Jägerhorn af Spurila

Jägerhorn af Spurila är en svensk-finländsk adlig ätt med nr 114 på Sveriges Riddarhus och nummer 5 på Finlands Riddarhus. Den svenska grenen utslocknade 1877, men ätten fortlever i Finland och i USA. En gren har återflyttat till Sverige och har representationsrätt på Sveriges Riddarhus sedan 1978.

Ätten är av gammalt frälse från Hevonpää, Pemar i Egentliga Finland. Exakt datum för adlande kan ej fastställas. Väpnaren Nils Pedersson i Hevonpää, som nämns 1464 och som för ett upphängt jakthorn i sigillet den 10 mars 1471 har ansetts vara stamfader för ätten. Frälsemannen Nisse Pedersson nämns som mycket sannolik farfar, och väpnaren Peder Nilsson som en sannolik far till Nils Pedersson i Hevonpää. Nisse Pedersson ägde frälsejord i Pemar; han fråndömdes mark i Loppis i samband med Nyköpings recess 1396 (genomförd i Finland 1405) och vidimerade en fastighetsaffär 1399. Peder Nilsson deltog i ett möte mellan frälsemän i Åbo 1439.

Genom överste Christer Classon af Spurila blev ätten introducerad vid riddarhusets instiftande i Sverige 1625 under nr 86 bland adelsmän, vilket nummer sedermera ändrades till 114. Namnet Jägerhorn af Spurila dokumenteras först 1634 i Ridderskapets och Adelns protokoll, troligen för att göra skillnad med ätten Jägerhorn af Storby, med liknande vapensköld, som då tog introduktion. Ätten uppflyttades till riddarklassen 1778. Immatrikulation på Finlands riddarhus ägde rum den 12 januari 1820 under nr 5.

I äldre genealogiska verk framställs ätterna Jägerhorn af Storby och de frälsesläkter med samma namn och liknande vapen i Hertonäs invid Helsingfors, varifrån ätten Jägerskiöld har sitt upphov, som utgreningar från ätten Jägerhorn af Spurila, och som stamfader en helt och hållet mytisk person Rötker Ingesson Jägarhorn, som skulle hava levat vid mitten av 1100-talet.

Enligt en fantasifull släktsägen har ätten Jägerhorn af Spurila sina rötter i Finland på 1100-talet då stamfadern skulle ha varit Erik den heliges vapendragare. Denna släktsägen sammanför ätterna Jägerhorn af Storby och Jägerskiöld som utgraningar till ätten Jägerhorn af Spurila. En släkttavla från 1769 anger släktsägnen enligt följande:

Jully Ramsay uppger dock i sitt arbete ´Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden att inga handlingar finns, som ger stöd för något samband mellan de tre ätterna, ett gemensamt ursprung för ätterna, vilkas gemensamma vapenbild, jägarhornet, burits också av flera andra frälsesläkter i Finland. Ramsay har däremot påvisat en ätteledning från den verklige Rötker Ingesson, underlagman i Finland 1392–1423, till Claes Kristersson Jägerhorn-Jägerskiöld.

Personer ur ätten

Där inte annat angivits, har personerna  varit verksamma i  Finland.
 Carl Fredrik Jägerhorn (1722–1773), militär
 Carl Johan Jägerhorn (1819–1890), ämbetsman
 Carl Magnus Jägerhorn (1730–1782), militär och landshhövding
 Fredrik Adolf Jägerhorn (1760–1817), militär
 Fredrik Anders Jägerhorn (1723–1801), militär och godsägare
 Georg Henrik Jägerhorn (1747–1826), militär och författare, bosatt i Sverige
 Johan Anders Jägerhorn (1757–1825), militär och politiker
 Reinhold Johan Jägerhorn (1716–1790), militär, godsägare och politiker

Källor 

 Kansallisbiografia 4, Seppo Suvanto
 Svenskt Biografiskt Lexikon, Grill
 Ättartavlor, Carpelan
 Finlands Riddarhus, Jägerhorniana
 Jägerhorn G.H. I fält för Gustaf III. Beskrivning över kampanjen i Savolax 1788–1790, Svenska litteratursällskapet i Finland (2004), 

Svenska adelsätter
Finländska adelsätter
Medeltida svenska ätter