kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Norra Åsums socken

Norra Åsums socken i Skåne ingick i Gärds härad, uppgick 1941 i Kristianstads stad, området ingår sedan 1971 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Norra Åsums distrikt.

Socknens areal var 35,58 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 5 909 invånare. Lillö borgruin, en del av tätorten Kristianstad med stadsdelen Vilan samt tätorten Norra Åsum med sockenkyrkan Norra Åsums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsums socken. En del av socknen, Hyllinge, tillhörde före 1889 Luggude härad i Malmöhus län och överfördes då till samma härad och län som övriga socknen.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsums församling och för de borgerliga frågorna bildades Åsums landskommun. Landskommunen uppgick 1941 i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Norra Åsum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gärds härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Gärds kompani och Skånska dragonregementet, Livskvadron.

Geografi
Norra Åsums socken ligger sydväst om Kristianstad och med Hammarsjön i öster och Helge å i sydost. Socknen är en odlad slättbygd.

Härlöv med Härlövs ängar ligger här

Fornlämningar
Från järnåldern finns domarringar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1361 Asun och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ås, syftande på höjden väster om kyrkan..

Se även
 Norra Åsums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Gärds härad
Oppmanna socken

Oppmanna socken i Skåne ingick i Villands härad, ingår sedan 1974 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Oppmanna distrikt.

Socknens areal är 50,62 kvadratkilometer varav 46,61 land.  År 2000 fanns här 1 499 invånare.  Tätorten Arkelstorp samt kyrkbyn Oppmanna med sockenkyrkan Oppmanna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Oppmanna församling och för de borgerliga frågorna bildades Oppmanna landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Oppmanna och Vånga landskommun som uppgick 1974 i Kristianstads kommun. Församlingen uppgick 2017 i Oppmanna-Vånga församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Oppmanna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Villands härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Livkompaniet och Skånska dragonregementet, Östra Göinge skvadron.

Geografi
Oppmanna socken ligger nordost om Kristianstad med Oppmannasjön i sydväst och Immeln i norr. Socknen är i söder en odlad slättbygd och i norr en kuperad skogsbygd med höjder som i Oppmannaberget i öster når 144 meter över havet.

Fornlämningar
Från stenåldern finns en hällkista. Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1479 Opmadinge och kommer från kyrkbyn. Namnet var ursprungligen Upmathung och avsåg då den övre avsnörda delen av Oppmannasjön. Namnet innehåller upp och sjönamnet Mathung ett sjönamn bildat till math, 'fuktig äng, strandäng'..

Se även
 Oppmanna församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Oppmanna-Vånga hembygdsförening

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Villands härad
Oppmanna landskommun

Oppmanna landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Oppmanna socken i Villands härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Oppmanna och Vånga landskommun som 1974 uppgick i Kristianstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Oppmanna landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Vånga landskommun, Skåne

Vånga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Vånga socken i Villands härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Oppmanna och Vånga landskommun som 1974 uppgick i Kristianstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vånga landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Vånga socken, Skåne

Vånga socken i Skåne ingick i Villands härad, ingår sedan 1974 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Vånga distrikt.

Socknens areal är 111,23 kvadratkilometer varav 92,54 land.  År 2000 fanns här 830 invånare.  Kyrkbyn Vånga med sockenkyrkan Vånga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vånga församling och för de borgerliga frågorna bildades Vånga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Oppmanna och Vånga landskommun som uppgick 1974 i Kristianstads kommun. Församlingen uppgick 2017 i Oppmanna-Vånga församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vånga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Villands härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Livkompaniet och Skånska dragonregementet, Christianstads skvadron, Östra Göinge kompani.

Geografi
Vånga socken ligger nordost om Kristianstad med Immeln i nordväst och Ivösjön i söder. Socknen är en starkt kuperad skogsbygd med en odlingsbygd i söder kring kyrkbyn och med höjder som når 171 meter över havet.

Fornlämningar
Från stenåldern finns 25 boplatser och två hällkistor. Dessutom finns resta stenar från järnåldern och sliprännestenar.

Namnet
Namnet skrevs 1364 Wangh och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller vång, 'sammanhängande stycke av odlad jord eller äng på en gårds eller bys inägor'..

Se även
 Vånga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Oppmanna-Vånga hembygdsförening

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Villands härad
Norrmansö

Norrmansö är en ö i Roslagens skärgård, belägen söder om Spillersboda. Norrmansö är belägen mellan Oxholmen och Äspholmen.

Externa länkar
Norrmansö Tomtägarförening

Öar i Norrtälje kommuns skärgård
Öar i Roslagens skärgård
Köpinge socken

Köpinge socken i Skåne ingick i Gärds härad, uppgick 1967 i Kristianstads stad och området ingår sedan 1971 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Köpinge distrikt.

Socknens areal är 42,01 kvadratkilometer varav 26,75 land. År 2000 fanns här 1 544 invånare. Godset Ugerup, orten Gringelstad, tätorten Gärds Köpinge med sockenkyrkan Köpinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Köpinge församling och för de borgerliga frågorna bildades Köpinge landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vä landskommun som 1967 uppgick i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Köpinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gärds härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Gärds kompani och Skånska dragonregementet, Livskvadron, Majorns kompani, Borreby skvadron och Borreby kompani.

Geografi
Köpinge socken ligger söder om Kristianstad kring Vramsån med Helge å i öster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern finns en grav, en dös och en hällkista. Från järnåldern finns resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1361 Köpinge och kommer från den äldre kyrkbyn. namnet innehåller köping, 'handelsplats'..

Se även
 Köpinge församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Gärds härad
Köpinge landskommun

Köpinge landskommun var tidigare en kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Köpinge socken i Gärds härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vä landskommun som 1967 uppgick i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Köpinge landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Skepparslövs landskommun

Skepparslövs landskommun var tidigare en kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Skepparslövs socken i Gärds härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vä landskommun som 1967 uppgick i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Skepparslövs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Skepparslövs socken

Skepparslövs socken i Skåne ingick i Gärds härad, uppgick 1967 i Kristianstads stad och området ingår sedan 1971 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Skepparslövs distrikt.

Socknens areal är 26,78 kvadratkilometer varav 26,75 land. År 2000 fanns här 2 406 invånare. En del av tätorten Kristianstad med Öllsjö samt kyrkbyn Skepparslöv med sockenkyrkan Skepparslövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skepparslövs församling och för de borgerliga frågorna bildades Skepparslövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vä landskommun som 1967 uppgick i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vä-Skepparslövs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skepparslöv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gärds härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Gärds kompani och Skånska dragonregementet, Livskvadron, Majorns kompani.

Geografi
Skepparslövs socken ligger väster om Kristianstad med Nävlingeåsen i väster. Socknen är en odlad slättbygd i öster och en kuperad skogsbygd i väster.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser, en dös, en gånggrift och en hällkista. Från bronsåldern finns gravhögar. Från järnåldern finns spridda stensättningar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1361 Skypärslöf och kommer från kyrkbyn. Efterleden är löv, arvegods'. Förleden är troligen ett mansnamn, dock ovisst vilket..

Se även
 Skepparslövs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Gärds härad
Skepparslövs församling

Skepparslövs församling var en församling i Lunds stift och i Kristianstads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vä-Skepparslövs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 19 januari 1869 annexförsamling i pastoratet Åsum och Skepparslöv för att därefter till 1945 utgöra ett eget pastorat. Från 1945 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Vä och Skepparslöv som från 1962 även omfattade Köpinge församling och från 1975 Träne och Djurröds församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Vä-Skepparslövs församling.

Kyrkor 
 Skepparslövs kyrka

Se även
Skepparslövs socken

Källor 

Indelningar i Kristianstads kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Vä församling

Vä församling var en församling i Lunds stift och i Kristianstads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vä-Skepparslövs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen införlivade 25 april 1617 Nöbbelövs församling.

Församlingen var till 1617 moderförsamling i pastoratet Vä och Nöbbelöv för att därefter till 15 mars 1639 vara annexförsamling i pastoratet Kristianstad och Vä. Från 15 mars 1839 till 1643 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att från 1643 till 1675 vara moderförsamling i pastoratet Vä och Åraslöv. Från 1675 till 1 maj 1927 annexförsamling i pastoratet Kristianstad och Vä för att därefter till 1945 vara annexförsamling i pastoratet Norra Åsum och Vä. från 1945 till 2002 moderförsamling i pastoratet Vä och Skepparslöv som även omfattade från 1962 Köpinge församling och från 1975 Träne församling och Djurröds församling. Församlingen uppgick 2002 i Vä-Skepparslövs församling.

Kyrkoherdar

Kyrkor 
 Vä kyrka

Se även
Vä socken

Källor 

Indelningar i Kristianstads kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Vä socken

Vä socken i Skåne ingick i Gärds härad, uppgick 1967 i Kristianstads stad och området ingår sedan 1971 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Vä distrikt.

Socknens areal är 33,35 kvadratkilometer varav 33,31 land. År 2000 fanns här 2 598 invånare. En del av tätorten Kristianstad med kyrkbyn Vä och sockenkyrkan Vä kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 25 april 1617 införlivades Nöbbelövs socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vä församling och för de borgerliga frågorna bildades Vä landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1967 i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vä-Skepparslövs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vä, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gärds härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Gärds kompani och Skånska dragonregementet, Christianstads skvadron, Liv- och Majorns kompanier.

Geografi
Vä socken ligger sydväst om Kristianstad. Socknen är en småkuperad odlingsbygd med mindre skogsbackar.

Fornlämningar
Från stenåldern finns cirka 75 boplatser och en hällkista. Från bronsåldern finns gravhögar en rest av ett gravröse och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns spridda gravar, tre gravfält och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs i början av 1200-talet Wä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller wä, 'helig plats, kultplats'..

Se även
 Vä församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Gärds härad
Lova upp

Att lova upp innebär att man styr en segeldriven farkost närmare vinden, det vill säga minskar vinkeln mellan båtens långskeppslinje och riktningen mot vinden. Den motsatta manövern är att falla av.

Ett fartyg kallas lovgirigt när det vid bidevindsegling har en tendens att gira upp mot vinden, att lova. Lovgirigheten kan bero på oriktig avvägning av för- och akterseglens areor, för stor last förut, krängning med mera. På mindre segeljakter och båtar brukar en mindre lovgirighet anses önskvärd.

Referenser

Noter

Källor
 

Segling
Henryk Bukowski

Henryk Michael Anton Bukowski, född 6 januari 1839 i på godset Kaukle i Kaunas, död 1 mars 1900 i Stockholm, var en polskfödd svensk adelsman och konstkännare, som år 1870 grundade det framstående auktionshuset Bukowskis.

Biografi
Henryk Bukowski var son till stabskaptenen Adam Apollin Bukowski och Isabella Bortkiewicz, och tillhörde den polska ätten Bónecz som finns omnämnd sedan 988 vid ättens gods Bukowo. Sedan Wienkongressen 1815 hade en del av Polen tillhört Ryssland, så när Bukowski skulle inskrivas för juridikstudier 1858 blev det därför vid universitetet i Moskva. Där började han engagera sig för Polens frihetskamp och torde ha spelat en roll i polska upproret 1863-64, varefter han blev utblottad.

Liksom flera andra polska flyktingar kom han till Sverige 1864, där han bosatte sig i Stockholm. År 1867 anställdes han hos hovjuveleraren Christian Hammer på kung Karl XV:s önskan för att katalogisera hans konstsamlingar av bl.a. gravyrer och teckningar. Bukowski biträdde denne också vid förevisningar av samlingarna. Han skaffade sig här erforderlig kunskap för sin framtida bana.

År 1870 grundade han en konst- och antikvitetshandel på Jakobstorg 3, med offentliga auktioner från 1873, Bukowskis. Senare flyttades auktionerna till Hotell Rydberg, 1882 till Arsenalsgatan 2. 

Bukowski bidrog starkt till att stimulera intresset för konst- och antikvitetshandel i landet. Vid auktionerna såldes förutom konst, mynt, böcker, antika vapen, konstmöbler, och allt annat som kunde ha ett konstnärligt, kulturellt eller historiskt värde.

År 1875 blev han svensk medborgare och kom att ägna sig åt exilpolsk verksamhet som samlare och mecenat. I kretsen kring honom återfanns exilpolacker som Michal Michalowski, Jan Lawski, och Józef A. Hajdukiewicz. Han donerade stora penningsummor till det polska nationalmuseet som hade placerats i Rapperswil och till vetenskapsakademien i Kraków.

Än idag lever firmanamnet Bukowskis kvar på Stockholms auktionsfirma. 

Sedan 1886 var han gift med Maria Anna Sachsenhausen.

Bibliografi 
 Samling af svenskt och utländskt sedelmynt (1886)

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ingvar Svanberg & Matthias Tydén, Tusen år av invandring. Stockholm 1992
 Svenska män och kvinnor, 1. Stockholm 1942
 Svensk uppslagsbok, 5. Malmö 1952
 Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1926

Födda 1839
Avlidna 1900
Svenska bibliotekarier
Svenska antikvarier
Svenska konsthandlare
Män
Åhus socken

Åhus socken i Skåne ingick i Villands härad, ombildades 1952 till Åhus köping och området ingår sedan 1971 i Kristianstads kommun och motsvarar från 2016 Åhus distrikt.

Socknens areal var 75,05 kvadratkilometer varav 71,02 land (avser köpingen efter inkorporering av socknen). År 2000 fanns här 9 980 invånare. Tätorten Yngsjö samt tätorten Åhus med Sankta Maria kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 4 januari 1618 när Åhus stad upplösts och Älleköpinge socken sammanlades med det tidigare stadsområdet.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åhus församling och för de borgerliga frågorna bildades Åhus landskommun. 1905 utbröts Åhus köping dit ytterligare en del överfördes 1929. Den kvarvarande landskommunen uppgick 1952 i Åhus köping som 1971 uppgick i Kristianstads kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Åhus, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Villands härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Gärds kompani och Skånska dragonregementet, Christianstads skvadron, Majorns kompani.

Geografi
Åhus socken ligger söder om Kristianstad kring Helge å med Hammarsjön i nordväst och Hanöbukten i öster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern finns drygt 60 boplatser. Från bronsåldern finns gravhögar och resta stenar. Från järnåldern finns boplatser.

Namnet
Namnet skrevs 1286 Aos och kommer från den kyrkbyn och innehåller a, 'å' och os, 'mynning'..

Se även
 Åhus församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Kristianstads kommun
Socknar i Villands härad
Matti J. Korhonen

Matti J. Korhonen ("Mattijii") , född 23 juli 1934 i Lojo, död 26 augusti 2018 i Stockholm, var en sverigefinländsk lärare och politiker (socialdemokrat).

Korhonen studerade till lärare vid Helsingfors lärarhögskola och vid Uleåborgs universitet. Därefter var han lärare i norra Finland innan han 1971 flyttade till Sverige. Till en början arbetade han på en verkstad, Bulten i Hallstahammar, innan han blev hemspråkslärare i Gustavsberg. Där anslöt han sig till den finska föreningen. År 1971 blev han invald i styrelsen för Sverigefinska Riksförbundet, vari han verkade för skol- och kulturfrågor, emellanåt var han vice ordförande. Han betonade i sin verksamhet tvåspråkighet och modersmålets roll i barnets utveckling. Han var sekreterare i det arbetsutskott som fick till stånd Stockholms första finskspråkiga skola. Korhonen var även en av initiativtagarna till Ruotsinsuomalaisten Kirjoittajien Yhdistys, vari han även verkade som ordförande. En intresserade sig för sverigefinländarnas kulturautonomi. 

Korhonen verkade i Gustavsbergs finska klubb, Sverigefinska Riksförbundets Stockholmsavdelning, Finska församlingens kyrkoråd, som ordförande i Värmdö kommuns kulturförvaltning och i styrelsen för Finlandsinstitutet.

Referenser
 Jouni Korkiasaari & Kari Tarkiainen, Suomalaiset Ruotsissa. Migrationsinstitutet: Åbo 2000

Noter

Se även
 Korhonen

Externa länkar
 Ruotsinsuomalaisille oma vanhusasiamies
 Läsarnas viktigaste valfrågor
 Finska krigsbarn i Sverige

Födda 1934
Sverigefinländare
Män
Svenska politiker
Personer från Lojo
Avlidna 2018
Esko Melakari

Esko Johannes Melakari, född 30 mars 1947 i Uleåborg, är en sverigefinländsk politiker.

Melakari tillbringade barndomen i Rovaniemi landskommun och sin ungdomstid i Helsingfors. Efter studentexamen började han sitt yrkesverksamma liv på ett sågverk i nära Ljungby i Småland. I Sverige började han studera igen, naturvetenskap, och tog fil.kand. vid Göteborgs universitet. Efter den svenska värnplikten reste han åter till Finland för att verka som lärare. I Borås var han därefter grundskollärare och organiserade den första finskspråkiga kursen på Fristads folkhögskola. Han verkade även för finskspråkighet inom ABF.

Melakari var främst verksam i Västsverige, men efter att han blev huvudsekreterare för Sverigefinska Riksförbundet flyttade han till Mälardalen.

Referenser
 Jouni Korkiasaari & Kari Tarkiainen, Suomalaiset Ruotsissa. Migrationsinstitutet: Åbo 2000

Externa länkar
 minoritet.se
 Han tog med sisun i flytten
 Finskan jämställs med andra minoritetsspråk

Födda 1947
Sverigefinländare
Levande personer
Män
Svenska politiker
Personer från Uleåborg
Lista över flygolyckor i Sverige

Ett axplock över flygolyckor i Sverige

Kategorier:
A = Olycka
I = Tillbud
H = Kapning
C = Kriminell händelse (sabotage, nerskjutning)
O = Annan händelse (markeld, sabotage)
E= Ej utredda av SHK men rubricerad som olycka av polismyndigheten  

1 = Förlust av flygplanskropp
2 = Reparerbar skada

Se även 
 Luftfartsinspektionen (LFI) - upplöst 2004
 Luftfartsstyrelsen (LFS) - upplöst 2008
 Transportstyrelsen (TS)
 Luftfartsverket (LFV)
 Lista över katastrofer efter antalet döda svenskar#Flygolyckor
 Linateolyckan - 2001 Italien, 118 döda, varav 20 svenskar. 
 Helikopterolyckan i Ryd - 2007 Småland, 4 döda
 Minnesmärke över flygolycka i Falun som refererar till haverirapport 56026 i Krigsarkivet.

Referenser

Externa länkar 
 ASN Aviation Safety Database
 SvD: Arlanda fungerar inte
 transportstyrelsen.se - Program för halvering av privatflygolyckorna

 
Listor med anknytning till Sveriges historia
Listor med anknytning till luftfart
Kronologiska listor
Malin Craig

Malin Craig, född 5 augusti 1875 i Saint Joseph, Missouri, död 25 juli 1945 i Washington, D.C., var en amerikansk militär. Han var fyrstjärnig general och USA:s arméstabschef 1935–1939.

Craig utexaminerades från United States Military Academy 1898. Han deltog i första världskriget, slutligen som stabschef för US Third Army. Efter kriget var han bland annat chef för IX armékåren i kanalzonen i Panama. 1935 ersatte han Douglas MacArthur på posten som USA:s arméstabschef. Han efterträddes vid sin pensionering 1939 av George C. Marshall. Craig återkallades i tjänst 1941 och kvarstod däri fram till sin död 1945. Malin Craig är begravd på Arlingtonkyrkogården.

Källor

Födda 1875
Avlidna 1945
USA:s arméstabschefer
Personer från Saint Joseph, Missouri
Män
Gravsatta på Arlingtonkyrkogården
Kommendörer av Hederslegionen
Alumner från United States Military Academy