Gunnar Dillner

Knut Abel Gunnar Dillner, född 10 maj 1875 i Säter, död 16 april 1942 i Stockholm, var en svensk bergsingenjör och industriman. 

Dillner blev student i Stockholm 1894, avlade examen från Bergshögskolan vid Kungliga Tekniska högskolan (KTH) 1898 samt studerade vid Polytechnikum i Zürich 1900 och vid Bergsakademien i Freiberg 1903. Han anställdes 1898 vid KTH:s materialprovningsanstalt, var dess föreståndare 1903-07 och tjänstgjorde samtidigt som extra lärare vid KTH i läroämnet metallernas egenskaper. Åren 1907-12 var han anställd i Johnsonkoncernen, de två sista åren som verkställande direktör för Avesta Jernverks AB. Åren 1912-16 var han extra föredragande och tillförordnad byråchef i Kommerskollegium, och arbetade under kristiden som ledamot av krigsförsäkrings- och industrikommissionerna (1914) samt av handelskommissionen (1915). Han fick kommerseråds namn 1915, var samma år delegerad vid svensk-engelska handelsunderhandlingarna samt var ledamot i ett flertal kungliga kommittéer.

Åren 1916-30 var Dillner verkställande direktör för Grängesbergsbolaget (TGO) och Gränges Gruv AB samt LKAB. Han blev ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien 1919 och författade ett stort antal uppsatser och avhandlingar i bergskemiska och metallurgiska frågor i Jernkontorets annaler, Stahl und Eisen och Teknisk tidskrift, vars huvudredaktör han var 1906-07. Han var ordförande i Svenska Teknologföreningen 1908 och i Industriförbundet 1925-27.

Han tillhörde släkten Dillner i Jämtland och var son till fältläkaren Knut Abel Sigfrid Dillner och sonson till Johan Dillner. Gunnar Dillner var gift tre gånger, först med Astri Maragreta Lucie född Stenberg (1879-1918) dotter till grosshandlare Axel och Lucie Stenberg, sedan Louise och sist med Sigrid Håkansson (1885-1938), dotter till kyrkoherde Gabriel Håkansson i Skön och Sofia född Norberg från Nätra. Hustruns syster Signe var gift med John Fredholm, son till ASEA:s grundare Ludvig Fredholm; en annan syster till henne, Thalmai, var gift med stadsarkitekt Albert Thurdin.

Bibliografi i urval
Om profning af brännmaterialier (Bihang till Jernkontorets annaler, 1900)
Om olika torfslags bränslevärde (tillsammans med Gunnar Andersson, Bihang till Jernkontorets annaler, 1901)
Om metallmikroskopien och dess användbarhet vid bedömandet af järns och ståls egenskaper: Föredrag vid Jernkontorets tekniska diskussionsmöte den 29 maj 1902 (1902)
Om järnets kolföreningar (Jernkontorets annaler, 1902)
Några synpunkter vid val af tackjärn för gjuteriändamål (Bihang till Jernkontorets annaler, 1902)
Om spritindustrien i Tyskland (tillsammans med Herman Juhlin-Dannfelt, Kongl. Jordbruksdepartementet, 7, 1903)
Den Brinellska kulprofningsmetodens användbarhet vid fastställande af sträckhållfasthetens-egenskaper hos järn och stål: Föredrag vid Jernkontorets tekniska diskussionsmöte den 29 maj 1903 (1903)
Bidrag till kännedom om värmevärdet hos de viktigare i Sverige använda bränslesorterna (tillsammans med Klas Sondén, Bihang till Jernkontorets annaler, 1904)
Undersökning rörande magnetiska och elektriska egenskaper i olika af järnplåt och gjutstål (tillsammans med Axel Enström, Bihang till Jernkontorets annaler, 1905)
Den kemiska sammansättningen och strukturens inverkan på rostbildningen hos järn och stål: Föredrag vid Jernkontorets tekniska diskussionsmöte den 29 maj 1907 (1907)
Stenkols- och koksfrågan från den svenska järnhandteringens synpunkt (1913)
Om stenkol och stenkolsinköp (Sveriges industriförbund, 1914)
Industriens krigsberedskap: två föredrag vid Industriförbundets möte den 8 december 1914 (Sveriges industriförbund, 1915)
Användning av fältspat såsom uppslutningsmedel för råfosfat (tillsammans med Bertil Stålhane, Ingenjörsvetenskapsakademien, 1937)

Källor

Noter

Svenska bergsingenjörer
Svenska metallurger
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer från Säter
Födda 1875
Avlidna 1942
Män
Personer inom LKAB
Ugglan