari 2020 förlängde Dorrans sitt kontrakt i Dundee med 1,5 år.

I november 2020 värvades Dorrans av australiska Western Sydney Wanderers, där han skrev på ett tvåårskontrakt. I juli 2021 återvände Dorrans till Skottland och skrev på ett tvåårskontrakt med Dunfermline Athletic. I september 2022 lämnade han klubben.

Källor

Noter

Skotska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Livingston FC
Spelare i Partick Thistle FC
Spelare i West Bromwich Albion FC
Spelare i Norwich City FC
Spelare i Rangers FC
Spelare i Dundee FC
Spelare i Western Sydney Wanderers FC
Spelare i Dunfermline Athletic FC
Spelare i Scottish Premier League
Spelare i Scottish Football League
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Spelare i Scottish Professional Football League
Spelare i A-League Men
Idrottare från Glasgow
Födda 1987
Levande personer
Män
Flackarps församling

Flackarps församling var en församling i Lunds stift och i Svedala kommun. Församlingen uppgick 1965 i Uppåkra församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet (Stora) Uppåkra och Flackarp. Från 1962 till 1965 var den annexförsamling i pastoratet Uppåkra, Knästorp, Tottarp, Görslöv, Särslöv, Mölleberga och Flackarp. Församlingen uppgick 1965 i Uppåkra församling.

Kyrkor 
Flackarps kyrka revs 1865 varefter Uppåkra kyrka användes som sockenkyrka.

Se även
Flackarps socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Staffanstorps kommun
Tottarps församling

Tottarps församling var en församling i Lunds stift och i Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att därefter från omkring 1560 till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Knästorp och Tottarp. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Uppåkra, Knästorp, Tottarp, Görslöv, Särslöv och Mölleberga som före 1965 även omfattade Flackarps församling.  Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Kyrkor 

Tottarps kyrka

Se även
Tottarps socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Staffanstorps kommun
Görslövs församling

Görslövs församling var en församling i Lunds stift och i Staffanstorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Görslöv och Särslöv. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Uppåkra, Knästorp, Tottarp, Görslöv, Särslöv och Mölleberga som före 1965 även omfattade Flackarps församling.  Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Series Pastorum

1772 - 1789: Jonas Coldewijh
1789 - 1800: Abraham Björk

Kyrkor 

Görslövs kyrka

Se även
Görslövs socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Staffanstorps kommun
Elyseum

Elyseum inrymmer idag dels en skola, dels ett energimuseum i Göteborg - ett museum som drivs av Göteborg Energi. Dessa båda är inrymda i det gamla elektricitetsverket på Västgötagatan i stadsdelen Heden.

Byggnaden uppfördes 1908 för Göteborgs Stads Elektricitetsverk. Det var en omformarstation, där högspänd växelström från Trollhättan omformades till 110 volts likström för hushållsbruk. Efter att ha använts för olika ändamål genom åren återställdes den till ursprungligt utseende 1992 och döptes till Elyseum. Namnet anknyter göteborgsvitsigt till "el-lyse" och Elysion.

På museet berättar utställningarna om de olika energislagen el, gas och fjärrvärme, liksom hur elen och fjärrvärmen kom till stan. Där visas också en av de första ångmaskinerna som producerade el i Göteborg och en modell över det gamla gasverket.

Källor
Göteborg Energi - Elyseum Läst 2013-06-24
, s. 313

Noter

Externa länkar 
 

Museer i Göteborg
Arbetslivsmuseer i Sverige
Heden
Per och Alma Olssons fond
Särslövs församling

Särslövs församling var en församling i Lunds stift och i Svedala kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Görslöv och Särslöv. Från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Uppåkra, Knästorp, Tottarp, Görslöv, Särslöv och Mölleberga som före 1965 även omfattade Flackarps församling.  Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Kyrkor 

Särslövs kyrka

Se även
Särslövs socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Staffanstorps kommun
Mölleberga församling

Mölleberga församling var en församling i Lunds stift och i Svedala kommun. Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1938 annexförsamling i pastoratet Bara och Mölleberga för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Hyby, Bara och Mölleberga. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Uppåkra, Knästorp, Tottarp, Görslöv, Särslöv och Mölleberga och som före 1965 även omfattade Flackarps församling.  Församlingen uppgick 2002 i Uppåkra församling.

Kyrkor 

Mölleberga kyrka

Se även
Mölleberga socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Staffanstorps kommun
Flackarps landskommun

Flackarps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Flackarps socken i Bara härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Staffanstorps landskommun som 1971 ombildades till Staffanstorps kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Indelningar i Staffanstorps kommun
Görslövs landskommun

Görslövs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Görslövs socken i Bara härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Staffanstorps landskommun som 1971 ombildades till Staffanstorps kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Indelningar i Staffanstorps kommun
Knästorps landskommun

Knästorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Knästorps socken i Bara härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Staffanstorps landskommun som 1971 ombildades till Staffanstorps kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Indelningar i Staffanstorps kommun
Mölleberga landskommun

Mölleberga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Mölleberga socken i Bara härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Staffanstorps landskommun som 1971 ombildades till Staffanstorps kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Indelningar i Staffanstorps kommun
Särslövs landskommun

Särslövs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Särslövs socken i Oxie härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Staffanstorps landskommun som 1971 ombildades till Staffanstorps kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Indelningar i Staffanstorps kommun