kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
NK-cell

NK-celler, natural killer cells, är en typ av lymfocyter som räknas till det ospecifika immunförsvaret.

NK-celler upptäcktes i mitten av 70-talet av Rolf Kiessling och hans handledare Eva Klein och Hans Wigzell vid Karolinska Institutet. NK-celler känner igen celler som saknar MHC klass I-komplex och dödar dessa celler genom att initiera programmerad celldöd (apoptos). Vid avsaknad av MHC klass I-komplex på målceller kan inte NK-cellens inhibitoriska receptorer (receptorer som ger inhiberande signaler till NK-cellen vid bindande till MHC-klass I) känna igen cellen. Aktiverande receptorer på NK-cellens känner istället igen ligander på målcellen, vilket leder till en aktivering av NK-cellen, som därefter dödar målcellen. Detta fenomen upptäcktes av Klas Kärre under hans doktorandstudier vid Karolinska Institutet och döptes till "the missing self hypothesis". Flera virus har förmågan att stänga av cellers uttryck av MHC-klass I, vilket gör att NK-celler lättare kan känna igen virusinfekterade celler. Även många tumörceller förlorar MHC-klass I-komplexet, vilket gör att NK-celler är en viktig del av kroppens skydd mot cancer.

NK-celler har även förmågan att aktivera andra celler i immunförsvaret. Bland annat makrofager aktiveras genom att NK-celler utsöndrar cytokinen IFN-γ (interferon-gamma). Försöksdjur där NK-celler har slagits ut visar på en högre känslighet för virusinfektioner, vilket antyder att NK-celler är en viktig del av immunförsvaret.

NK-celler kan också döda infekterade celler via en mekanism som kallas ADCC. Den typiska ADCC-reaktionen involverar aktivering av NK-celler genom antikroppar som bundit till de infekterade cellerna och som genom att binda till NK-celler signalerar dessa att döda cellen. NK-cellen uttrycker CD16 som är en Fc-receptor. Denna receptorn känner igen och binder till Fc-regionen av antikroppen som har bundit till ytan av den infekterade cellen. När Fc-receptorn binder till Fc-regionen på antikroppen, så frisätter NK-cellen cytokiner som IFN-γ, och cytotoxiska granulas som innehåller perforin och granzymer som kommer in i cellen och triggar apoptos.

Externa länkar

Immunceller
Maksim Susjinskij

Maksim Susjinskij, född 1 juli 1974 i Sankt Petersburg (Leningrad), Ryssland (Sovjet) är en rysk ishockeyspelare.

Maksim Susjinskij är en teknisk forward som nästan uteslutande spelat i den ryska ligan under sin karriär och debuterade där 1992.
Han gjorde en säsong i NHL 2000/2001 för Minnesota Wild men återvände hem redan i slutet av säsongen. Han har gjort sig känd som en duktig poänggörare och har vunnit den inhemska poängligan vid tre tillfällen 2002 , 2004 samt 2005.
Han har också representerat Ryssland vid ett flertal tillfällen och bland annat spelat sju VM-turneringar och han fanns även med i Rysslands lag under OS 2006 där han gjorde fem poäng på åtta matcher. Susjinskij var med och vann guld för Ryssland under VM 2008. Susjinskij spelar sedan 2006 för SKA Sankt Petersburg i KHL. Han har även tidigare representerat klubben i sin hemstad åren 1992–1996. Säsongen 2009/2010 slutade Susjiskij på andra plats i KHL:s poängliga (27 mål, 38 assists, 65 poäng).

Klubbar 
 SKA Sankt Petersburg 1992–1996 2006–
 Avangard Omsk 1996–2000 2001–2005
 Minnesota Wild 2000–2001
 HC Dynamo Moskva 2005–2006

Meriter 
 VM-guld 2008
 VM-silver 2002, 2010
 Rysk mästare 2004
 Poängkung i ryska ligan 2002, 2004, 2005
 Poängtvåa i KHL 2009/2010

Externa länkar 

 Eurohockey.net - Maksim Susjinskij

Ryska ishockeyspelare
Födda 1974
Spelare i Minnesota Wild
Spelare i SKA Sankt Petersburg
Ishockeyspelare i HK Dynamo Moskva
Spelare i Avangard Omsk
Män
Levande personer
Idrottare från Sankt Petersburg
Världsmästare i ishockey
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2006 från Ryssland
Spelare valda i NHL Entry Draft 2000
Spelare valda av Minnesota Wild i NHL Entry Draft
Extensorretinakel

Extensorretinakel (Latin: retinaculum extensorum, ligamentum carpi dorsale) är ett retinakel, det vill säga ett ledband eller ligament, som dorsalt (på ryggsidan) och proximalt (innanför) på handleden (art. radiocarpea) sträcker sig diagonalt från strålbenets (radius) distala (yttre) ände till armbågsbenets (ulna) huvud (caput ulna).

Extensorretinaklets uppgift är att hålla senorna från handens extensormuskler tryckta mot handleden.

Retinaklet utgör en fortsättning på underarmens (antebrachium) fascia (fascia antebrachii) och fortsätter över handryggen (dorsum manus) som fascia dorsalis manus.

Under extensorretinaklet passerar extensorsenornas senfack varigenom senorna passerar ut i mellanhanden (metacarpus). Varje senfack är omgivet av en senskida som bildas genom att septa från retinaklet fäster på underarmens ben. Genom varje senfack, numrerade från tummen (pollex), passerar senor från följande muskler:
 Lateralt om processus styloideus: M. abductor pollicis longus och m. extensor pollicis brevis.
 Bakom processus styloideus: M. extensor carpi radialis longus och m. extensor carpi brevis
 Ungefär i mitten av strålbenets ryggsida: M. extensor pollicis longus.
 Medialt om den förra: M. extensor digitorum och m. extensor indicis.
 Tvärs över mellanrummet mellan underarmsbenen: M. extensor digiti minimi.
 Mellan armbågsbenets huvud och distala utskott: M. extensor carpi ulnaris.

Referenser 
 Rörelseapparatens anatomi, Finn Bojsen-Møller, Liber, 
 ''Gray's Anatomy 1F. The Muscles and Fasciæ of the Hand

Se även 
 Flexorretinakel
 Handens muskler
 Hand
 Övre extremitetens muskler
 Arm
 Människans anatomi
Övre extremitetens anatomi
Leder
Bindväv
Essendon

Essendon kan syfta på följande platser:

Australien 

 Essendon, Australien, förort till Melbourne, Victoria, Australien, 
 Essendon Football Club – i den australienska fotbollsligan
 Essendon railway station

Storbritannien 

 Essendon, England, Hertfordshire, 

Robotskapade Australienförgreningar
Robotskapade Storbritannienförgreningar
Essendon, Australien

Essendon är en förort till staden Melbourne i delstaten Victoria, Australien. Den kände personligheten Steve Irwin kom härifrån, liksom sångaren Judith Durham i The Seekers.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Victoria, Australien
Niki Westerberg

Niki Westerberg, folkbokförd Niki Christel Mona Evelyn Westerberg, född 24 december 1967, är en svensk kommunikatör, utbildad vid IHM 1992-1994. 

Från juni 1987 - maj 1993 arbetade Westerberg som sekreterare vid Sparbankernas sparbank bank. Från juni 1993 till december 1995 arbetade hon som marknadsansvarig vid samma bank. I augusti 1999 fick Westerberg en tjänst som kommunikatör vid Sparbanken Försäkring, en befattning som hon hade till augusti 2001. 

Under åren 2001–2006 var hon folkpartistisk tjänsteman. Hon var presschef och redaktör för webb och sociala medier på Folkpartiets riksdagskansli fram till september 2006, men då hon blev misstänkt för anstiftan i samband med avslöjandet av datorintrånget mot socialdemokraterna inför valet 2006, tog hon tjänstledigt. I april 2007 inleddes rättegången mot Westerberg och de andra åtalade för dataintrångsaffären. Westerberg nekade till att ha begått något brott.. Westerberg friades helt och återgick till att arbeta för folkpartiets riksorganisation fram till juni 2011. 

I januari 2008 blev hon informationschef för SOS Barnbyar, vilka hon arbetade för till december 2009. 

Från augusti 2011 - december 2013 arbetade hon som kommunikationschef på chefsorganisationen Ledarna, innan hon fick tjänsten som organisationens informationschef till maj 2014. Maj 2014 - december 2020 var hon kommunikationschef på Svenska institutet för standarder. Sedan januari 2021 är hon presschef på Liberalernas kansli i Stockholms stadshus.

Referenser

Noter

Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Kvinnor
Födda 1967
Levande personer
Svenska kommunikatörer
Personer från Markaryds socken
Disneytoon Studios

DisneyToon Studios är en av tre animationsstudior inom Walt Disney Companys äldsta filmbolag Walt Disney Pictures - de övriga inkluderar Walt Disney Feature Animation och Pixar Animation Studios.  Merparten av studions filmer har betydligt mindre budget än Disneys övriga filmer, och i motsats till dessa släpps huvuddelen av DisneyToons filmer direkt på dvd/vhs.

DisneyToon Studios har sin upprinnelse i flera internationella animationstudior -  Walt Disney Animation Australia, Walt Disney Animation Japan, Walt Disney Animation France och Walt Disney Animation Canada - som huvudsakligen började som animatörer för Disneys tecknade tv-serier. Mot slutet av 1980-talet började Disney även att planera en produktion av tecknade långfilmer med lägre budget än de som kom från Walt Disney Feature Animation (där de filmer som idag kallas "Disneyklassiker" skapas). 

De första av de internationella studiornas filmer blev Farbror Joakim och Knattarna i jakten på den försvunna lampan (1990), baserad på rollfigurerna från tv-serien DuckTales, för vilken Frankrike-studion svarade. Delvis som en följd av att denna film inte nådde upp i de ekonomiska resultat som Disneykoncernen hade hoppats på dröjde det ända tills 1994, då Jafars återkomst fick premiär - denna film var ett samarbete mellan studion i Australien, som gjorde den första halvan av filmen, och den japanska studion, som gjorde den resterande delen.

Under 1990-talet fortsatte Disneys internationella studior att producera filmer, dels under de enskilda studiornas namn och dels under rubriken Walt Disney Television Animation. Från och med Peter Pan i Tillbaka till Landet Ingenstans (2002) sammanfördes dock de internationella studiorna under den nuvarande titeln. Under 2000-talet ökade produktionen av DisneyToons filmer kraftigt, samtidigt som en efter en av DisneyToon-studiorna tvingades slå igen. 2006 köpte Disney upp samarbetspartnern Pixar,

2007 uppgick studion i Feature Animation studio, som samtidigt döptes om till Walt Disney Animation Studios. Disneytoon Studios upphörde därefter med all framtagning av produkter som inte var del av Disney Consumer Products och inte längre producera uppföljningar till Disneyfilmer utan fokusera på spin-off och nya filmer.

Se även
Lista över filmer från DisneyToon Studios

Walt Disney Company
Amerikanska animationsstudior
Sager & Woerner

Sager & Woerner var en byggfirma i München i Tyskland . Dess chefsingenjör hette Fritz Todt och såväl Todt som företaget spelade en stor roll i rustningen inför andra världskriget.

Se även
Nazitysklands ekonomi

Ej längre existerande tyska företag
Företag bildade 1889
Företag upplösta 1980
Skagenröra

Skagenröra är en blandning av räkor, majonnäs och dill tillsammans med andra ingredienser som varierar efter smak och recept. Vanliga ingredienser utöver de tidigare är crème fraiche, gräddfil och rödlök. Citron och löj- eller sikrom är vanliga tillägg. En vanlig ingrediens på Västkusten (Sverige) är vit fisk av något slag eller crabsticks i små bitar. Det är inte ovanligt att man drygar ut den med det och röran blir då matigare.

Röran serveras ofta på en skiva rostat vitt bröd eller som fyllning till avokado eller bakad potatis.

Skagenröra är ett begrepp som används när man pratar om röran på Toast Skagen som Tore Wretman från början skapade.

Det finns även vegetariska alternativ till skagenröra som brukar gå under namnet "Tofuröra Skagen".

Referenser 

Smörgåspålägg
Såser
Pik Ismoil Somoni

Pik Ismoil Somoni (tadzjikiska: Қуллаи Исмоили Сомонӣ, Qullai Ismolil Somony; ryska: Пик Исмаила Самани, Pik Ismaila Samani) är Tadzjikistans högsta berg (7 495 meter över havet) och det högsta berget i före detta Sovjetunionen. Det ligger i västra delen av Pamir-bergen.

1933 döptes det av en sovjetisk expedition till Pik Stalina (пик Ста́лина, "Stalintoppen") efter Sovjetunionens diktator Josef Stalin men ändrade namn 1962 till Pik Kommunizma (пик Коммуни́зма, "Kommunisttoppen"). Efter Tadzjikistans självständighet döptes berget om 1998 till Pik Ismoil Somoni efter en persisk härskare på 700-talet e.Kr. som i Tadzjikistan räknas som nationens fader. Han är också känd som Saman Khuda och är samaniddynastins grundare.

Referenser 

Pamir
Berg i Tadzjikistan
Berg 7000 meter över havet eller högre
Kärnreaktion

En kärnreaktion är en ämnesomvandling där en atomkärna, genom att reagera med en annan partikel, genomgår en förändring och bildar en eller flera produkter. Detta kan vara en ny isotop, ett nytt grundämne, eller nya elementarpartiklar. Detta fenomen är både kärnkemiskt och kärnfysikaliskt. Den kemiska aspekten berör själva ämnesomvandlingen och den fysikaliska aspekten berör energiförändringar och potentiell strålning som emitterar från processen.

Exempel på kärnreaktioner kan vara att en neutron absorberas av en kärna medan en alfapartikel lämnar den ((n,α)-reaktion) eller att en proton absorberas varpå gammastrålning lämnar kärnan ((p,γ)-reaktion).

Kärnreaktioner sker bland annat i atmosfären där till exempel kol-14 bildas ((n,p)-reaktion för kväve-14) med hjälp av neutroner från den kosmiska strålningen. Kärnreaktioner för användning i forskningssyften eller i industriella syften sker företrädesvis genom bestrålning i kärnreaktorer (neutronbestrålning) eller i partikelacceleratorer. Den svenska produktionen av radionuklider i en av reaktorerna på anläggningen Studsvik utanför Nyköping upphörde 2005.

Olika typer av kärnreaktioner är: 
 fission : T.ex. ²³⁵U + n → ²³⁶U → ⁹²Kr + ¹⁴¹Ba + 3 n 
 kärnfusion : T.ex.  ¹²C + ¹H → ¹³N
 sönderfall : T.ex.  ²³⁸U →  ²³⁴Th + α

Skillnader mellan kemiska reaktioner och kärnreaktioner
 Ett exempel på en tydlig skillnad mellan en vanlig kemisk reaktion och en kärnreaktion är att en vanlig kemisk reaktion kan ej ändra en atomkärnas massa, men denna regel gäller ej kärnreaktioner. Tvärtom är det nästan oundvikligt att massan förändras. 
 En annan skillnad är att mängden energi som frigörs vid en kärnreaktion är ofantligt större och härstammar från attraktionen mellan protoner och neutroner i kärnan som hålls ihop av den starka kärnkraften, och inte från den elektrostatiska attraktionen mellan protoner och elektroner såsom i en kemisk bindning. Samtidigt krävs det dock också en mycket större mängd aktiveringsenergi för att starta en kärnreaktion än en vanlig kemisk reaktion, ett undantag är dock naturligt sönderfall.
 I en vanlig kemisk reaktion kan inga nya partiklar skapas förutom fotoner när atomer exciteras vilket kallas kemiluminiscens. I en kärnreaktion däremot så kan nya partiklar skapas såsom antineutrinon till exempel.
 En vanlig kemisk reaktion kan teoretiskt sett involvera hur många atomer som helst, men i en kärnreaktion så är fokus alltid på den enskilda atomens kärna. Dessa olika reaktioners formler är dock kompatibla och i en disciplin inom kärnkemin kallad strålningskemi där man studerar kärnreaktioners radioaktiva påverkan hos kemiska reaktioner så är överlapp nödvändigt.

Se även
Radioaktivt sönderfall

Referenser

Noter 

Kärnfysik
Kärnkemi
Grundnivå

Grundnivå är en grundläggande nivå av högskole- eller universitetsutbildning, före avancerad och forskarnivå. Högskole- och universitetsutbildningar som kräver högst tre års heltidsstudier efter gymnasiet sker på grundnivå, enligt den svenska högskolereformen 2007. Grundnivån är första cykeln i Bolognaprocessen, och motsvarar i det sammanhanget bachelor's degree.

Högskolestudier på grundnivå kan i Sverige ge följande generella examina: högskoleexamen eller konstnärlig högskoleexamen efter två års studier, alternativt kandidatexamen eller konstnärlig kandidatexamen efter tre års studier. Dessutom kan det ge ett flertal yrkesexamina.

Se även 
Avancerad nivå

Referenser 

Högre utbildning
Högskoleutbildning i Sverige
Galanta

Galanta (ungerska: Galánta, tyska: Gallandau) är en liten stad med runt 16 000 invånare i Slovakien. Avståndet till Bratislava är 5 mil.

Externa länkar

Galanta officiella webbplats
Dingtuna-Lillhärads församling

Dingtuna-Lillhärads församling är en församling i Västerås pastorat i Domprosteriet i Västerås stift. Församlingen ligger i Västerås kommun i Västmanlands län.

Församlingens område ingick förr i Tuhundra härad.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2006 genom sammanslagning av Dingtuna församling och Lillhärads församling. Församlingen ingick därefter till 2014 i Dingtuna pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Västerås pastorat.

Kyrkor 
 Dingtuna kyrka
 Lillhärads kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Västerås kommun
Avancerad nivå

Svenska högskole- och universitetsutbildningar som kräver högst två års heltidsstudier efter kandidatexamen sker i huvudsak på avancerad nivå, enligt den högskolereform som genomfördes den 1 juli 2007. Avancerad nivå motsvarar den andra cykeln i Bolognaprocessen, eller det som i Finland kallas fördjupade studier. Högskolestudier på avancerad nivå kan i Sverige ge följande generella examina: magisterexamen efter ett års studier, alternativt masterexamen efter två års studier. Dessutom kan det ge ett flertal yrkesexamina. Ett mindre antal kurser på grundnivå kan ingå i en examen på avancerad nivå, beroende på lärosätets examensregler.

Se även
Grundnivå
Universitetskurs i Sverige
Examen#Svenska akademiska examina

Högskoleutbildning i Sverige
Högre utbildning
Örjan Sölvell

Olof Örjan Sölvell, född 23 september 1956 i Kortedala kyrkobokföringsdistrikt i Göteborg, är professor i företagsekonomi vid Handelshögskolan i Stockholm (HHS) och ekonomie doktor.  Han tog sin grundexamen vid HHS 1979 och doktorsexamen 1987. 2005 grundade han ett nytt forskningscenter vid HHS - Center for Strategy and Competitiveness (CSC). Sölvell var dean för SSE MBA 2004–2007, chef för Handelshögskolans forskarutbildning 2007–2012, Handelshögskolans prorektor 2010–2012 samt Inspektor för Handelshögskolans Studentkår (SASSE) 2010–2013.

Örjan Sölvell är sedan 2001 Senior Institute Associate vid Harvard Business School - Institute for Strategy and Competitiveness, lett av professor Michael E. Porter. De två har bland annat publicerat boken Advantage Sweden från 1991 (i samarbete med professor Ivo Zander vid Uppsala universitet), vilken introducerade klusterbegreppet, "industry clusters", i Sverige.

Örjan Sölvell har skrivit rapporten The Cluster Initiative Greenbook från 2003 i samarbete med Christian Ketels och Göran Lindqvist.

I november 2022 debuterade Örjan Sölvell med romanen "Mühlenbock & Hammar - en grosshandlardröm i 1800-talets Göteborg"  som är en historisk roman baserad på Örjans morfars morfar Friedrich Mühlenbock och hans hustru Saras fantastiska levnadsöden.

Se även 
Lista över professorer vid Handelshögskolan i Stockholm

Referenser

Externa länkar
The Cluster Initiative Greenbook 

Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Svenska professorer i företagsekonomi
Forskare från Göteborg
Födda 1956
Levande personer
Män
Stensvattnet

Stensvattnet är en sjö i Bjurholms kommun i Ångermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Leduån.

Stensvattnet i Bjurholms kommun är Leduåns stora källsjö. Sjön är 5 km lång och största djup är 23 m. I sjön finns ett bestånd av sik, som förr brukade fiskas med isnot.

Det finns ingen bosättning vid sjön. En kortvarig sådan förekom på udden Skatan i början av 1900-talet.

Vid Stensvattnets utlopp till Stensvattsbäcken uppförde år 1875 Olofsfors bruk en fördämning i syfte att reglera vattenföringen i Leduåns nedre lopp.

Delavrinningsområde 
Stensvattnet ingår i delavrinningsområde (708724-165971) som SMHI kallar för Utloppet av Stensvattnet. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Leduån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (58 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
Lista över insjöar i Bjurholms kommun

Källor 

Tre århundradens bygd , Bjurholm 1999

Externa länkar 

Insjöar i Leduåns avrinningsområde
Insjöar i Ångermanland
Insjöar i Bjurholms kommun
Leduåns avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer
Peugeot Expert

Peugeot Expert är ett nyttofordon som introducerades 1995 och kom till genom ett samarbete mellan Peugeot, Citroën och Fiat. Modellerna Fiat Scudo och Citroën Jumpy är till stora delar identiska med Expert. Modellen finns som täckt skåpbil och som pickup och i Sverige finns den även i ett så kallat Boxlineutförande. Lastvolymen för skåpvarianten är 4-5 m³ beroende på axelavstånd. På vissa marknader finns den också i en minibussvariant med inredd bakdel. Expert genomgick en ansiktslyftning år 2004 och ersattes under hösten 2006.

Expert
Skåpbilar
Framhjulsdrivna fordon
Operation Blixt

Operation Blixt (kroatiska: Operacija Bljesak) var en offensiv militär operation som genomfördes av den kroatiska armén under det kroatiska självständighetskriget. Operationen genomfördes i början av maj 1995 och dess mål var att återerövra de områden i västra Slavonien som intagits av de serbiska separatisterna och som av dessa införlivats i Serbiska republiken Krajina under striderna 1991.

Offensiven varade i tre dagar och slutade med att de serbiska styrkorna drog sig tillbaka och att de kroatiska myndigheterna återtog kontrollen över området. Operation Blixt ansågs vara en förberedande operation inför den mer ambitiösa Operation Storm som följde i augusti samma år.

Anfallet 
Operationen inleddes på morgonen den 1 maj 1995 då 7 200 kroatiska soldater gick in i området.  Serbiska republiken Krajinas styrkor i området utgjordes av omkring 8 000 serbiska soldater, poliser och paramilitärer. Oförberedda och överväldigade drog sig de serbiska styrkorna snart tillbaka och den 3 maj förklarade den kroatiska armén operationen avslutad.

Följder 
De serbiska styrkorna svarade med att beskjuta den kroatiska huvudstaden Zagreb. Under  raketattackerna mot Zagreb den 2 och 3 maj 1995 dödades 7 civila personer och 214 skadades.

Omkring 83 serbiska civila omkom i samband med offensiven. Ungefär 30 000 serber tvingades fly sina hem. De flesta tog sig över floden Sava som utgör gräns mellan Kroatien och Bosnien-Hercegovina och in i den angränsande bosniska statsbildningen Republika Srpska.

Se även 
 Erdutavtalet

Referenser 

Blixt
1995 i Kroatien
Tillriktning

Med tillriktning menas inom typografin det mellanrum som finns mellan de olika bokstäverna i ett ord. Tillriktningen kan ändras antingen genom kerning, eller genom spärrning/knipning.

Knipning avser den generella sammanträngningen av bokstäverna. Gäller det en individuell justering av avståndet mellan två bokstäver kallas det kerning.

Källor

Typografi
Gunnar Ståldal

Gunnar Ståldal, född 4 december 1929 i Vänersborg, död 11 november 2016 i Stockholm, var en svensk författare och debattör.

Biografi 
Ståldal studerade i sin ungdom teologi och filosofi i Lund samt historia i Stockholm och arbetade sedan som lärare, bland annat i religionskunskap. Han grundade och drev tidskriften Nya Fritänkaren, en publikation fokuserad på etik och livsåskådning, vetenskap och folkbildning, som drevs i Humanisterna Stockholms regi fram till 2009. 1993 utgav han boken Välj själv! som blev ett betydelsefullt bidrag till framväxten av de ungdomsläger som Humanisterna varje år genomför som ett alternativ till kristna konfirmationsläger. Under ett tiotal år användes boken som grund för en studiecirkel för ungdomar som därigenom lärde sig mer om kritiskt tänkande, att beröra filosofiska frågeställningar och att grunda sina åsikter i en humanistisk livsåskådning. Under ett antal år arbetade Ståldal också med att marknadsföra Humanisterna genom närradioprogram.

Ståldal var ordförande för Humanisterna 1994–1995, samt för Humanisternas lokalavdelning i Stockholm 1984–2004. Han utsågs 2008 till hedersmedlem i Humanisterna som ett erkännande för de många års arbete han lagt ned.

Bibliografi
1966–1969 - Religionskunskap i grundskolan läroboksserie tillsammans med Lennart Husén)
1986 – En okänd revolution
1986 – Klerkernas förräderi : det är inte sant, att hela vår kultur vilar på kristen grund
1988 – Religionens nytta tillsammans med Sven Lagerstedt
1989 – Det kritiska tänkandet
1990 – Den okända revolutionen
1993 – Välj själv!

Referenser

Noter

Externa länkar
Nya Fritänkaren

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1929
Män
Avlidna 2016
Personer från Vänersborg