kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ceredigion

Ceredigion är ett grevskap och en kommun (principal area) i västra Wales. Det var tidigare en del av Dyfed, och var innan dess känt som Cardiganshire (kymriska: Sir Aberteifi). Det gränsar mot Gwynedd, Powys, Carmarthenshire och Pembrokeshire, och mot väst ligger Cardiganbukten. Namnet betyder "Ceredigs land", som refererar till Cuneddas son, en hövding som skall ha erövrat stora delar av Wales under 400-talet.

Kommunen upprättades den 1 april 1996. Mellan 1974 och 1996 utgjorde den ett distrikt i Dyfed. Då kommunen upprättades fick den det traditionella namnet Cardiganshire, men det blev ändrat till det kymriska namnet Ceredigion dagen efter. 2017 hade Ceredigion 72 992 invånare

De kambriska bergen täcker mycket av den östliga delen av Ceredigion, men det i söder och väst är platta landskap. Högsta punkt är Plynlimon med omkring 757 meter över havet. Fem floder har sin källa där: Severn, Wye, Dulas, Llyfnant och Rheidol. Den viktigaste floden är Teifi, som utgör gränsen till Carmarthenshire och Pembrokeshire. Längs kusten finns det flera sandstränder.

Orter i Ceredigion
Dessa orter har status som town (småstad/köping):
Aberaeron
Aberystwyth
Cardigan
Lampeter
Llandysul
New Quay
Newcastle Emlyn (huvuddelen ligger i  Carmarthenshire)
Tregaron

Communities 
Ceredigion är indelat i 51 communities:

Aberaeron
Aberporth
Aberystwyth
Beulah
Blaenrheidol
Borth
Cardigan
Ceulanamaesmawr
Ciliau Aeron
Dyffryn Arth
Faenor
Geneu'r Glyn
Henfynyw
Lampeter
Llanarth
Llanbadarn Fawr
Llanddewi Brefi
Llandyfriog
Llandysiliogogo
Llandysul
Llanfair Clydogau
Llanfarian
Llanfihangel Ystrad
Llangeitho
Llangoedmor
Llangrannog
Llangwyryfon
Llangybi
Llangynfelyn
Llanilar
Llanllwchaiarn
Llanrhystyd
Llansantffraed
Llanwenog
Llanwnnen
Lledrod
Melindwr
Nantcwnlle
New Quay
Penbryn
Pontarfynach
Tirymynach
Trawsgoed
Trefeurig
Tregaron
Troedyraur
Y Ferwig
Ysbyty Ystwyth
Ysgubor-y-Coed
Ystrad Fflur
Ystrad Meurig

Referenser 

 
Wales traditionella grevskap
Wales kommuner
Bostadsutskottet

Bostadsutskottet (BoU) var fram till 2006 ett utskott i Sveriges riksdag. Utskottet beredde bland annat frågor om bostäder och om tomträtt, vattenrätt, planläggning av bebyggelse, fysisk planering, fastighetsbildning och lantmäteri samt ärenden om rikets administrativa indelning och sådana kommunfrågor som inte tillhör något annat utskotts beredningsområde.

1 oktober 2006 slogs utskottet samman med lagutskottet, och bildade civilutskottet. Den sista ordföranden i utskottet var Ragnwi Marcelind (kd), 2006.

Utskottet hette Civilutskottet från 1970 till halvårsskiftet 1983, men bytte namn till Bostadsutskottet för att undvika förväxling med Civildepartementet som 1 januari 1983 bytt namn från Kommundepartementet. Samtidigt förändrades utskottets beredningsområden genom att ärenden om konsumentskydd flyttades till Lagutskottet, ärenden om arbetstid och semesterlagstiftning till Arbetsmarknadsutskottet samt invandrarfrågor överfördes till Socialförsäkringsutskottets bord.

Lista över utskottets ordförande
Erik Grebäck (c) 1971–1973
Kjell A. Mattsson (c) 1976–1987	
Agne Hansson (c) 1987–1994
Knut Billing (m) 1994–2002
Göran Hägglund (kd) 2002–2004
Ragnwi Marcelind (kd) 2004–2006

Referenser

Externa länkar 

Ej längre existerande utskott i Sveriges riksdag
Bostadspolitik i Sverige
Göteborgs FF

Göteborgs FF (GFF) är en svensk fotbollsklubb grundad den 20 augusti 1897 i Göteborg av Wilhelm Friberg och är en av Sveriges äldsta fotbollsklubbar. Klubben kom på andra plats två gånger i svenska mästerskapet, (först 1899 och sedan 1903) som bestämde svenska mästaren i tidig svensk fotboll. Klubben var en så kallad farmarklubb till Örgryte IS och under den eran spelade de sina hemmamatcher på Valhalla IP som ägdes av Örgryte IS.

Göteborgs FF deltog i de två första säsongerna av Svenska Serien (föregångaren till Allsvenskan) där de år 1910 slutade femma och blev exkluderade efter säsongen. Men de deltog igen följande år eftersom lämnade serien efter första omgången 1911. Dock slutade klubben på sjätte plats och åkte ur igen och har aldrig varit i högsta serien sedan dess även om de spelade i svenska mästerskapen efteråt.

Herrlaget har spelat större delen av 2000-talet i division 5B Göteborg. 2007 åkte man ur division 5 och efter det året så vann laget 3 divisioner på 4 år; division 6C 2008, division 5B 2009 och division 4B 2011. Sedan 2013 spelar laget återigen i Division 4B.

Damverksamheten återstartades efter många år 2009 och spelade första året i division 5. Obesegrade gick de första året upp i dåvarande division 4. Efter några seriesegrar kvalificerades laget upp till division 2. 2019 vann damerna både division 2 och division 3. Guldhattarna var talrika. 2020 spelade de därför i division 1, men efter en halv Corona-drabbad säsong föll laget den sista omgången ner under nedflyttningsstrecket. 

Damlaget spelar 2022 i Division 2 Västra Götaland  och i division 3A Göteborg. Damtruppen tränas i år av Peter Ohlsson. 

Göteborgs FF har ett mycket nära samarbete med ungdomsklubben Azalea BK. De två klubbarna bildar en enhet med Azalea BK som ungdomsdel och Göteborgs FF som seniordel. Göteborgs FF:s herr- och damjuniorer spelar under namnet Göteborgs FF/Azalea BK. Herrjuniorerna spelar i Division 1 Göteborg och damjuniorerna i Division 2 Göteborg under 2022. Många damjuniorer har under året testat på att spela seniorfotboll och det med den äran. 2019 tog Björn Henning herrjuniorerna till en historisk serieseger i Junior Pojkar Div 1.

Kända spelare och tränare
Karl Corneliusson                                                      
Erik Johansson                                                          
Hans Gren                                                                  
Örjan Glans
 Hans Blomqvist
Anton Glanzelius
Josef Börjesson
Nils Eriksson
Björn Henning (f.d huvudtränare för herrjunior)
Sofia Palmqvist
Kristin "Krickan" Carlsson
Kajsa Thornfalk

Statistik

Externa länkar
Klubbens hemsida
Herrlagets hemsida
Damlagets hemsida

Fotbollsklubbar i Göteborg
Sportklubbar bildade 1897
Försvarsutskottet (Sverige)

Försvarsutskottet (FöU) är ett utskott i Sveriges riksdag. Utskottet bereder ärenden om den militära och – i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning – den civila delen av totalförsvaret samt ärenden om samordningen inom totalförsvaret. Utskottet bereder även ärenden om fredsräddningstjänst och kustbevakning.

Utskottets kanslichefer har sedan 1971 varit Styrbjörn Lindow, Michael E:son Sahlin, Berndt Bodin (t f), Peter Lagerblad, Ingemar Wahlberg och är sedan 2015 Lars Franzén.

Lista över ordförande

Lista över vice ordförande

Se även 
 Försvarsexportmyndigheten
 Exportkontrollrådet
 Försvarsdepartementet
 Sveriges försvarsminister

Referenser

Externa länkar 
Riksdagen - Försvarsutskottet

Utskott i Sveriges riksdag
Conwy (kommun)

Conwy är en kommun (principal area) med county borough-status i norra Wales. Den ligger i ett område som tidigare tillhörde Caernarfonshire och Denbighshire. Större delen av befolkningen bor längs kusten, främst i städerna Conwy, Abergele, Llandudno och Colwyn Bay. I inlandet är Llanrwst den största orten. 

Kommunen upprättades den 1 april 1996 genom sammanslagning av distrikten Aberconwy och Colwyn. Det första namnet var Aberconwy and Colwyn, men kommunfullmäktige ändrade detta dagen efter till Conwy.

Floden Conwy rinner från Snowdonia genom Betws-y-Coed ut i Irländska sjön vid Conwy Castle.

Administrativ indelning 
Kommunen är indelad i 35 communities:

 Abergele
 Betws Yn Rhos
 Betws-y-Coed
 Bro Garmon
 Bro Machno
 Caerhun
 Capel Curig
 Cerrigydrudion
 Colwyn Bay
 Conwy
 Dolgarrog
 Dolwyddelan
 Eglwysbach
 Henryd
 Kinmel Bay and Towyn
 Llanddoged and Maenan
 Llanddulas and Rhyd-y-Foel
 Llandudno
 Llanfair Talhaiarn
 Llanfairfechan
 Llanfihangel Glyn Myfyr
 Llangernyw
 Llangwm
 Llannefydd
 Llanrwst
 Llansannan
 Llansantffraid Glan Conwy
 Llysfaen
 Mochdre
 Old Colwyn
 Penmaenmawr
 Pentrefoelas
 Rhos-on-Sea
 Trefriw
 Ysbyty Ifan

Källor

Externa länkar

 
Wales kommuner
Justitieutskottet

Justitieutskottet (JuU) är ett utskott i Sveriges riksdag. Utskottet bereder ärenden som rör rättsväsendets olika myndigheter, bland annat domstolarna, åklagarväsendet, polisväsendet och kriminalvården samt ärenden som rör brottsbalken, rättegångsbalken och lagar som ersätter eller har nära samband med föreskrifter i dessa balkar.

Lista över utskottets ordförande

Lista över utskottets vice ordförande

Referenser

Externa länkar 
Riksdagen - Justitieutskottet

Utskott i Sveriges riksdag
Visnaren

Visnaren är en sjö söder om Åkers styckebruk i Strängnäs kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Råckstaån (Bergaån) , som rinner ut i Läggesta, förbunden med Mälaren. Visnaren är också den nordligaste sjön i en sprickdal som fortsätts söderut av Marvikarna samt sjön Klämmingen i Gnesta kommun, vilken via Trosaån rinner ut i Östersjön.

Visnaren skiljdes från Mälaren runt Kristi födelse. Namnet har av Svante Strandberg tolkats som "sjön vid vattenkroken", syftande på den vattenkrok som tidigare löpte från Gripsholmsviken längs Råckstaån mot Visnaren.

Delavrinningsområde 
Visnaren ingår i delavrinningsområde (656984-157476) som SMHI kallar för Utloppet av Visnaren. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 21 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Råcksta å (Bergaån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (40 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 12 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Strängnäs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Norrströms avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Strängnäs kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Flintshire

Flintshire (kymriska: Sir y Fflint) är ett grevskap och en kommun (principal area) i norra Wales. Det gränsar mot Wrexham och Denbighshire i Wales, och Merseyside och Cheshire i England. Huvudort är Mold. Den 30 juni 2017 hade Flintshire  invånare.

Det traditionella grevskapet
Det nuvarande grevskapet upprättades år 1996, men Flintshire har längre historia. Gränsen för det traditionella och det administrativa grevskapet stämmer inte överens. Speciellt gäller detta enklaven Maelor Saesneg, som administreras som en del av Wrexham, och Prestatyn och Rhyl som en del av Denbighshire.

Större orter i Flintshire
 Buckley
 Connah's Quay
 Flint
 Hawarden
 Holywell
 Mold

Administrativ indelning 
Flintshire är indelat i 36 communities:   

 Argoed
 Bagillt
 Broughton and Bretton
 Brynford
 Buckley
 Caerwys
 Cilcain
 Connah's Quay
 Flint
 Gwernaffield with Pantymwyn
 Gwernymynydd
 Halkyn
 Hawarden
 Higher Kinnerton
 Holywell
 Hope
 Leeswood and Pontblyddyn
 Llanasa
 Llanfynydd
 Mold
 Mostyn
 Nannerch
 Nercwys
 Northop
 Northop Hall
 Penyffordd
 Queensferry
 Saltney
 Sealand
 Shotton
 Trelawnyd and Gwaenysgor
 Treuddyn
 Whitford
 Ysceifiog

Referenser 

Flintshire
Wales kommuner
Kulturutskottet (Sverige)

Kulturutskottet (KrU) är ett utskott i Sveriges riksdag. Utskottet bereder ärenden om allmänna kultur- och bildningsändamål, folkbildning, ungdomsverksamhet, internationellt kulturellt samarbete samt idrotts- och friluftsverksamhet. Utskottet bereder även kyrkofrågor och ärenden om radio och television i den mån de inte tillhör konstitutionsutskottets beredning.

Utskottets ordförande är Amanda Lind (MP) och dess vice ordförande är Robert Hannah (L).

Lista över utskottets ordförande

Lista över utskottets vice ordförande

Referenser

Externa länkar 
Riksdagen - Kulturutskottet

Utskott i Sveriges riksdag
Läggesta

Läggesta är en järnvägsstation mellan Strängnäs och Nykvarn på Svealandsbanan. Stationen, som har fått sitt namn efter en före detta by i Kärnbo socken, ligger invid Mälaren och E20, mellan Mariefred och Åkers styckebruk i Strängnäs kommun. Från Läggesta station går regelbundet bussar till och från Mariefred, Stallarholmen och Åkers Styckebruk. Vid stationen stannar även bussar till och från Strängnäs, Södertälje och Gnesta, samt en direktbuss till Eskilstuna. Sörmlandsleden passerar vid Läggesta. Intill Läggesta, i riktning mot Mariefred, ligger det växande bostadsområdet Marielund.

Läggesta by  
Läggesta by har bestått av tre gårdar, som på en karta från 1719 benämns som Opgården, Millangården och Lillgården. De fanns kvar under 1800-talets senare hälft. I början av 1970-talet fanns bara en av gårdarna, Oppgården, kvar. Byn har haft två soldattorp, som låg nära bron över vattendraget som förband Mälaren med sjön Bondkroken. Den första bron anlades 1604. Tidigare hade trafiken skötts med färja. Öster om bron fanns ett utskeppningsställe för järn från Skeppsta bruk i Åker och Forsbro i Gåsinge socken. De bägge bruken hade även magasin på platsen. Det området, som ligger vid en udde i Mälaren, heter fortfarande Malmudden. På den östra sidan av bron fanns ett värdshus, Läggesta gästgivaregård, som tidigare hette Sätra krog. Värdshuset, ett kronoskattehemman som lydde under Stora Sundby fick privilegier av Kommerskollegium år 1693. Värdshusets skjutsskyldigheter uppförde år 1909. Värdshuset brann omkring år 1970 men byggdes upp igen och inrymmer numera företagslokaler.

Läggesta Nedre 

Den ursprungliga järnvägsstationen låg vid Norra Södermanlands järnväg (även kallad Eskilstunabanan) som invigdes 1895. Persontrafiken upphörde januari 1994 på Norra Södermanlands Järnväg, i samband med att byggandet av Svealandsbanan tog fart, som skulle ersätta Norra Södermanlands Järnväg. Det gamla stationshuset ligger praktiskt taget under den nya järnvägsviadukten på Svealandsbanan och kallas numera Läggesta Nedre. Sedan år 1997 var det slutstation på den smalspåriga (600 mm) museijärnvägen Östra Södermanlands Järnväg, som går mellan Mariefred och Läggesta. Museijärnvägen drivs av en museiförening som kallas för ÖSIJ. På gamla Norra Södermanlands Järnvägs sträckning Läggesta-Taxinge Näsby har ÖSIJ kört normalspårig rälsbuss Y7 under åren 1999–2008. 

År 2008–2011 byggdes sträckan om från 1435 mm normalspår till 600 mm smalspår, och kontaktledningstolparna togs bort. Den 25 maj 2011 invigdes den ombyggda sträckan mellan Läggesta Nedre och Taxinge-Näsby station av kung Carl XVI Gustaf.

Tänkbart område för en ny stad 
I den bostadspolitiska debatten under regeringen Löfven har Läggesta nämnts som en möjlig lokalisering av en ny stad. Detta som dellösning på bostadsbristen.

Externa länkar 
Östra Södermanlands järnväg (ÖSlJ)

Referenser

Vidare läsning 

Mariefred
Björkhamre köping

Björkhamre köping var en tidigare kommun i Gävleborgs län.

Administrativ historik
Den 23 maj 1919 inrättades Björkhamre municipalsamhälle av byarna Heden, Björktjära och Hamre inom Bollnäs landskommun. Tanken var att Björkhamre skulle inkorporeras med Bollnäs köping och därför kunna öppna möjligheterna för Bollnäs att ansöka om stadsprivilegier. På grund av marktvister bröts dock municipalsamhället istället ut ur kommunen för att bilda Björkhamre köping den 1 januari 1923. Björkhamre kom att helt omsluta Bollnäs i norr och väster.

Alla planer på en sammanslagning låg åt sidan fram till 1930-talet, då de båda köpingarna allt mer började samarbeta med varandra. 

Björkhamre köping förblev hela tiden lillebror till Bollnäs köping och 1939 ansökte Björkhamre tillsammans med Bollnäs om att få bilda Bollnäs stad. Den 1 januari 1942 blev Bollnäs stad och Björkhamre inkorporerades i den nybildade staden.

Köpingen tillhörde Bollnäs församling.

Köpingsvapen
Björkhamre köping förde inte något vapen.

Politik

Mandatfördelning i valet 1938

Se även
 Bollnäs
 Bollnäs församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Bollnäs kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Merthyr Tydfil

Merthyr Tydfil (kymriska: Merthyr Tudful) är en ort i kommunen Merthyr Tydfil i södra Wales. Staden ligger i det bevarade grevskapet Mid Glamorgan och det historiska grevskapet Glamorgan. Orten har 43 820 invånare (2011), kommunen hade 58 802 invånare (2011). Tätorten (inklusive Abercanaid och Troedyrhiw) hade 35 488 invånare vid folkräkningen 2001, på en yta av 9,87 kvadratkilometer.

Före den industriella revolutionen var Merthyr Tydfil en liten landsbygd. Men den låg nära förekomster av järnmalm, kol, kalksten och vatten, något som gjorde platsen idealisk för järnverk. Detta gjorde till att den år 1851 var Wales största stad, med 46 000 invånare. Merthyr Tydfils invånarantal nådde sin höjdpunkt 1911, med 80 990 invånare. Därefter har staden stadigt tappat befolkning, speciellt under 1920- och 1930-talen. Läget har dock stabiliserats under senare tid.

Dagens gränser fastställdes 1974. Den tidigare landstingsfria kommunen (county borough) blev något utvidgad så att den också täckte Vaynor i Glamorgan och Bedlinog i Breconshire, och blev omdefinierad till ett distrikt i Mid Glamorgan. Den 1 april 1996 blev distriktet återigen en county borough.

Stadens fotbollsklubb heter Merthyr Tydfil FC, med smeknamnet The Martyrs.

Merthyr Tydfil var värdstad för den nationella Eisteddfodfestivalen år 1881 och 1901.

Källor

Orter i Merthyr Tydfil
Söderleden

Söderleden kan avse:

 Söderleden, Göteborg – en del av Göteborgs ringled, även i Mölndal, se E6.20
 Söderleden, Borås – en infartsled i Borås, se Riksväg 41
 Söderleden, Linköping – en väg i Linköping
 Söderleden, Norrköping – en förbifart i Norrköping, se E22 (Sverige)
 Söderleden, Stockholm – en vägled i Stockholm
 Söderledstunneln – en tunnel mellan Centralbron och Johanneshovsbron på Södermalm
 Söderleden, Strängnäs – en väg i Strängnäs
 Söderleden, Växjö – en väg i Växjö

Se även
Södra Infartsleden
Södra länken
Västerleden

Västerleden kan syfta på:

 Västerleden – en del av Göteborgs ringled, se E6.20
 Västerleden, Helsingfors en infartsled i Helsingfors
 Västerleden, Örebro – en motorväg förbi Örebro
 Västerleden – en förbifart i Dennispaketet, se Förbifart Stockholm

Se även
Västra leden
Västerled
Västlänken
Österleden
Norrleden
Söderleden

Vägar i Sverige
Herrgårds Aquavit

Herrgårds Aquavit, kryddat brännvin från Vin & Sprit med whiskyton. Lagrad på sherryfat. Herrgårds Aquavit är kryddad med kummin, fänkål och koriander. Herrgårds Extra är kryddad med rönnbär, kummin, anis, fänkål och koriander.

Akvavit
Svenska spritdrycker
Monmouthshire

Monmouthshire (kymriska: Sir Fynwy) är ett grevskap och en kommun (principal area) i sydöstra Wales. Huvudort är Usk. Det nuvarande grevskapet upprättades den 1 april 1996. Det omfattar östra halvan av det historiska grevskapet Monmouthshire, som sedan 1974 kallas Gwent och sedan 1996 är ett bevarat grevskap (preserved county, det vill säga ett ståthållarskap). Det nuvarande Monmouthshire ersatte distriktet Monmouth med tillägg av en mindre del av distriktet Blaenau Gwent. Den 30 juni 2017 hade Monmouthshire  invånare.

Större orter

Administrativ indelning 
Monmouthshire delas in i 30 communities:

 Abergavenny
 Caerwent
 Caldicot
 Chepstow
 Crucorney
 Devauden
 Gobion Fawr
 Goetre Fawr
 Grosmont
 Llanarth
 Llanbadoc
 Llanelly
 Llanfoist Fawr
 Llangybi
 Llantilio Pertholey
 Llantrisant Fawr
 Magor with Undy
 Mathern
 Mitchel Troy
 Monmouth
 Portskewett
 Raglan
 Rogiet
 Shirenewton
 Skenfrith
 St. Arvans
 Trellech United
 Usk
 Whitecastle
 Wye Valley

Sevärdheter
 Monmouth
 Trellech
 Wye Valley
 Black Mountains

Slott
 Chepstow Castle
 Raglan Castle
 Abergavenny Castle
 White Castle

Referenser 

 
Wales kommuner
Maria Lindberg

Maria Lindberg kan syfta på

En svensk skådespelerska, se Maria Lindberg (skådespelare)
En svensk radioprogramledare, se Maria Lindberg (radio)
En svensk boxare, se Maria Lindberg (boxare)
En svensk konstnär (född 1958) Maria Lindberg (konstnär)
En svensk konstnär (född 1919) Maria Lindberg (textilkonstnär)
En svensk aktivist, gift med Rickard Sandler, se Maja Sandler

Se även
Marie Lindberg
Neath Port Talbot

Neath Port Talbot (kymriska: Castell-nedd Port Talbot) är en kommun (principal area) med county borough-status i Glamorgan i södra Wales. Den gränsar mot Bridgend, Rhondda Cynon Taff, Powys, Carmarthenshire och Swansea. Namnet kommer från de två viktigaste städerna, Neath och Port Talbot. Den sistnämnda, Port Talbot, är dessutom huvudort.

Kommunen upprättades 1 april 1996 genom sammanslagning av distrikten Neath och Port Talbot. Delar av Lliw Valley blev också inlemmat i Neath Port Talbot. Kommunen fick först namnet Neath and Port Talbot men namnet ändrades dagen efter bildandet till det nuvarande.

Port Talbot, som är en gammal hamnstad sammanslogs redan i början av 1900-talet med Aberavon och Margam.

Större orter

Administrativ indelning
Neath Port Talbot är indelat i 33 communities:

 Aberavon
 Baglan
 Baglan Bay
 Baglan Moors
 Blaengwrach
 Blaenhonddan
 Briton Ferry
 Bryn
 Cilybebyll
 Clymer and Glyncorrwg
 Clyne and Melincourt
 Coedffranc
 Crynant
 Cwmafan
 Cwmllynfell
 Dyffryn Clydach
 Glyn-neath
 Gwaun-Cae-Gurwen
 Gwynfi and Croeserw
 Margam
 Margam Moors
 Neath
 Onllwyn
 Pelenna
 Pontardawe
 Port Talbot
 Resolven
 Sandfields East
 Sandfields West
 Seven Sister
 Taibach
 Tonna
 Ystalyfera

Referenser

Noter 

 
Wales kommuner
Slaget vid Lyck

Slaget vid Lyck var ett slag under Karl X Gustavs polska krig, mellan Sverige och Polen. Polen vann.

1656 i Polen
Lyck
Lyck
Lyck
Lyck
Powys

Powys är ett grevskap och en kommun (principal area) i östra Wales och det största till ytan. Det täcker de traditionella grevskapen Montgomeryshire, Radnorshire och Brecknockshire. Det blev upprättat år 1974 och var då delat i de tre distrikten Montgomery, Radnor och Brecknock (baserade på de traditionella grevskapen). År 1996 blev de distrikten avskaffade och gränsen blev något ändrad i nordöst. År 2017 hade Powys 132 447 invånare.

Grevskapet har fått sitt namn från kungariket Powys, ett av de viktigaste walesiska rikena på medeltiden. Det täckte ungefär samma område som idag. Powys blev till slut inlemmat i kungariket Gwynedd av Hywel ap Cadell.

Större orter

Communities i Powys 
För visst lokalt självstyre är Powys indelat i 110 communities. Se :Kategori:Communities i Powys för en komplett lista.

Referenser 

Wales kommuner
Wales bevarade grevskap