kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Harvey Girls

Harvey Girls, amerikansk långfilm från 1946 i regi av George Sidney

Handling
Filmen bygger på en roman av Samuel Hopkins Adams som handlar om Fred Harvey, som byggde upp en kedja av järnvägshotell i USA. När Harvey öppnar restaurang i västernstaden Sandrock hoppas man att de unga servitriserna som rekryteras dit ska ha en lugnande inverkan på stadens kofösare. Lugn och ro är dock inte Ned Trent, ägare till saloonen Alhambra, intresserad av. Han och hans glädjeflickor ser till att sätta krokben för restaurangen och de unga servitriserna där på alla möjliga sätt.

Om filmen
Redan 1942 hade producenten Bernie Hyman köpt rättigheterna till en filmatisering och hade då tänkt att ge huvudrollen till Lana Turner. Hyman avled dock men producenten Roger Edens ville filmatisera manuskriptet och göra den till en lika stor succé på bioduken som musikalen Oklahoma! hade betytt för teatern. Exekutive producenten Arthur Freed som redan producerat flera filmer med Judy Garland gav henne huvudrollen. Sammanlagt var åtta manusförfattare inblandade i arbetet, fem av dem krediteras i förtexterna.

Inspelningen började den 12 januari 1945 och avslutades 5 juni 1945. Budgeten låg på 2,5 miljoner dollar och den spelade in 5,2 miljoner på biograferna.

Filmen vann en Oscar för bästa originalmusik, priset gavs till Harry Warren och Johnny Mercer för låten on the Atchison, Topeka and Santa Fe.

Filmen hade svensk premiär den 16 september 1946.

Medverkande
Judy Garland - Susan Bradley, servitris
John Hodiak - Ned Trent, saloonägare
Angela Lansbury, Em, glädjeflicka på Alhambra
Virginia O'Brien - Alma, servitris
Ray Bolger - Chris Maule
Cyd Charisse - Deborah

Källor

Tryckta källor

Fotnoter

Amerikanska filmer 1946
Amerikanska musikalfilmer
Amerikanska westernfilmer
Filmer i regi av George Sidney
Engelskspråkiga filmer
Järnväg på film
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Marbäck (olika betydelser)

Marbäck kan syfta på:

 Marbäcks socken, Västergötland – socken i Västergötland
 Marbäcks landskommun, Älvsborgs län – en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län 1863–1951
 Marbäcks församling, Göteborgs stift – en tidigare församling i Göteborgs stift –2006
 Marbäcks kyrka, Västergötland – en kyrkobyggnad som tillhör Åsundens församling
 Marbäck – en tätort i Ulricehamns kommun
 Marbäcks distrikt, Västergötland – ett distrikt i Ulricehamns kommun och Västra Götalands län 2016–
 Marbäcks socken, Småland – socken i Småland
 Marbäcks landskommun, Småland – en tidigare en kommun i Jönköpings län 1863–1951
 Marbäcks församling, Linköpings stift – en tidigare församling i Linköpings stift –2006
 Marbäcks kyrka, Småland – en kyrkobyggnad i Aneby församling
 Marbäck, Aneby kommun – en ort i Aneby kommun
 Marbäcks distrikt, Småland – ett distrikt i Aneby kommun och Jönköpings län 2016–
Marbäck, Halmstads kommun – småort i Halmstads kommun
Marbäck, Harbo – by i Harbo socken, Heby kommun
Janmastami

Janmastami är guden Krishnas uppenbarelsedag. Det är dagen då Srí Krishna uppenbarade sig på jorden för 5000 år sedan, då han utförde allehanda övermänskliga gärningar. Mest känd av dessa handlingar var när han talade Bhagavad-Gita för sin hängivne, Arjuna.

Högtiden firas i augusti/september med sång och dans. Krishna placeras på en flotte där han smyckas och tvättas och sätts ut på floder och sjöar för att skådas.

Externa länkar 

 Shri Krishna Janmashtami

Indisk mytologi
Åtvid

Åtvid kan syfta på:

Åtvids socken – en socken i Östergötland
Åtvids landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län
Åtvids församling – en församling i Linköpings stift
Åtvids gamla kyrka – en kyrka i Åtvids församling
Åtvids nya kyrka – en kyrka i Åtvids församling
Åtvids distrikt – ett distrikt i Åtvidabergs kommun och Östergötlands län
Åtvid – ett smeknamn för fotbollsföreningen Åtvidabergs FF
Åtvid – ett smeknamn för tätorten Åtvidaberg
Bjurfors

Bjurfors kan syfta på

Orter och platser
 Bjurfors, Norbergs kommun – ort i Norbergs socken i Västmanland
 Bjurfors, Skellefteå kommun – småort i Västerbotten
 Bjurfors, Norsjö kommun – Västerbotten
 Bjurfors, Vindelns kommun – Västerbotten
 Bjurfors norra dämningsområde, sjö i Vindelns kommun 
 Bjurfors östra dämningsområde, sjö i Vindelns kommun

Företag
 Bjurfors (fastighetsmäklare) – ett svenskt fastighetsmäklarföretag
Falköpings församling

Falköpings församling är en församling i Falköpings pastorat i Falköpings och Hökensås kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Falköpings kommun i Västra Götalands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Omkring 1600 överfördes områden till Falköpings landsförsamling och denna församling fick då namnet Falköpings stadsförsamling. 1935 införlivades västra delen av landsförsamlingen i Falköpings församling och 1983 införlivades östra delen och församlingen återfick då namnet Falköpings församling.

Församlingen var till omkring 1600 moderförsamling i pastoratet Falköping, Agnestad och Luttra som från 1400-talet även omfattade Torbjörntorps församling och Friggeråkers församling. Från omkring 1600 till 1983 moderförsamling i pastoratet Falköpings stadsförsamling, Falköpings landsförsamling, Torbjörntorp, Friggeråker och Luttra. Från 1983 till 1998 moderförsamling i pastoratet Falköping, Torbjörntorp, Friggeråker och Luttra för att därefter även omfatta församlingarna Slöta, Karleby, Åsle, Mularp, Tiarp, Skörstorp, Yllestad och Marka och till 2006 Näs församling, Vistorp, Vartofta-Åsaka och Kälvense. Församlingens införlivade 2006 Luttra församling. 2010 delades församlingen och delen väster om järnvägen gick över till nybildade Mössebergs församling. Församlingen är sedan 2010 moderförsamling i pastoratet Falköping, Mösseberg, Slöta-Karleby, Åslebygden och Yllestad.

Kyrkor 
 Fredriksbergs kyrka är från 1975
 Luttra kyrka
 Sankt Olofs kyrka, helgad åt Sankt Olof, är en stor absidkyrka av kalksten från 1100-talet

Organister

Se även
Falköpings stad

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Bjärka församling

Bjärka församling var en församling i Skara stift och i Skara kommun. Församlingen uppgick 1989 i Härlunda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1548 annexförsamling i pastoratet Härlunda och Bjärka för att därefter till 1989 vara annexförsamling i pastorat med Skara stadsförsamling/Skara församling/Skara domkyrkoförsamling som moderförsamling. Församlingen uppgick 1989 i Härlunda församling.

Kyrkor 
 Från 1781 Bjärklunda kyrka gemensam med Härlunda församling

Se även
Bjärka socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Skara kommun
Julius Erving

Julius Winfield "Dr. J" Erving II, född 22 januari 1950 i Roosevelt i New York, är en amerikansk före detta professionell basketspelare. Han var den största stjärnan i ABA då ABA och NBA sammanslogs, 1976.

Under sin professionella karriär vann Erving ABA två gånger (1974 och 1976), NBA en gång (1983) och priset som ligans bästa spelare totalt fyra gånger, tre gånger i ABA (1974, 1975 och 1976) och en gång i NBA (1981). Han är den femte mesta poängplockaren i historien (NBA och ABA sammanlagt) med 30 206 poäng.

Erving spelade professionell basket mellan 1971 och 1987 (i Virginia Squires, New York Nets och Philadelphia 76ers) och valdes i första rundan av 1972 års NBA draft.

Dr. J är känd för sina spektakulära dunkar. Ett bevis på detta är att han har vunnit ABA Slam Dunk Contest år 1976

Referenser

Externa länkar 
 
 
 "Baseline Move" av Julius Erving

Amerikanska basketspelare
Spelare i Philadelphia 76ers
Idrottare i UMass Minutemen
Alumner från University of Massachusetts Amherst
Födda 1950
Levande personer
Män
Broddetorps socken

Broddetorps socken i Västergötland ingick i Gudhems härad och är sedan 1974 en del av Falköpings kommun, från 2016 inom Broddetorps distrikt.

Socknens areal är 8,29 kvadratkilometer varav 8,22 land. Här fanns 160 invånare år 1987, sista året med officiell statistik. Delar av kyrkbyn Broddetorp ligger i socknen. Sockenkyrkan Broddetorps kyrka, gemensam med andra socknar, ligger i Bolums socken. Från Broddetorps medeltidskyrka som revs på 1820-talet kommer Broddetorpsantemensalet.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Broddetorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Broddetorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gudhems landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen utökades 1989 med tre omgivande församlingar. Broddetorps socken utgjorde då 13% av ytan och 22% av befolkningen i den nya församlingen. År 2006 uppgick församlingen i en återbildad Hornborga församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Broddetorp, med samma omfattning som Broddetorps församling fick 1989, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gudhems härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Livkompaniet och Höjentorps kompani och Västgöta regemente, Gudhems kompani.

Geografi
Broddetorps socken ligger norr om Falköping öster om Hornborgasjön med Brunnhemsberget i öster och Slafsan i väster och med en enklav på Billingen. Socknen är i väster en odlad slättbygd och i öster en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar och gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1439 Brwddatorpa och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden innehåller mansnamnet Brodde.

Personer från bygden

Prästen Arvid August Afzelius föddes i Broddetorps socken 1785.

Se även
 Broddetorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Gudhems härad
Falköpings landsförsamling

Falköpings landsförsamling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 1983 i Falköpings församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung under namnet Agnestads församling. Omkring 1600 överfördes områden från Falköpings församling (som då samtidigt namnändrades till Falköpings stadsförsamling) och denna församling fick då namnet Falköpings landsförsamling. 

Församlingen var till omkring 1600 annexförsamling i pastoratet Falköping, Agnestad och Luttra som från 1400-talet även omfattade Torbjörntorps församling och Friggeråkers församling. Från omkring 1600 till 1983 annexförsamling i pastoratet Falköpings stadsförsamling, Falköpings landsförsamling, Torbjörntorp, Friggeråker och Luttra. Västra delen av församlingen uppgick 1935 i Falköpings (stads)församling. 1983 uppgick östra delen i Falköpings (stads)församling, som då återfick namnet Falköpings församling.

Kyrkor 
Efter att sockenkyrkan raserats senast 1540 användes stadens kyrka, Sankt Olofs kyrka, som församlingskyrka.

Se även
Falköpings västra socken
Falköpings östra socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Finnerödja församling

Finnerödja församling var en församling i Skara stift och i Laxå kommun. Församlingen uppgick 2006 i Finnerödja-Tiveds församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades omkring 1630 genom en utbrytning ur Tivedsbodarne församling från att tidigare varit en del av Hova församling.

Församlingen var till 1870 annexförsamling i pastoratet Hova, Älgarås och Finnerödja som till 1791 även omfattade Fagerlids församling. Från 1870 till 1962 var församlingen ett eget pastorat. Från 1962 till 2006 var den moderförsamling i pastoratet Finnerödja och Tived. Församlingen uppgick 2006 i Finnerödja-Tiveds församling.

Organister

Kyrkor 

 Finnerödja kyrka

Se även
Finnerödja socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Laxå kommun
Skulle jag sörja då vore jag tokot

Skulle Jag sörja då wore Jag tokot är en visa i sex strofer av Lasse Lucidor. Budskapet är just den oföränderliga optimism som uttrycks i titelraden.

Diktens "jag" är uppenbarligen författarens eget - i femte strofen skriver han: "Lasse rädz hwarken haat/ Afwund ell Twång/"

Svenska dikter
Visor
Hamra kyrka

Hamra kyrka kan avse:

Hamra kyrka, Dalarna – en kyrkobyggnad i Hamra
Hamra kyrka, Gotland – en kyrkobyggnad på Storsudret, Gotland
316 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Makedoniska riket 
 Eumenes och Antigonos (Kassanders rivaler om kontrollen över Makedonien) möts i slaget vid Gabiene i Medien nordväst om Susa. Antigonos besegrar Eumenes, med hjälp av Seleukos och Peithon (satraper i Babylonien respektive Medien). Resultatet av slaget är inte avgörande, men några av Eumenes soldater tar saken i egna händer. När de får veta att Antigonos har tagit många av deras hustrur, barn och det samlade bytet efter nära 40 års krigande börjar de i hemlighet förhandla med Antigonos för att återfå dessa. De överlämnar Eumenes och hans äldre officerare till Antigonos i utbyte mot sitt byte och sina familjer. Eumenes avrättas av Antigonos efter en vecka i fångenskap.

Grekland 
 Kassander återvänder från Peloponnesos och besegrar Makedoniens regent Polyperkhon i ett fältslag. Därefter blockerar han Olympias (den avlidne Alexander den stores mor) i Pydna, där hon kapitulerar. Kassander tar Alexanders änka Roxana och deras son Alexander IV av Makedonien i förvar.
 Olympias döms till döden av Kassander, men hans soldater vägrar utföra avrättningen. Hon dödas dock så småningom av släktingar till personer hon har låtit avrätta.
 Kassander gifter sig med Alexander den stores halvsyster Thessaloniki. Dessutom låter han spärra in Alexanders änka Roxana och deras son Alexander i Amfipolis i Thrakien. De ses aldrig mer vid liv.
 Thebe, som Alexander den store har förstört, börjar återuppbyggas av Kassander med hjälp av atenska medborgare.

Sicilien 
 Syrakusas nya tyrann Agathokles utökar sitt styre till att omfatta det mesta av ön.

Romerska republiken 
 Romarna skickar en armé, ledd av diktatorn Quintus Fabius Maximus Rullianus, att erövra staden Luceria från samniterna, eftersom de siktar till att erövra Apulien. De lider ett svårt nederlag i slaget vid Lautulae och samniterna marscherar på, tills de står så nära Rom som 32 kilometer.

Kina 
 Kung Huiwen av Qin bestämmer sig, på inrådan av general Sima Cuo, för att invadera och annektera de gamla staterna Ba och Shu i Sichuan, för att öka Qins jordbruksproduktion och skaffa sig en strategisk plattform för att besegra staten Chu.

Födda 
 Arsinoe II, drottning av Thrakien och senare medregent av Egypten med sin bror och make Ptolemaios II (död 270 f.Kr.)

Avlidna 
 Olympias, epirotisk prinsessa, hustru till den makedoniske kungen Filip II och mor till Alexander den store (avrättad; född omkring 376 f.Kr.)
 Eumenes, grekisk general och diadok (avrättad; född omkring 362 f.Kr.)
 Sun Bin, kinesisk militärstrateg och general från staten Qi

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Gunvor Engström

Gunvor Margareta Engström, född 29 december 1950 i Betul, Indien, är en svensk ekonom samt tidigare företagsledare och ämbetsman. 

Engström avlade ekonomexamen vid Handelshögskolan i Stockholm 1973 och erhöll titeln civilekonom. 

Efter anställning på Vägverket, Riksantikvarieämbetet och Riksbanken arbetade hon på regeringskansliet (Handels- och Utrikesdepartementen) 1979-1985. 1985-1990 var hon vd för Tjänsteförbundet, den första organisationen för tjänsteproducerande företag. Därefter arbetade hon bland annat på FFNS, Stockholms Konserthus, NewSec samt i egna företag. 1998-2001 var hon departementsråd och chef för Enheten för Näringslivsfrågor på Näringsdepartementet, varifrån hon övergick till Svenskt Näringsliv som ansvarig för entreprenörskaps- och småföretagsfrågor.

2002-2006 var Engström vd för Företagarna. I maj 2007 tillträdde hon som vd för Bank2. Den 29 april 2008 utsågs hon av regeringen till ny landshövding i Blekinge län, en befattning hon tillträdde den 1 september 2008. Den 30 juni 2011 meddelade Engström att hon ämnade lämna uppdraget, vilket hon gjorde den 30 september 2011. Därefter har Engström arbetat som ledamot i olika styrelser samt i eget företag.

Referenser

Externa länkar 
 Gunvor Engströms blogg

Personer inom Sveriges näringsliv
Personer verksamma vid Svenskt Näringsliv
Landshövdingar i Blekinge län
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Födda 1950
Levande personer
Kvinnor
Sena tunga bombardemanget

Sena tunga bombardemanget (STB) var en period för omkring 3,8 till 4 miljarder år sedan, då Jorden, Merkurius, Månen, Venus och Mars var föremål för många nedslag från rymden, och ofta krockade med asteroider och kometer. Bevis för detta har samlats från analyser av månkratrar och sten från månen. Sena tunga bombardemanget formade kratrar i storlek som störst motsvarande kontinenter. Bombardemanget uppträdde efter en relativ lugn period på flera hundra miljoner år. Även senare har Jorden utsatts för liknande asteroidkrockar, vilket man menar skedde när dinosaurierna dog ut för 65 miljoner år sedan.

Många forskare  menar att liv uppstod på Jorden sena tunga bombardemanget. Andra tror dock att det liv som redan fanns sökte skydd i underjorden.

Man vet ännu inte vad som förorsakade detta bombardemeng. En teori är att Jupiters, Saturnus, Uranus och Neptunus omloppsbanor krympte, vilket skulle ha orsakat att de yttre områdena i asteroidbältet rensades och en del av dessa himlakroppar skulle ha kommit till det inre solsystemet på grund av Jupiters gravitation. En annan är att det någonstans i solsystemet skulle ha skett en stor kollision som bildat en massa löst stenmaterial som senare blev asteroider. Nyligen gjorda datamodeller visar att de yttre planeternas gravitation kunde ha orsakat att det in mot det inre solsystemet skulle ha kommit en stor mängd himlakroppar.

På jorden visar färska beräkningar att sena tunga bombardemanget producerade:

 22 000 eller fler kratrar med diametrarna >20 km
 Omkring 40 kratrar med diametrar på ungefär 1 000 km
 Någon enstaka krater med en diameter över 5 000 km

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 "Late Heavy Bombardment was asteroidal, not cometary," The Geological Society, 4 mars 2002.
 Britt, Robert Roy, "Evidence for Ancient Bombardment of Earth," 24 juli 2002.

Solsystemet
Nedslagskratrar
Geeklog

Geeklog är en PHP/MySQL-baserad applikation för att hantera innehåll på en webbsida.

Standardinstallationen kan användas som en blogg, CMS eller webbportal med stöd för bland annat kommentarer, trackbacks, RSS och skydd mot spam.

Geeklogfunktionaliteten kan enkelt utökas med en av de många pluginer som utvecklas. Det finns pluginer för bland annat forum och bildgallerier.

Styrkor

Säkerhetsmodellen
En av de viktigaste styrkorna med Geeklog är modellen för användarrättigheter. Du kan ange skriv- eller läsrättigheter till grupper av användare. En användare kan vara medlem i en eller flera grupper och grupper kan vara medlemmar i andra grupper och ärver då den gruppens rättigheter. Med Geeklog är det möjligt att skapa en struktur av rättigheter som mycket väl kan användas för ett företags intranät.

Stabilitet
Varje Geeklogversion som släpps har hög kvalitet och är bakåtkompatibel. Ingen version skall ändra de APIer som existerar förutom under vissa extrema omständigheter. Detta gör att pluginer skrivna för äldre versioner ofta fungerar utan problem med den senaste versionen av Geeklog. Det enda stora undantaget från denna regel är API:et för kommentarer som ändrades radikalt i och med version 1.4.0 av Geeklog.

Vissa förändringar kan kräva att en administratör uppdaterar sina utseendemallar för att utnyttja de senaste funktionerna, men oftast påverkar inte nya versioner hur utseendemallarna ser ut.

Säkerhet
Geeklog skrevs ursprungligen för att användas på en sajt om säkerhet och som en sådan är fokus hos utvecklarna alltid på säkerheten i Geeklog. En del säkerhetshål har hittats genom åren, men dessa är ovanliga, har sällan någon allvarlig effekt och täpps snabbt igen av utvecklarna. Patchar för säkerhetshål släpps även för äldre versioner så en administratör behöver inte alltid uppgradera till den senaste versionen utan kan uppdatera sin egen version av Geeklog.

Utbyggbarhet
Geeklog tillåter integreringen av ny funktionalitet med hjälp av pluginer. En del pluginer är förinstallerade: Statiska sidor (ej att förväxlas med nyhetsartiklar), ett spam-filter för kommentarer, länkar och omröstningar. Andra pluginer tillåter till exempel att du samlar statistik om dina besökare, visar bilder från ett bildgalleri, forum, personliga meddelanden till mellan användare, hanteringen av en FAQ med mera.

De flesta pluginer som skrivs till Geeklog är FOSS så det är möjligt att förändra dem själv om det behövs.

Nuvarande Version
Nuvarande version är 1.5.0. Utvecklingen av 1.5 grenen sker kontinuerligt samtidigt som version 2.0 utvecklas helt från början.

Externa länkar

Geeklog Hjälp 
Geeklogs huvudsida

Geeklog Plugin Utveckling 
portalparts.com - Bland annat en forumplugin.
Plugin CMS - Geeklog Pluginer och en del svenska översättningar som saknas i standardinstallationen.
mediagallery.org - En plugin för ett bildgalleri.
glfusion.org - GLFusion är egentligen en vidareutveckling av Geeklog 1.5.0 men innehåller en del pluginer.

Fria innehållshanteringssystem
Fria bloggprogram
Grå krontrana

Grå krontrana (Balearica regulorum) är en utrotningshotad afrikansk fågel i familjen tranor.

Utseende och läte 
Grå krontrana är en stor trana, med en kroppslängd på 100–110 cm, en vikt på tre till fyra kg och vingspannet 180–200 cm. Fjäderdräkten är spektakulär, mestadels blågrå med svartvitt ansikte och en krona av gulgula fjäderplymer. Ungfåglar är generellt grå med brunt på hjässa och nacke, grått till brunt på kroppen och brunt öga. Lika svart krontrana skiljer sig genom mörkare skiffergrå fjäderdräkt, mindre röda flikar i ansiktet och en röd och vit fläck på kinden snarare än vit. Lätet består av mjuka, relativt mörka och melankoliska trumpetanden.

Levnadssätt 
Grå krontrana bebor våtmarker, översvämmade grässlätter och av människan skapade vattensamlingar, men kan ses vida kring i öppna landskap under födosök. Arten är stannfågel men kan vara lokalt nomadisk under regnperioder.

Utbredning och systematik 
Grå krontrana förekommer i östra och södra Afrika. Den delas in i två underarter med följande utbredning :
 Balearica regulorum gibbericeps – Uganda och Kenya till norra Zimbabwe och norra Moçambique
 Balearica regulorum regulorum – södra Angola och norra Namibia till Zimbabwe och östra Sydafrika

Status 
Den grå krontranan är starkt hotad och många populationer inklusive de i Kenya, Uganda, Zimbabwe och Namibia har minskat kraftigt. Orsakerna tros vara habitatförlust och fångst av både fåglar och ägg. Beståndet har uppskattats till 26 500–33 500 individer.

Namn 
Arten har även kallats sydlig krontrana på svenska.

I kulturen 
Grå krontrana är Ugandas nationalfågel och förekommer på flaggan och statsvapnet.

Bilder

Referenser

Externa länkar
 Grå krontrana

 Läten på xeno-canto.org

Tranor
Fåglar i etiopiska regionen