kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sammanbrottet

Sammanbrottet (L'Attaque du moulin, "Attacken mot möllan") är en kortare berättelse utgiven 1880 av Émile Zola
som en av sex berättelser av lika många författare i en samlad bok. Den har gjorts om till teater och opera samt ingår i tecknad form i serien Illustrerade Klassiker.

Handling 
Den 19 juli 1870 förklarade den franske kejsaren Napoleon III krig mot Preussen, det s.k fransk-tyska kriget har brutit ut. Romanen skildrar händelseförloppet ur två frivilligas perspektiv. En ung aristokrat, som till en början ser ner på den analfabetiske bonden i 40-årsåldern.
Emellertid räddar bonden livet på den unge aristokraten och vänskap uppstår. Den franska hären, Rhenarmén kallad, lider av svår brist på dugligt befäl. Snart marscherar trupperna från Rhen utan att ha avfyrat några skott. Civilbefolkningen klagar och beskyller soldaterna för feghet. Och när väl strid "äntligen" börjar har fransmännen ingen chans. Kejsar Napoleon III inringas vid staden Sedan och får både abdikera och ge sig till Otto von Bismarck.

Soldaterna tas tillfånga av tyskarna men lyckas fly om natten, varvid bonden skadas. Aristokraten för dock honom i säkerhet och bonden får läka sina sår. Aristokraten beger sig därefter till Paris, som inte vill ge sig. Frankrike splittras i Pariskommunen och Tredje franska republiken. När den nybildade republiken sätter in krigsmakten mot den proletärpräglade "Parisarmén" har bonden och aristokraten hamnat på motsatta sidor. Aristokraten kämpar för Pariskommunen, medan bonden kämpar för republiken. Vid ett republikanskt anfall råkar de båda mötas igen, och alltför sent upptäcker bonden att han stuckit sin bajonett i buken på aristokraten. Bonden tar med sig sin svårt sårade kamrat till en lägenhet och aristokraten dör i en säng. 

Émile Zola beskriver inte hela kriget, ej heller den tyska inmarschen i Paris eller bildandet av Kejsardömet Tyskland (en ceremoni som hölls i Spegelsalen på slottet i Versailles), utgångspunkten är helt och hållet fransk. 

Fransk litteratur
Skönlitteratur 1880
Lantmäteriverket

Lantmäteriverket (tidigare lantmäteristyrelsen, finska: Maanmittauslaitos, tidigare Maanmittaushallitus) i Finland är ett ämbetsverk som lyder under jord- och skogsbruksministeriet. 

Lantmäteriet som verk går tillbaka till 1600-talet. År 1633 bestämde drottning Kristina att man skulle inleda lantmäteriverksamhet för att "afmätha hwar bys ägor" i syfte att underlätta skattläggningen.

Nu gällande lag om lantmäteriverket stiftades 1991. Namnet lantmäteristyrelsen för den centrala myndigheten avskaffades 1994.

Ämbetsverket ansvarar för och tillhandahåller information om terräng och miljö, lantmäteriförrättningar, kartor, uppgifter om fastigheter och har ett nationellt sökregister. Lantmäteriverket omfattar förutom centralförvaltningen 6 nationella produktions- och serviceenheter och 12 lantmäteribyråer.  Hos Lantmäteriverket arbetar nästan 1 850 experter på 35 orter.

Generaldirektörer 
 Abraham Nordenstedt 1812–1820 
 Abraham Joachim Molander 1821–1828 
 Carl Gustaf Tawaststjerna 1828–1843 
 Jonas Ferdinand Bergenheim 1843–1845
 Alexander Rechenberg 1847–1854
 Claes Wilhelm Gyldén 1854–1872
 Berndt Otto Nymalm 1872–1887 
 Jaakko Sjölin 1887–1915 
 Otto Sarvi 1915–1917
 Kyösti Haataja 1917–1929 
 Väinö Ahla 1929–1950 
 Väinö V. Seppälä 1950–1960
 Viljo Niskanen 1960–1972 
 Lauri Kantee 1972–1991 
 Jarmo Ratia 1991–1999 
 Pauli Karvinen 1999-2000
 Jarmo Ratia 2000-2012
 Arvo Kokkonen 2012-2022
  2022-

Externa länkar
 https://web.archive.org/web/20110816234448/http://www.maanmittauslaitos.fi/sv/node/3098

Finländska statliga myndigheter
Lantmäteri
Göran Axelsson

Göran Axelsson, född 17 april 1939, är en svensk före detta idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Upsala IF.

Axelsson vann SM-guld på 5 000 m år 1963 och 1964.

Referenser

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1939
Levande personer
David Rangborg

David Axel Rangborg, född 25 februari 1982 i Solna, är en svensk skådespelare.

Biografi 
Rangborg är utbildad på Teaterhögskolan i Malmö 2004–2008 och har sedan dess medverkat i ett flertal TV och teaterproduktioner. Bl.a som "Svenne" i SVT:s Det mest förbjudna om författaren Kerstin Thorvall.

Filmografi

TV-serier

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Noter

Externa länkar 
David Rangborg på Uppsala stadsteater

Män
Födda 1982
Levande personer
Svenska skådespelare
Russkaja gontjaja

Russkaja gontjaja (Русская гончая, gontjaja uttalas goncjy), även kallad rysk stövare, är en hundras från Ryssland som används som drivande hund.

Historia 
Hundrastypen gontjaja anses ha en 500-årig historia i Ryssland. Som andra hundar av stövartyp räknas den till braquehundarna. Men enligt rasklubbarna har den ursprung i den ryska vinthunden borzoi och man skall ha fått fram en drivande hund genom inkorsning av lajkor. I den moderna aveln från slutet av 1800-talet har man bland annat använt harrier och nordiska stövare. Gontjajor var vanliga i Finland före ryska revolutionen, de har släktskap med finsk stövare och dunkerstövare. Nuvarande rasstandard fastställdes 1925. I Sverige har omkring ett hundra individer registrerats hos Svenska Kennelklubben (SKK).

Egenskaper 
Den ryska stövaren används mest till jakt efter hare och räv i Norden samt Ryssland. Russkaja gontjaja skall ha rovdjursskärpa och kan användas för jakt på björn, lodjur och räv, såväl som till jakt på hare och vildsvin. Den har främst varit allmogens jakthund, varför den inte decimerades på samma sätt som flera andra ryska jakthundar efter ryska revolutionen.

Utseende 
Russkaja gontjaja är grövre byggd än andra stövare. Pälsen är släthårig med underull, men tät och grov på gränsen till raggig. Färgen är oftast gul eller gulröd, ibland skiftande mot grått och med mörkare sadel eller oregelbundna fläckar. Gontjajan är känd för sin dansande, korta galopp och sitt sjungande drevskall.

Källor 
 Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, 
 Carl-Johan Adlercreutz: Hundar i världen, Västerås 2006, 
 Bo Bengtson: All världens hundar, Stockholm 1995, 
Russkaja gontjaja, Hundrasguiden, Svenska Kennelklubben (SKK) (läst 2011-07-06)
Rasstandard & Historia, Avelsrådet för russkaja gontjaja, Svenska Stövarklubben (läst 2011-07-06)

Externa länkar 
Rasspecifik Avelsstrategi (RAS), Svenska Stövarklubben 
Venäjänajokoirayhdistys Ry / Ryska stövares förening, Finland

Drivande hundar, samt sök- och spårhundar
Hundraser från Ryssland
Bengt Persson

Bengt Persson kan syfta på:

Bengt Persson (1928–1967), skådespelare
Bengt "BP" Persson (1939–2013), hinderlöpare
Bengt Persson (född 1954), militär
Jarl Burman

Jarl Steffan Burman, född 10 januari 1942 i Burträsks församling, Västerbottens län, död 6 augusti 2010 i Skellefteå Sankt Olovs församling, var en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Skellefteå AIK.

Burman vann SM-guld på både 5 000 meter och 10 000 meter år 1967.

Referenser

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1942 
Avlidna 2010
Personer från Burträsks socken
Rolf Hesselvall

Rolf Lennart Hesselvall, född 27 april 1946 i Bromma församling, Stockholm, död 10 januari 2014 i Södertälje
, var en svensk friidrottare (långdistanslöpare). Han tävlade för Mälarhöjdens IK samt Enhörna IF.

Hesselvall vann SM-guld på både 5 000 meter och 10 000 meter åren 1968 och 1969.

Referenser

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Svenska mästare i långdistanslöpning
Svenska idrottare under 1900-talet
Födda 1946
Avlidna 2014
Män
Göran Högberg

Göran Högberg, född 20 december 1948, död 21 januari 2019, var en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Enhörna IF.

Högberg vann fyra individuella SM-guld på 5 000 meter, maraton samt i terränglöpning. Han vann också de två första Göteborgsvarven 1980 och 1981.

Referenser

Källor

Svenska långdistanslöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1980
Svenska mästare i terränglöpning
Svenska mästare i maraton
Svenska mästare i långdistanslöpning
Svenska idrottare under 1900-talet
Födda 1948
Avlidna 2019
Män
Friidrottare i Enhörna IF
Rampac

RamPac är ett svenskt musiker-, låtskrivar- och musikproducent-team. Det består av Johan Ramström, född 17 december 1975, och Patrik Magnusson, född 17 mars 1970. Ramström är uppvuxen i Kalmar och Magnusson på södra Öland. De båda spelade tidigare i bandet Popshop. RamPac har bland annat producerat Swingfly och Crashdiet. Teamet är sedan 2002 stationerade i Stockholm.

Bakgrund

Ramström och Magnusson träffades i samband med att de startade gruppen Popshop. Popshop släppte ett album och därefter gick medlemmarna i bandet skilda vägar. De båda beslutade sig i stället för att satsa på kompositörs- och producentyrket och flyttade in i Cosmos studios och bildade Rampac. Genom åren har RamPac arbetat med bland andra Mick Mars, Nervo, Teron Beal, Andreas Carlsson, Jörgen Elofsson, Paul Stanley m.fl. RamPac har även medverkat i svenska melodifestivalen, som producent och låtskrivare.

Verk (i urval)

2002 - Annika Ljungberg - Sail Away
2004 - RBD - Fuego
2005 - Bad Candy
2005 - Nordman - Ödet var min väg
2007 - Tristan - The Borderline Generation
2008 - Zididada - Take It All
2009 - Swingfly - God Bless The IRS
2009 - Teron Beal - Dance At My Funeral
2010 - Crashdiet - Generation Wild
2011 - Swingfly - Awesomeness
2012 - Hamilton - My own worst enemy
2012 - Molly Sandén - Green Light
2013 - Amanda Fondell - Let The Rain Fall
2014 - Margaret Berger - Scream

Bidrag

Melodifestivalen (Sverige)
 Melodifestivalen 2002 - Sail Away, framförd av Annika Ljungberg, 3:a, blev utslagen i Andra Chansen.
 Melodifestivalen 2005 - Ödet var min väg, framförd av Nordman, slutade 9:a i finalen.
 Melodifestivalen 2006 - La Chica De La Copa, framförd av Pablo Cepeda, 7:a
 Melodifestivalen 2011 - Me and My Drum, framförd av Swingfly,

Externa länkar 
 RamPac
 Rampac Facebook

Svenska låtskrivare
Svenska musikproducenter
Team Hoyt

Team Hoyt var en fader (Dick Hoyt, född 1 juni 1940, död 17 mars 2021) och son (Rick Hoyt, född 10 januari 1962, död 22 maj 2023) från Holland, Massachusetts i USA, som tävlade tillsammans i olika atletiska sammanhang som maraton och triatlon. Rick hade cerebral pares och Dick drog Rick i en speciell båt när de simmade, bar honom i en speciell stol frampå cykeln, och puttade på honom i en speciell rullstol när de sprang.

Rick Hoyts födsel och uppväxt

Rick Hoyt diagnostiserades med cerebral pares vid födseln efter att hans navelsträng vreds runt hans nacke vilket blockerade flödet av syre. Som ett resultat av detta kan inte hans hjärna skicka rätt signaler till hans muskler. Många doktorer uppmuntrade Hoyts föräldrar att lägga in honom på sjukhus och informerade dem om att han inte skulle vara mer än en "grönsak". Hans föräldrar höll sig till att Ricks ögon skulle följa dem runt rummet, vilket gav dem hopp om att han i framtiden skulle kunna kommunicera. Föräldrarna tog varje vecka Rick till barnsjukhuset i Boston, där de träffade en doktor som uppmuntrade dem att behandla Rick som ett vanligt barn. Hans mor Judy spenderade timmar varje dag med att lära Rick alfabetet, och han lärde sig snart alfabetet.

Vid elva års ålder fick Rick efter visst framhärdande från sina föräldrar en dator som gjorde att han kunde kommunicera och detta gjorde det klart för andra att Rick var intelligent. Med denna kommunikationsutrustning kunde Rick även börja på allmän skola för första gången. 

Rick tog examen vid Boston University 1993 med en grad i specialutbildning och arbetade senare på Boston College i ett datalaboratorium med att hjälpa till att utveckla system för att underlätta kommunikation och andra uppgifter för handikappade personer.

Team Hoyt

1977 började Team Hoyt, efter att Rick inspirerats av en artikel om racing som han såg i en tidning. Dick Hoyt var inte en löpare och var närmare 37 år gammal. Efter deras första lopp sa Rick att "Pappa, när jag springer känns det inte som att jag är handikappad." Efter deras första lopp på fem engelska mil började Dick springa varje dag med en säck cement i rullstolen eftersom Rick var i skolan och studerade och kunde inte träna med honom. I februari 2008 hade de tävlat i 958 olika uthållighetstävlingar, och däribland 65 maraton och sex Ironman. De hade sprungit Boston Marathon 25 gånger.

De tävlar även i triatlon där Dick puttar på Rick under löpningen, där Rick sitter i en båt som Dick drar med ett rep som är fäst på hans kropp, och där Rick åker längst fram på en specialdesignad tandemcykel under cykeldelen.

Referenser

Externa länkar
Team Hoyts officiella webbplats
Ironman-tävling på Youtube
 Photo Gallery: Team Hoyt på SportsIllustrated.com
Intervju med Dick Hoyt den 16 juli 2007 efter att ha ärats, tillsammans med Rick, som TheFinalSprint.coms framgångssaga juli 2007.

Amerikanska triathleter
Amerikanska handikappidrottare
Maskör

Maskör är ett yrke där man förändrar andras utseende inom exempelvis film, TV och teater. Maskörens uppgift är att genom masker, sminkning, hår och andra hjälpmedel skapa rollfigurer för teaterföreställningar eller TV- och filminspelningar. Maskören kan både gå igenom manus och vara med på repetitioner eller inspelningar för att kontrollera att arbetet fungerar som tilltänkt under produktionen.

Maskörer som arbetar inom TV samarbetar ofta med makeup-artister, bildingenjörer och ljussättare. I större produktioner är en maskör ofta arbetsledare för makeup-artister.

Som maskör kan man vara fast anställd men det är också vanligt att arbeta som frilans. Arbetstiderna är ofta oregelbundna, eftersom man inom teatern, film- och TV-industrin vanligtvis arbetar kvällar och helger.

Maskörens arbetsuppgifter 
En maskörs arbete kan innebära att den, inför en föreställning eller inspelning, går igenom manus och är med på repetitioner. Maskören är också med och planerar rollfigurernas karaktär i samråd med regissören, scenografen, kostymdesignern och skådespelarna. Sedan är det maskörens uppgift att lägga förslag på masker, hår och sminkning för rollfigurerna. Under en föreställning eller produktion är det maskörens uppgift att sköta sminkning, omsminkning och perukbyten.

Masköryrket innebär både konstnärligt och hantverksmässigt arbete. För att kunna utforma en maskering för en rollfigur krävs att maskören exempelvis har teoretiska kunskaper i historia samt om samhället och sin publik. Maskören måste också vara yrkesmässigt skicklig inom många hantverkstekniker. Att tillverka peruker, masker och smink är vanliga arbetsuppgifter. Maskören kan också klippa, färga och permanenta hår och göra håruppsättningar vid behov.

Referenser

Noter

Webbkällor 

Yrken inom scenkonst
Bergums socken

Bergums socken i Västergötland ingick i Vättle härad, uppgick 1967 i Göteborgs stad och området ingår sedan 1971 i Göteborgs kommun, från 2011 i stadsdelsnämndsområdet Angered och motsvarar från 2016 Bergums distrikt. 

Socknens areal är 56,65 kvadratkilometer varav 54,64 land. År 2000 fanns här 3 231 invånare.  Tätorterna Olofstorp och Stenared, småorterna Furåsen, Björsared, Knipared, Skår och Torvhög samt kyrkbyn Bergum med sockenkyrkan Bergums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bergums församling och för de borgerliga frågorna bildades Bergums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Stora Lundby landskommun där denna del utbröts 1967 och uppgick i Göteborgs stad samtidigt som området övergick från Älvsborgs län till Göteborgs och Bohus län. Staden ombildades 1971 till Göteborgs kommun. Sedan Bergum 1967 blev en del av Göteborgs stad utgör socknen även primärområdet och stadsdelen Bergum. Området hörde 1989–2010 till stadsdelsnämndsområdet Lärjedalen som från och med 2011 ingår i Angered. Församlingen uppgick 2014 i Angereds församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bergum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vättle härad. De  indelta båtsmännen tillhörde Västergötlands båtsmanskompani.

Geografi och natur
Bergums socken ligger nordost om Göteborg kring Lärjeån. Socknen har odlingsbygd i ådalen och omges av bergstrakter, till del skogbevuxen.

Länsväg 190 går igenom socknen.

Vättlefjälls naturreservat som delas med Angereds socken samt Nödinge socken i Ale kommun ingår i EU-nätverket Natura 2000. Socknen är rikt på småsjöar.

Byar
Bingared
Björred
Björsared
Björsbo
Dansered
Dockered
Grisared
Gulleryd
Hovstorp
Häljered, by vid Lärjeån.

Högen
Kappered, by nära Lärjeån.
Knipared,  by nära Lärjeån.
Olofstorp, by vid Lärjeån.
Ryd
Skår, by vid Lärjeån.
Småkulla, by nära Lärjeån.
Skvalpan
Stenared
Torvhög, by vid Lärjeån.
Vråtsered, by vid Lärjeån.

Gårdar
Björsjöbacka
Björsjöås, tidigare hospitalshemman.
Bur
Häljebo, gård nära Lärjeån.
Krokryd, gård nära Lärjeån.
Kroksjölund
Måhult, gård som fram till 1880-talet var hospitalhemman]
Mollsjönäs, gård som fram till 1880-talet var hospitalhemman?
Rista, gård nära Lärjeån.
Roten, gård som fram till 1880-talet var hospitalhemman.
Rördalen
Sjötorpet
Skrapekärr
Västergård

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna, liksom ett gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet skrevs 1348 Bergem kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller berg och hem, 'boplats; gård'.

Nament skrevs förr Bergjum socken och Berghems socken.

Se även
 Bergums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Bergjums socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Vättle härad
Indelningar i Göteborgs kommun
Lerskädda

Lerskädda (Hippoglossoides platessoides) är en plattfisk i familjen spättor. Den kallas även lerflundra och bonde.

Utseende 
Lerskäddan är avlång och tunn med en konvex bakkant på stjärtfenan. Blindsidan (vänstersidan) är blåvit. Den har en kraftig mun och småtaggiga fjäll som gör att huden känns sträv. Arten kan bli drygt 80 cm lång och nå en vikt av 6,4 kg.

Vanor 
Arten är en bottenfisk som föredrar mjuka bottnar (sand och dy) och kan leva från några 10-tal meters djup till 3 000 meter. Vanligtvis håller den sig dock inom ett djup på 90 – 250 meter. Den föredrar vattentemperaturer mellan -0.5 och 2.5°C. Arten kan bli åtminstone 30 år gammal. Födan består av ryggradslösa djur som maskar, sjöborrar, ormstjärnor, kräftdjur och småfisk (fiskyngel). Själv utgör den föda för fiskar som torskfiskar, hälleflundra och rockor.

Fortplantning 
Lerskäddan blir könsmogen vid 2 till 3 års ålder i södra delen av utbredningsområdet; längre norrut tar tillväxten längre tid. Den leker under våren, då honan kan lägga mellan 50 000 och 300 000 ägg som kläcks efter omkring 2 veckor. Både ägg och de unga larverna är pelagiska.

Utbredning 
Arten finns i Nordatlanten från Rhode Island i USA till södra Labrador i Kanada och vidare via Grönland och Island till Brittiska öarna och Bretagne samt norrut längs Norges kust till Vita havet och Spetsbergen. Lerskäddan går in i Skagerack, Kattegatt och sydvästra Östersjön.

Taxonomi 
Arten delas upp i två underarter:
H. platessoides platessoides med utbredning i nordvästra delen av Atlanten, och
H. platessoides limandoides med utbredning i nordöstra delen.

Ekonomisk betydelse 
Arten fiskas i förhållandevis stor mängd, men används främst som industrifisk.

Referenser 

Plattfiskar
Tidaholms kyrka

Tidaholms kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Tidaholms församling i Skara stift. Den ligger i Tidaholms kommuns centralort.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes 1838-1841 efter ritningar av Överintendentsämbetets arkitekt Fredrik Blom. Den ersatte då Agnetorps medeltida kyrka som låg strax sydost om dagens kyrka. Agnetorps kyrka låg alltså närmare Tidans norra strand än vad dagens kyrka gör. Den nya kyrkan blev samtidigt gemensam kyrka för Agnetorps och  Baltaks socknar och även Baltaks medeltidskyrka kom att rivas i samband med bygget av den nya kyrkan. Den nya gemensamma kyrkan byggdes på initiativ av baronerna Rudbeck och von Essen.

1892 fick tornet sin nygotiska spira men behöll de tidigare murarna under spiran som är i nyklassicistisk stil. En nyklassicistisk tornhuv med lanternin togs alltså bort vid detta tillfälle. Samtidigt byggdes en ny sakristia. Arkitekt för detta projekt var Folke Zettervall.

Våren 2013 skedde det en brand i kyrkobyggnaden. Efter det genomgick delar av kyrkan en stor renovering som avslutades i början av 2014.

Inventarier 
Flera inventarier är bevarade från den gamla medeltida kyrkan.
 Altartavlan, dopfunten och ljuskronan kommer från 1600-talet.
 Altartavlan från 1658 skänktes av friherrinnan Catharina Charlotta Falkenberg.
 På den södra långväggen i vapenhuset finns en del vapen från släkten Papegoja, som tidigare var bosatta på Ramstorps gård i Agnetorps socken.
 Ett epitafium över befallningsmannen Anders Urlander (1649-1719) från Stora Håvens egendom hänger på vapenhusets norra långvägg.
 Predikstolen är från år 1700.
 Väggmålningen i vapenhuset gjordes till kyrkans 100-årsjubileum.
 Tidaholms kyrka har tre kyrkklockor. Lillklockan är från medeltiden, mellanklockan är från 1866 och storklockan är från 1578.

Orglar
 Den ursprungliga läktarorgeln byggdes av Johan Nikolaus Söderling och installerades 1841. Fasaden i empirestil fanns i huvudsak kvar framför det 1952 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB nybyggda verket. Den nuvarande orgeln byggdes 1996 av Grönlunds Orgelbyggeri och har 32 stämmor fördelade på två manualer och pedal samt 1000 Setzer-kombinationer av datoriserad typ. Orgelns klangliga gestaltning är påverkad av franskromantisk tradition.
 Den enmanualiga kororgeln är byggd av Walther Thür och har delade register.
 Det finns även en flygel i koret.

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar

Kyrkan
Kyrkobyggnader i Tidaholms kommun
Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader invigda 1841
Kyrkbränder i Sverige
Bränder 2013
1841 i Sverige
Sven Embertsén

Sven Hans Embertsén, född 16 december 1926 i Ängersjö församling, Jämtlands län, död 13 april 2003 i Sköns församling, Västernorrlands län, var en svensk civiljägmästare och skoglig doktor. Han var skogsdirektör vid SCA. Han invaldes 1979 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien och blev 1981 ledamot av Skogs- och Lantbruksakademien.

Källor 

Svenska jägmästare
Ledamöter av Kungliga skogs- och lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1926
Avlidna 2003
Personer från Ängersjö socken
Iskalla drag

Iskalla drag är en schackantologi från 2003 skriven av Schackakademiens ledamöter, med Bo Aurehl som redaktör. Många berömda svenska schackspelare, som exempelvis Pia Cramling, Jonny Hector och Tiger Hillarp Persson, bidrog till antologin. Ulf Andersson kommenterade även sitt kända vinstparti mot Anatolij Karpov i Milano 1975.

Referenser 

Schackböcker
Antologier
Svenska Schackakademien

Svenska Schackakademien, eller bara Schackakademien, är en akademi vars mål är att främja schackspelet i Sverige. Främst sker detta genom att tillföra resurser i form av ekonomiskt stöd, kompetens och nätverk.  Schackakademien bildades 1986 av Sveriges Schackförbunds dåvarande ordförande Christer Wäneus.

Schackakademien anordnade exempelvis schackpartiet mellan allmänheten och Christer Fuglesang 2009.

Iskalla drag, en antologi om schackets strategi, öppning samt mittspel och slutspel, utgavs av Schackakademien 2003.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbsida

Schackförbund

Intresseorganisationer i Sverige
Organisationer bildade 1986