kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Miralem Sulejmani

Miralem Sulejmani född 5 december 1988 i Belgrad, Jugoslavien (nuvarande Serbien), är en serbisk fotbollsspelare av goranerursprung som spelar för den schweiziska storklubben BSC Young Boys. Sommaren 2008 lämnade Sulejmani SC Heerenveen för ett femårskontrakt med holländska Ajax för 16,25 miljoner euro, en dåtida rekordsumma för Eredivisie.

Sulejmani gjorde säsongen 2007-2008 15 mål på 26 matcher för SC Heerenveen.

Referenser

Externa länkar

 National Football Teams
 Miralem Sulejmani på reprezentacija.rs

Födda 1988
Serbiska fotbollsspelare
Spelare i FK Partizan Belgrad
Spelare i SC Heerenveen
Spelare i AFC Ajax
Fotbollsspelare i SL Benfica
Spelare i BSC Young Boys
Män
Idrottare från Belgrad
Levande personer
Feodosij Tjernysjov

Feodosij Nikolajevitj Tjernysjov (ryska: Феодосий Николаевич Чернышёв), född 24 september (gamla stilen: 12 september) 1856 i Kiev, död 15 januari (2 januari) 1914 i Sankt Petersburg, var en ukrainsk-rysk geolog.

Tjernysjov var chef för den ryska geologiska kommittén och utförde viktiga undersökningar i Uralbergen, Timanområdet och på Svalbard samt ledde expeditioner genom Novaja Zemlja och Turkestan. Han var chef för den ryska avdelningen i den Svensk-ryska gradmätningsexpeditionen till Svalbard 1899–1902, i vilken även bland andra Helge Backlund och Jonas Westman deltog.

Tjernysjovs publikationer omfattar i främsta rummet den fossila faunan inom Rysslands karbon- och devonlager. Hans huvudverk är Die obercarbonischen Brachiopoden des Ural und des Timan. Han var ledamot av kejserliga Vetenskapsakademien i Sankt Petersburg, korresponderande ledamot av Geologiska Föreningen i Stockholm, hedersledamot av en mängd vetenskapliga sällskap och hedersdoktor vid fem universitet.

Källor
 
 Cultinfo.ru - Feodosij Tjernysjov (på ryska)

Ukrainska geologer
Ukrainska geodeter
Ryska geologer
Ryska geodeter
Hedersdoktorer
Ryska polarforskare (Arktis)
Ukrainska polarforskare (Arktis)
Personer från Kiev
Födda 1856
Avlidna 1914
Män
Ugglan
Olbiil era Kelulau

Olbiil era Kelulau (engelska Palau National Congress, oftast endast förkortat OEK) är det lokala parlamentet i Palau i Stilla havet.

Parlamentet
Olbiil era Kelulau är ett tvåkammarparlament delad på House of Delegates (Underhuset) och Senate of Palau (Överhuset). Parlamentet är den lagstiftande makten i Palau.

Parlamentsbyggnaden ligger numera i stadsdelen Ngerulmud i Melekeok även om den formella postadressen ännu är i Koror (1). Melekeok blev landets huvudstad den 7 oktober 2006 då den ersatte Koror.

Sammansättning

House of Delegates
16 Delegates (ledamöter) valda på en fyraårsperiod. Alla ledamöter väljs i valkretsar där mandaten fördelar sig på 1 ledamot från varje av de 16 delstater: Aimeliik, Airai, Angaur, Hatohobei, Kayangel, Koror, Melekeok, Ngaraard, Ngarchelong, Ngardmau, Ngatpang, Ngchesar, Ngeremlengui, Ngiwal, Peleliu och Sonsoral.

Talmannen kallas "Speaker of the House of Delegates".

Senate of Palau
9 Senators (ledamöter) valda på en fyraårsperiod. Alla ledamöter väljs i valkretsar där mandaten fördelar sig på enkel majoritet.

Talmannen kallas "President of the Senate".

Historia
Den 1 januari 1981 antog Palau sin första konstitution (2) och året efter höll parlamentet sin första session.

Den 18 augusti 1981 grundades även Palau Congressional Library som nu förfogar över ca 3.000 föremål.

Den nuvarande parlamentsbyggnaden "Palau National Congress" stod klart 2006 som del i Capitol-komplexet.

De senaste valen genomfördes den 2 november 2004.

Externa länkar
 Om Senaten

Politik i Palau
Oceaniens parlament
Barnsjukhuset Martina

Barnsjukhuset Martina är ett privat sjukhus som ligger vid Sophiahemmet. Sjukhuset var ett av Sveriges första privata sjukhus och öppnades den 22 september 2008.

Verksamheten omfattar lättakut och specialistmottagning för barn mellan 0 och 18 år.

Externa länkar
 Barnsjukhuset Martina
 Barnsjukhuset Martina i DN
 Barnsjukhuset Martina i Sverige Radio

Sjukhus i Stockholms län
Presidentvalet i USA 1940

Presidentvalet i USA 1940 hölls den 5 november 1940 i hela landet.

Valet stod mellan den sittande demokratiske presidenten Franklin D. Roosevelt och den republikanske advokaten Wendell Willkie.

Detta val var historiskt eftersom detta var första gången som en sittande president ställt upp i presidentvalet en tredje gång. Efter att George Washington vägrade att ställa upp i presidentvalet en tredje gång så hade ingen annan gjort det, en tradition som Roosevelt valde att bryta.

Roosevelt blev, trots att han utsattes för kritik från vissa håll, vald till partiets kandidat i presidentvalet ganska lätt på det demokratiska partikonventet eftersom många demokrater trodde att han var den enda som kunde slå den republikanske kandidaten Willkie.

Den sittande vicepresidenten John Nance Garner hade börjat distansera sig mer och mer från Roosevelts liberala ekonomiska politik, eftersom han själv var en konservativ texasbo. Han var dessutom en av de största kritikerna av Roosevelts beslut att ställa upp i presidentvalet en tredje gång. Roosevelt valde därför Henry Wallace som medkandidat istället för Garner.

Valet vanns av den sittande amerikanske presidenten Franklin D. Roosevelt med 54,7 % av rösterna mot 44,8 % för Wendell Willkie.

Demokraternas nominering
Anmälda kandidater
Franklin D. Roosevelt, USA:s president från New York
John Nance Garner, USA:s vicepresident från Texas
James A. Farley, fd chef för postverket från New York

Franklin D. Roosevelt vann nomineringen utan större svårigheter trots ett visst internt motstånd mot Roosevelts beslut att ställa upp för omval en tredje gång. Under den senaste mandatperioden så hade även relationen mellan Roosevelt och John Nance Garner försämrats så Roosevelt valde Henry Wallace som medkandidat istället.

Republikanernas nominering
Anmälda kandidater
Arthur H. Vandenberg, senator från Michigan
Styles Bridges, senator från New Hampshire
Herbert Hoover, USA:s fd president från Kalifornien
Wendell Willkie, affärsman från New York
Charles L. McNary, minoritetsledare i senaten från Oregon
Robert Taft, senator från Ohio
Joseph William Martin, minoritetsledare i representanthuset från Massachusetts
Arthur James, guvernör från Pennsylvania
Thomas Dewey, åklagare från New York
Frank Gannett, redaktör och tidningsägare från New York
Harlan J. Bushfield, guvernör från South Dakota
Hanford MacNider, fd ambassadör i Kanada från Iowa

Wendell Willkie valdes till det Republikanska partiets presidentkandidat och han valde Charles L. McNary som medkandidat.

Resultat

Externa länkar

1940 i USA
1940
USA
Franklin D. Roosevelt
Vetenskapsåret 1949



Händelser

Arkeologi
Okänt datum - C14-metoden för datering utvecklas av Willard Libby och hans kolleger vid University of Chicago, vilket belönas med Nobelpriset 1960.

Astronomi
28 mars - Engelske astronomen Fred Hoyle myntar begreppet Big Bang Under en BBC Third Programme-radiosändning.

Teknik
6 juni - EDSAC, den första datorn med lagrat program, tas i drift vid Cambridges universitet.

Pristagare
Bigsbymedaljen: William Quarrier Kennedy 
Copleymedaljen: George de Hevesy
Davymedaljen: Alexander Robertus Todd
Nobelpriset: 
Fysik: Hideki Yukawa
Kemi: William Giauque
Fysiologi/Medicin: Walter Hess, Egas Moniz
Sylvestermedaljen: Louis Mordell
Wollastonmedaljen: Robert Broom

Födda
 19 februari - Danielle Bunten Berry (död 1998), känd som Dan Bunten, mjukvaruutvecklare.
 5 april - Judith Resnik (död 1986), astronaut.
 24 maj - Tomaž Pisanski, matematiker.

Avlidna
30 mars – Friedrich Bergius, tysk kemist, nobelpristagare. 
13 september – August Krogh, dansk zoofysiolog, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter
Förbundsdagspresident

Tysklands förbundsdagspresident (formellt Tyska förbundsdagens president, tyska: Präsident des Deutschen Bundestages, även benämnd Präsident des Bundestages eller Bundestagspräsident) är talman i Förbundsrepubliken Tysklands lagstiftande församling, Förbundsdagen (Bundestag). Nuvarande förbundsdagspresident är CDU-politikern Wolfgang Schäuble.

Ämbetet är det nästa högsta statliga ämbetet efter förbundspresidenten. Därmed står förbundsdagspresidenten högre i den diplomatiska formella rangordningen än förbundskanslern, Förbundsrådets ordförande och Förbundsförfattningsdomstolens ordförande. 

Förbundsdagspresidenten är samtidigt Förbundsförsamlingens ordförande när den sammanträder för förbundspresidentvalet.

Val 
Förbundsdagspresidenten väljs bland förbundsdagsledamöterna under det konstituerande mötet efter val till förbundsdagen. Vid det konstituerande mötet leds mötet av den mest seniora ledamoten (ålderspresidenten). Sedan Weimarrepubliken är praxis att talmannen väljs från den största enskilda partigruppen, och samtliga förbundsdagspresidenter sedan förbundsrepublikens grundande har därför tillhört partierna CDU/CSU eller mer sällan SPD.

Uppgifter 
Förbundsdagspresidentens viktigaste uppgift är att leda förbundsdagens sammanträden från podiet i plenisalen. Som representant för förbundsdagen är förbundsdagspresidenten mottagare av alla motioner, utkast till lagar och dokument som riktas till förbundsdagen som politiskt organ för behandling. Förbundsdagspresidenten är också ansvarig för ordningen i förbundsdagen och assisteras av de federala polismyndigheterna vid verkställandet av polisiära insatser. Slutligen är förbundsdagspresidenten högsta chef för förbundsdagens förvaltningspersonal, och assisteras i vissa personalfrågor av hela presidiet. I övrigt regleras förbundsdagspresidentens uppgifter och rättigheter genom förbundsdagens ordningsstadgar.

Förbundstagspresidenten är även mottagare av de politiska partiernas redovisningar av partibidrag och övervakar att lagen om partidonationer följs, samt reglerar kostnadsersättning för valkampanjer.

Bilder

Befattningshavare

Ställföreträdare 
Förbundsdagen utser även ett antal ställföreträdare för förbundsdagspresidenten. Antalet är inte reglerat i lag utan regleras i förbundsdagens ordningsstadgar. Sedan 1980-talet har varje parti nominerat varsin vice förbundsdagspresident. Under vissa mandatperioder har partierna CDU/CSU och SPD fått nominera två ställföreträdare som största partier. Tillsammans med förbundsdagspresidenten utgör ställföreträdarna förbundsdagens presidium.

Medlemmar i Förbundsdagens presidium 
Tabell över samtliga presidenter och vicepresidenter, ordnade efter mandatperiod och partigrupp:

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Upplysningar om den tyska förbundsdagens presidium
 Fråga förbundsdagspresidenten
 Uppsats i tidskriften ”Die öffentliche Verwaltung” (DÖV) (PDF; 825 kB)

Titlar i statsförvaltning
Politik i Tyskland
Talmän
Tysklands förbundsdag
Hårgelé

Hårgelé används för att styla frisyrer. Hårgelé styvnar håret mer än hårsprej vilket underlättar formning av håret.

Se även
 Hårsprej
 Hårmousse
 Hårvax

Hårvårdsartiklar

ja:整髪料#ヘアジェル
Vetenskapsåret 1946



Händelser

Allmänt
 9 april - Technische Universität Berlin öppnas, efter att ha varit stängt sedan krigsslutet. En nyhet är undervisning i humaniora.

Biologi
Okänt datum - Karl von Frisch publicerar "Die Tänze der Bienen" ("Binas danser").

Teknik
Okänt datum - ENIAC, den första icke hemligstämplade helelektroniska datorn, tas i drift.

Pristagare
Copleymedaljen: Edgar Douglas Adrian
Darwinmedaljen: D'Arcy Thompson
Nobelpriset: 
Fysik: Percy W Bridgman
Kemi:  James Sumner, John Northrop, Wendell Stanley
Fysiologi/Medicin: Hermann Joseph Muller
Sylvestermedaljen: George Watson
Wollastonmedaljen: Emanuel de Margerie

Födda
 11 maj - Robert Jarvik, meduppfinnare av det konstgjorda hjärtat Jarvik-7.
 22 juni - Kay Redfield Jamison
 24 juni - Ellison Onizuka (död 1986), astronaut.
 2 juli - Richard Axel, medicinare, Nobelpristagare.
 7 september - Francisco Varela (död 2001), biolog och filosof.

Avlidna
 23 mars - Gilbert N. Lewis (född 1875), kemist. Den förste att isolera deuterium.
 2 maj - Simon Flexner (född 1863), patolog och bakteriolog.
 14 juni - John Logie Baird (född 1888), uppfinnare.
 16 september - James Hopwood Jeans (född 1877), matematiker och vetenskapsman.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1944



Händelser
7 augusti - IBM inviger den första programstyrda beräkningsmaskinen, Automatic Sequence Controlled Calculator, mer känd som Harvard Mark I.
9 december - Första flygningen med Heinkel He 162 Volksjäger, tyska Luftwaffes andra jetdrivna stridsflygplan.
Antibiotikan streptomycin utvecklas.
Erik Wallenberg och Ruben Rausing uppfinner ett sätt att paketera mjölk i papperskartonger och grundar företaget Tetra Pak.
Snorkel för ubåt används för första gången.
Nazityskland tar i drift raketen V-2, den första ballistiska missilen.
Oswald Avery (et al.) publicerar Studies on the chemical nature of the substance inducing transformation of Pneumococcal types, en milsten i förståelsen av DNA-molekylen.
Grundämnet americium upptäcks av Glenn T. Seaborg, m.fl.
Lars Onsager publicerar den exakta lösningen till Ising-modellen.

Pristagare
Copleymedaljen: Geoffrey Taylor
Darwinmedaljen: John Stanley Gardiner
De Morgan-medaljen: Sydney Chapman
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Ivan Öfverholm
Nobelpriset: 
Fysik: Isidor Isaac Rabi
Kemi: Otto Hahn
Fysiologi/Medicin: Joseph Erlanger, Herbert S. Gasser
Penrosemedaljen: Bailey Willis
Wollastonmedaljen: Victor Moritz Goldschmidt

Födda
 24 augusti - Gregory Jarvis (död 1986), astronaut.

Avlidna
 2 november - Thomas Midgley (född 1889), amerikansk kemist och uppfinnare.
 22 november - Arthur Eddington (född 1882), astrofysiker.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Karolina Fjellborg

Anna Kristina Karolina Fjellborg, född 16 februari 1978, är en svensk journalist, som sedan 2002 arbetar som reporter, tv-recensent och krönikör på Aftonbladet.

År 2008 utsågs hon till Årets republikan av Republikanska föreningen. Tidigare har hon skrivit för tidningen Silikon och Puls samt synts i ZTV. Hon är bosatt i Stockholm och i Sälen, där hon också är mantalsskriven tillsammans med Erik Lissola (född 1977). Våren 2008 var hon tillsammans med Lars-Åke Wilhelmsson gäst i Fråga Olle i Kanal 5. Under 2007 och 2008 har hon flera gånger medverkat i nöjespanelen i Gomorron Sverige. Dessutom har hon hörts i Sveriges Radio-program som P3 Populär, Morgonpasset, Kvällspasset och Magnusson i P1.

Referenser

Externa länkar
 Karolina Fjellborgs krönikor hos Aftonbladet

Födda 1978
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska krönikörer
Kvinnor
Levande personer
Vetenskapsåret 1928



Händelser

Arkeologi
Okänt datum - Den gamla Kanaanitiska staden Ugarit återupptäcks.

Biologi
Okänt datum - Frederick Griffith genomför Griffiths experiment, som indirekt bevisar existensen av DNA.

Medicin
September - Alexander Fleming upptäcker av misstag antibiotikan penicillin, som varit bortglömt sedan Ernest Duchesnes ursprungliga upptäckt 1896.
12 oktober - Järnlungan, en respirator, används för första gången vid barnsjukhuset i Boston.

Pristagare
Copleymedaljen: Charles Parsons
Darwinmedaljen: Leonard Cockayne
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Peter Klason
Murchisonmedaljen: Jakob Johannes Sederholm
Nobelpriset: 
Fysik:  Owen Willans Richardson
Kemi:  Adolf Windaus
Fysiologi/medicin: Charles Nicolle
Penrosemedaljen: Jakob Johannes Sederholm
Sylvestermedaljen: William Young
Wollastonmedaljen: Dukinfield Henry Scott

Födda
 8 mars - Gerald Bull (död 1990), ingenjör.
 6 april - James D. Watson, genetiker.
 28 juni - Harold Evans, brittisk journalist som hjälpte till att avslöja skadeverkningarna av neurosedyn.

Avlidna
 4 februari - Hendrik Lorentz (född 1853), nederländsk fysiker och Nobelpristagare.
 21 maj - Hideyo Noguchi (född 1876), bakteriolog.
 30 augusti - Wilhelm Wien (född 1864), fysiker.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1885



Händelser

Astronomi
20 augusti - Ernst Hartwig upptäcker S Andromedae, en supernova i Andromedagalaxen, den första supernovan som upptäcks utanför Vintergatan. Under några nätter är den från Jorden synlig med blotta ögat .

Medicin
6 juli -  Louis Pasteur provar framgångsrikt sitt vaccin mot rabies på Joseph Meister, en pojke biten av en smittad hund.

Teknik
Okänt datum - Gottlieb Daimler konstruerar den första motorcykeln.
Okänt datum - John Boyd Dunlop uppfinner det luftfyllda gummidäcket.

Pristagare
 Bigsbymedaljen: Alphonse Renard, belgisk geolog och mineralog. 
 Copleymedaljen: Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk organisk kemist.
 Davymedaljen: Jean Servais Stas, belgisk kemist.
 Lyellmedaljen: Harry Govier Seeley, brittisk paleontolog.
 Murchisonmedaljen: Ferdinand von Roemer, tysk paleontolog och geolog.
 Wollastonmedaljen för geologi: George Busk, brittisk marinkirurg, zoolog och paleontolog.

Födda
 1 augusti - George de Hevesy (ungerska György Hevesy) (död 1966), ungersk kemist, Nobelpristagare 1943.
 7 oktober - Niels Bohr (död 1962), dansk fysiker, Nobelpristagare 1922.
 23 oktober - Jan Czochralski (död 1953), polsk kemist, upptäckare av Czochralski-processen för odling av kristaller.
 9 november - Hermann Weyl (död 1955), tysk matematiker.

Avlidna
 12 juni - Fleeming Jenkin (född 1833), brittisk ingenjör, konstruktör av kabinbanan.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Bordtennis vid olympiska sommarspelen 2008

Bordtennis arrangerades i OS för sjätte gången år 2008. Det fanns singel och lagtävling, båda för herrar och damer. Lagtävlingen var för tremannalag. Bordtennisen spelades mellan den 13 och den 23 augusti 2008 i Beida-hallen vid Pekinguniversitetet.

Medaljsummering 

</div>

Medaljtabell

Kval 
64 deltagare per singelturnering togs ut enligt:
 Kvalturnering, uppdelade per världsdel, totalt 43 st
 Ranking, 20 st
 Utvald, "wildcard"
Max upp till tre singelspelare per land.
Utöver de fick spelare tas ut till lagtävlingen av respektive land. 

Lag togs ut genom:
 Bästa laget per kontinent
 Kina var direktkvalade som värdland.
 9 st lag utvalda per ranking

Externa länkar 
 Bordtennis på OS 2008:s webbsajt
 Startlistor och resultat
Vetenskapsåret 1873



Händelser

Allmänt
1 maj-2 november - Världsutställningen 1873 hålls i Wien.

Matematik
Okänt datum - Charles Hermite menar att matematisk konstant e är ett transcendent tal.

Medicin
 mars: Charlotte Yhlen och Emily von Vegesack får som första svenska kvinnor läkarlegitimation

Pristagare
 Copleymedaljen: Hermann Helmholtz, tysk läkare och fysiker.
 Wollastonmedaljen för geologi: Philip de Malpas Grey Egerton, brittisk paleontolog.

Födda
13 september - Constantin Carathéodory (död 1950), grekisk matematiker.
4 oktober - Dimitrie Pompeiu (död 1954), rumänsk matematiker.
9 oktober - Karl Schwarzschild (död 1916), tysk astronom och fysiker.
19 november - Elisabet Petersson (död 1919), första svenska kvinnliga zoolog.

Avlidna
 27 januari - Adam Sedgwick (född 1785), brittisk geolog.
 18 april - Justus von Liebig (född 1803), tysk kemist.
 14 december - Louis Agassiz (född 1807), schweizisk-amerikansk zoolog, glaciolog och geolog.

Källor

Fotnoter
Volleyboll vid olympiska sommarspelen 2008

Volleyboll arrangerades i OS 2008. Det fanns vanlig inomhusvolleyboll och beachvolleyboll, båda för herrar och damer. Turneringarna spelades mellan 9 och 24 augusti 2008.

Medaljer

Medaljsammanfattning

Medaljtabell

Kvalificering 
Enligt IOK:s regler fick varje land ha högst ett lag i innevolleyboll (eftersom det är minst 3 deltagare), samt högst 2 lag i beachvolleyboll (2 personer per lag). I innevolleyboll gällde ett antal turneringar som kvalificering, såsom världscupen, och särskilda OS-kvalturneringar. Totalt 12 lag (12 herrlag och 12 damlag) deltog. I beachvolleyboll gällde en rankinglista för kvalificering. Totalt 24 par av vardera könet deltog.

Deltagare

Innevolleyboll, Herrar 
Final och bronsmatch, 24 augusti

Innevolleyboll, Damer 
Final och bronsmatch, 23 augusti

Beachvolleyboll, Herrar 
Final och bronsmatch, 22 augusti

Beachvolleyboll, Damer 
Final och bronsmatch, 21 augusti

Externa länkar 
 https://web.archive.org/web/20080814045752/http://en.beijing2008.cn/sports/volleyball/index.shtml Volleyboll inomhus på OS 2008:s webbsajt
 https://web.archive.org/web/20080814051917/http://en.beijing2008.cn/sports/beachvolleyball/index.shtml Beachvolleyboll på OS 2008:s webbsajt
 https://web.archive.org/web/20080809030202/http://results.beijing2008.cn/WRM/ENG/Schedule/VO.shtml Startlistor och resultat, Volleyboll
 https://web.archive.org/web/20080809100614/http://results.beijing2008.cn/WRM/ENG/Schedule/BV.shtml Startlistor och resultat, Beachvolleyboll

Volleyboll vid olympiska sommarspelen 2008
Karlstad GP

Karlstad GP är ett årligt arenafriidrottsarrangemang i Karlstad. Det arrangeras av friidrottsföreningen IF Göta och kallades tidigare för Götagalan. Arrangemanget äger rum på Tingvalla IP och lockar stor publik och framstående friidrottare.

Sportevenemang i Sverige
Vetenskapsåret 1874



Händelser
 27 april – Hildegard Björck blir den första kvinnan i Sverige att avlägga en akademisk examen (mediko-filosofisk examen).
 9 december - Venuspassagen observeras i Muddapur, Indien. Den astronomiska expeditionen leds av Pietro Tacchini.
 Per Teodor Cleve upptäcker att didymium består av två grundämnen, neodym och praseodym.
 Vladimir Betz beskriver de stora pyramidceller som senare får beteckningen Betz celler.
 Taggtråden uppfinns av Joseph Glidden.

Matematik
Okänt datum - Georg Cantor publicerar "Über eine Eigenschaft des Inbegriffes aller reellen algebraischen Zahlen" i Crelle's Journal, vilket räknas som ursprunget till mängdteorin.

Pristagare
 Copleymedaljen: Louis Pasteur, fransk kemist och mikrobiolog.
Rumfordmedaljen: Joseph Norman Lockyer, brittisk astronom.
 Wollastonmedaljen: Oswald Heer, schweizisk geolog och naturforskare.

Födda
 21 januari - René-Louis Baire (död 1932), fransk matematiker.
 2 februari - Ernest Shackleton (död 1922), brittisk polarforskare.
 25 april - Guglielmo Marconi (död 1937), italiensk fysiker och uppfinnare.
 27 november - Chaim Weizmann (död 1952), rysk-israelisk kemist, Israels förste president.

Avlidna
 24 januari – Johann Philipp Reis (född 1834), tysk fysiker och uppfinnare.
 17 februari - Adolphe Quételet (född 1796), belgisk matematiker, statistiker och astronom.
 28 mars - Peter Andreas Hansen (född 1795), dansk astronom.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Erhard Krack

Erhard Krack, född 9 januari 1931 i Fria staden Danzig död 13 december 2000 i Berlin, Tyskland var en östtysk politiker (SED).

Krack var ledamot av det östtyska parlamentet (Volkskammer), ledamot av SED:s centralkommitté och var en tid minister i den östtyska regeringen. 1974-1990 var han överborgmästare i Östberlin.

I maj 1989 var Krack valledare i Östberlin och såg till att manipulera valet till SED:s fördel. Efter den östtyska regimens fall senare samma år avgick han som överborgmästare den 12 februari 1990 och ersattes av partikamraten Christian Hartenhauer, som satt som överborgmästare fram till de första fria valen i Östtyskland hölls i april 1990. 1993 dömdes han till tio månaders fängelse villkorligt med anledning av valfusket 1989.

Källor

Noter

Överborgmästare i Östberlin
DDR-politiker
Födda 1931
Avlidna 2000
Män
Personer från Danzig
Tyska kommunister