kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Polterabend

Polterabend är en tysk bröllopsed, där gästerna krossar porslin kvällen före bröllopet för att bringa lycka till brudparets äktenskap. I Danmark är ordet mer eller mindre synonymt med svenskans svensexa.

Polterabend i Finland 
I Finland kallas de uppsluppna festligheterna före bröllopet, avskedet till statusen som ogift, oftast ”polttarit” (på finska) eller ”polttare” (på svenska) från tyskans Polterabend. Mer sällan används begreppen möhippa eller svensexa, som i Sverige. Seden blev sannolikt känd i Finland genom inflytande från tysktalande borgerliga kretsar i Viborg och S:t Petersburg på 1870-talet. Det var då brudgummen som firade med sina manliga vänner. Från slutet av 1800-talet finns också notiser om kvinnligt polterabendfirande i högreståndskretsar. Utklädseln var viktig och man klädde ofta ut sig i manskostymer och lösskägg.

Polterabendfirandet var till en början främst koncentrerat till de största städerna, där det manliga firandet gick ut på att supa den blivande äkta mannen under bordet. Från 1920- och 1930-talen blev firandet populärt bland unga kvinnor i yrkeslivet, som då de gifte sig oftast övergick till att bli hemmafruar. Programmet på festerna ordnades av väninnor till bruden och hade återkommande element: man rövade bort festföremålet som försetts med ögonbindel och förde henne till okänd plats, väninnorna klädde ut sig till brudens övergivna kavaljerer, och man ordnade olika skämtsamma upptåg.

På 1980-talet upplevde polterabendfirandet ett uppsving, som delvis hängde ihop med de allt större bröllopsfesterna. Ofta planerades en helkväll där brudgummen eller bruden, vanligen utklädd, tvingades utföra olika uppdrag eller delta i förutbestämda aktiviteter såsom sånguppträdanden, penninginsamling eller intervjuer med främlingar. Det groteska eller sexuella dominerade i utklädseln och uppdragen. Konfrontationen med allmänheten blev en central del av firandet och under 1990-talet rörde sig många polterabendsällskap på allmänna platser i städerna.

Under 2000-talet har nya drag kommit in i firandet och arrangemangen kring polterabend har blivit alltmer påkostade. För männen omfattar programmet ofta olika aktiviteter, såsom tandemhopp, crosscart och andra underhållningssporter. Vid sidan av det extrema och utmanande har den skräddarsydda polterabenden blivit allt populärare. Vid sådana tillställningar vill man skämma bort och överraska festföremålet med element som passar just hennes eller hans personlighet.

Referenser 

Bröllop
Kultur i Tyskland
Axel Fornander

Axel Magnus Erland Fabian Fornander, född 24 november 1876 i Mönsterås församling, Kalmar län, död 29 juli 1944 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk industriman. Han var bror till bergsingenjör Edvin Fornander.

Efter studier vid Filipstads bergsskola och utomlands blev Fornander 1908 överingenjör vid Forsbacka jernverks AB, disponent för samma bolag 1920 och chef för Fagersta bruks AB 1924. Fornander tillhörde styrelsen för ett stort antal svenska järn- och gruvbolag och var från 1927 ordförande i Svenska bruktjänstemannaföreningen och från 1929 i Bergshanteringens vänner. Han invaldes 1938 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien och tilldelades Jernkontorets stora guldmedalj 1942.

Källor
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1932.

Noter

Vidare läsning 
 

Personer inom Sveriges näringsliv
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1876
Avlidna 1944
Personer från Mönsterås
Flygolyckan på Kastrup 1947

Flygolyckan på Kastrup 1947 var en flygolycka som inträffade den 26 januari 1947 klockan 15:35 på Kastrups flygplats utanför Köpenhamn, då en Douglas DC-3C från KLM Royal Dutch Airlines havererade strax efter starten efter en mellanlandning på vägen från Amsterdam till Stockholm. Alla 22 ombordvarande omkom, däribland den svenske arvprinsen Gustaf Adolf, kung Carl XVI Gustafs far.

Olyckan orsakades av överstegring under stigningen, som utlöstes av ett roderlås som kvarglömdes vid start efter markuppehållet. Kapten ombord var den 55-årige piloten Gerrit Johannis Geysendorffer. Olyckan räknas som den fjärde svåraste flygolyckan i Danmarks historia.

Förlopp
Klockan 14.55 mellanlandade flygplanet på Kastrup. På grund av en hård byig vind sattes trots det korta uppehållet yttre roderlås på för att rodren inte skulle stå och slå. I syfte att spara tid gjordes återstart troligen utan att använda checklistan. Ingen motoruppkörning utfördes heller. Dessa två misstag gjorde att piloterna inte insåg att någon glömt ta bort roderlåsen till höjdrodret. Resultatet blev att när planet startade klockan 15.31, steg det okontrollerat i en onormalt brant vinkel upp till cirka femtio meters höjd, för att slutligen överstegras och därefter kollidera med marken. Brand utbröt omedelbart, och samtliga 22 ombord omkom.

Förolyckade
Vid starten från Kastrup flygplats befann sig utöver sex besättningsmän 16 passagerare ombord; elva män, tre kvinnor och två barn. Av dem var sju från Danmark, fyra från Sverige, två från Frankrike, en från USA, en från Nederländernas kolonier och en från Spanien.

Referenser

Noter

Externa länkar

Flykatastrofen i Kastrup 1947, dinby.dk
Samtida reportage om kraschen, youtube.com
Beskrivning med bilder, aviacrash.nl (holländska)

1947 i Danmark
Flygincidenter 1947
Flygincidenter i Danmark
Transport i Köpenhamn
Köpenhamn under 1900-talet
Relationer mellan Danmark och Sverige
Valdemar Bennike

Oluf Valdemar Emil Bennike, född den 3 augusti 1849 i Köpenhamn, död den 26 augusti 1923 i Vallekilde, var en dansk folkhögskolelärare.

Bennike var uppvuxen i ett grundtvigianskt hem. På grund av bristande ekonomiska resurser fick han aldrig möjlighet att studera, utan arbetade efter en tid till sjöss som målare, innan han 1878 började sin tjänst på folkhögskolan i Vallekilde som lärare i geografi och räkning.

Uppmuntrad av H.F. Feilberg påbörjade han dialektuppteckningar. Med stöd från professorerna Ludvig F.A. Wimmer och Wilhelm Thomsen påbörjade han ett samarbete med den unge filologen Marius Kristensen. Kort over de danske Folkemaal med Forklaringer utkom 1897–1912.

Källor 
 Bennike, Valdemar i Dansk biografisk leksikon

Födda 1849
Avlidna 1923
Danska lärare under 1800-talet
Folkhögskollärare
Dialektologer
Danska filologer
Danska fackboksförfattare
Danskspråkiga författare
Personer från Köpenhamn
Män
Sions psalmer

Sions psalmer är en försvenskning till det finska namnet Siionin virret. Kyrkoherden i Jalasjärvi Elias Lagus översatte år 1790 den svenska samlingen herrnhutiska Sions Sånger (1743-45) till finska. Samlingen blev mycket omtyckt i Finland. En förändrad och utvidgad version utgav åren 1891-1893 av prästen Wilhelmi Malmivaara. En ny versionen utgavs år 1972.

År 2007 utgavs av Herättäjä-Yhdistys ut ett tilläggshäfte inför blivande förnyelse av samlingen, så att samlingen innehöll 314 sånger. Den nyaste, totalt förnyade utgåvan av Siionin virret" utkom 2016 och innehåller 255 sånger.

Siionin virret används av en inomkyrklig väckelserörelse inom Finlands evangelisk-lutherska kyrkan, "heränneet" - De väckta. "Herättäjä-Yhdistys" är en organisation, som samlar och organiserar De väcktas verksamhet.

Referenser 

Finländska psalmböcker
Fäktning vid olympiska sommarspelen 1900

Vid olympiska sommarspelen 1900 avgjordes sju grenar i fäktning och hölls mellan 14 maj och 27 juni 1900 på Jardin des Tuileries. Antalet deltagare var 276 tävlande från 19 länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog 276 fäktare från 19 länder vid de olympiska spelen 1900 i Paris. Deltagandet av tre av dessa länder erkänns inte av IOK.

Källor

Externa länkar

Fäktning vid olympiska sommarspelen
Sporter vid olympiska sommarspelen 1900
Juhkentali

Juhkentali är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn, belägen mellan den historiska innerstaden och Ülemistesjön. Befolkningen uppgick till 1 374 invånare i januari 2017.

I stadsdelen ligger bland annat Kalevisporthallen, Kalevi-fotbollsstadion, Tallinns centrala busstation samt Juhkentaligymnasiet och det ombyggda Fahle-höghuset i Tallinns gamla cellulosafabrik.

Stadsdelar i Tallinn
Kadriorg

Kadriorg ("Katarinadalen") är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Tallinn i Estland. Stadsdelen har sitt namn efter Kadriorgs slott som ligger här. Slottets huvudbyggnad är idag filial till det statliga konstmuseet och inrymmer ett museum för västerländsk och rysk historisk konst, medan administrationsbyggnaden i slottsparken inrymmer Estlands presidents residens. 

I slottsparken ligger även det estniska museet för modern konst, Kumu, färdigställt 2006.

Se även
August Weizenberggatan

Stadsdelar i Tallinn
 
Kesklinn
Max Jakob Friedländer

Max Jakob Friedländer, född 5 juni 1867 i Berlin, död 11 oktober 1958 i Amsterdam, var en tysk konsthistoriker.

Biografi 
Friedländer studerade vid universiteten i Leipzig och München. Han blev filosofie doktor och andre direktör vid Kaiser Friedrich-museet i Berlin och 1908 direktör för Kopparstickskabinettet i Berlin. 

Bland hans verk kan nämnas Altdorfer (1891), Meisterwerke der altniederländischen Malerei (1903), Von Eick bis Brueghel (1915) och Albrecht Dürer (1921). Som hans främsta verk kan ses Die altniederländische Malerei (14 band, 1924–1937).

Friedländer kritiserade Giovanni Morellis metod inom konnässörskap. Hans bok On art and connoisseurship dök först upp på engelska 1942 och på tyska först efter kriget under titeln Von Kunst und Kennerschaft (1946).

Referenser

Noter 

Tyska konsthistoriker
Tyskt museifolk
Tyska fackboksförfattare
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer i Tyskland under 1900-talet
Författare från Berlin
Födda 1867
Avlidna 1958
Män
Storofficerare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Kassisaba

Kassisaba (betyder 'Kattsvans' på estniska) är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn. Området ligger direkt sydväst om den medeltida innerstaden. Befolkningen uppgick till 4 766 invånare i januari 2017.

Historia 
Namnet Kassisaba syftar på de vägar som ledde ut från fästningsskansarna omkring innerstaden, vars upphöjda yttre hörn kallades "katter", och namnet är belagt som officiell beteckning på området sedan 1732. Från 1348 till 1870 tillhörde området administrativt den övre staden på Domberget. På 1600-talet uppfördes här ett sommarslott som senare gav upphov till namnet Luisenthal efter en av ägarinnorna. På befallning av drottning Kristina av Sverige uppfördes ett arméhospital här 1652. Sjukhuset brändes troligen ned 1710 i samband med det ryska anfallet mot Tallinn under stora nordiska kriget. Mellan 1725 och 1919 fanns här en skola för fattiga och föräldralösa som drevs av Tallinns domkyrkoförsamling.

1772 grundade den tyska fabrikören Carl Christian Fick en fajansfabrik här. Området kom att bebyggas tätt efter att Baltiska järnvägen anlagts omkring 1870 och stora delar av 1800-talsbebyggelsen överlevde mellankrigstiden. Andra världskrigets sovjetiska bombanfall i mars 1944 ledde dock till omfattande förödelse och delar av stadsdelen byggdes efter kriget upp i stalinistisk modern stil.

Kända platser och byggnader 
Till stadsdelens mest kända byggnader hör den estländska säkerhetspolisen Kaitsepolitseiamets högkvarter och Jakob Westholm-gymnasiet.

Källor

Externa länkar 

Stadsdelar i Tallinn
Keldrimäe

Keldrimäe (betyder 'Källarkullen' på estniska) är en tätbebyggd stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn. Stadsdelen ligger i östra delen av Tallinns centrum, sydost om den historiska innerstaden. Bebyggelsen domineras av stalinistisk arkitektur från 1950-talet och hyreshus från den sovjetiska epoken.

I stadsdelen ligger Tallinns centralmarknad och den rysk-ortodoxa kyrkan, namngiven efter den kända Gudsmoderikonen från Kazan. Kyrkan är Tallinns äldsta bevarade träkyrka, uppförd under Peter den stores regering i början av 1700-talet.

Stadsdelar i Tallinn
Kompassi

Kompassi är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn. Befolkningen uppgick till 1 992 invånare i januari 2017, på en yta av 0,13 kvadratkilometer.

Stadsdelen ligger i Tallinns moderna centrum öster om den medeltida innerstaden. Här ligger bland annat Estlands brandförsvarsmuseum och Tallink City Hotel.

Stadsdelar i Tallinn
Ängelholms närradio

Ängelholms närradio eller Radio A var en närradiostation som sände på frekvensen 97,8 MHz från Munka-Ljungby, med start 6 april 1987  och avslutning den 15 december 2014.  I början av 1993 sände Sveriges längsta radioprogram på Radio A. Radioprogrammet hette Radio HF (High Frequency). Rekordet finns med i Gunniess Rekordbok 1994  sid 243.

Stationens musikformat var modern AC.

Referenser 

Svenska närradiostationer
Ängelholms kommun
Luite

Luite är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn.

Stadsdelar i Tallinn
Maakri

Maakri är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn.

Stadsdelen ligger öster om Tallinns medeltida innerstad och har under 1990- och 2000-talen utvecklats till Tallinns finansdistrikt, med flera nybyggda skyskrapor. Här har bland andra SEB och Nordea sina huvudkontor i Estland. Andra kända byggnader är varuhuset Stockmann, Radisson Blu Sky Hotel och Swissôtel Tallinn. Tallinns handelshögskola, Estonian Business School, har sitt huvudcampus här.

På platsen låg under medeltiden Tallinns johanniterhospital för leprasjuka, omnämnt redan år 1237 i ett dokument undertecknat av den påvliga legaten Vilhelm av Modena. Hospitalets kapell uppfördes senast under 1300-talet. Det ursprungliga kapellet förstördes under Livländska kriget på 1500-talet och på platsen uppfördes istället 1648 den nuvarande kyrkobyggnaden, som flera gånger byggts om. Sedan 1990-talet har Johanneskyrkan en församling tillhörande Armeniska apostoliska kyrkan.

Källor

Externa länkar 

Stadsdelar i Tallinn
Mõigu

Mõigu är en stadsdel i sydöstra delen av distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn, med 390 invånare i januari 2017.

Stadsdelen ligger vid den sydöstra stadsgränsen, omkring fem kilometer utanför stadskärnan. Bosättningarna Mõigu och Järveküla omnämndes första gången 1241 som Møickæ och Jærgækylæ , då de tillhörde Revals slotts borglän. År 1652 skänktes de båda till Tallinns domkyrka.

Under perioden från 1669 till 1683 grundades Mõigu gård här, som 1692 skänktes till Tallinns domkyrka som hospitalgods.

Mõigu och Järveküla förstördes 1710 under stora nordiska kriget. I samband med återuppbyggnaden flyttades Mõigu gård till Järveküla bys marker, medan byn återuppstod på Mõigu gårds tidigare mark, dit även bybefolkningen flyttade men tog med sig ortnamnet. Av denna anledning ligger idag Mõigu herrgård endast hundra meter från Ülemistesjön, medan Järveküla ("sjöbyns") gård idag ligger flera kilometer från sjön.

Under andra halvan av 1700-talet skänkte kejsarinnan Katarina II av Ryssland Mõigu gård till Tallinns domkyrkoförsamling. Den anspråkslösa huvudbyggnaden i sten uppfördes omkring år 1800, men kom under 1900-talet att genomgå omfattande ombyggnader och är idag privatbostad. Flygelbyggnaderna är till större delen förfallna eller rivna. Mõigu gårds tidigare marker omfattar även en park som sträcker sig ner till Ülemistesjöns strand. 

Mõigu var fram till 1970 en självständig by, men blev därefter delvis införlivad i Tallinns stadsområde, medan återstoden tillföll Peetriküla i Rae kommun.

Mõigu begravningsplats 
I Mõigu finns en historisk begravningsplats för Tallinns domkyrkoförsamling, som huvudsakligen hade balttyska medlemmar. Anledningen var ett dekret av kejsarinnan Katarina II, som innebar ett allmänt förbud mot begravningar i kyrkobyggnader och istället påbjöd begravning på begravningsplatser utanför städernas gränser. Med denna åtgärd skulle platsbristen i kryptorna åtgärdas och smittsamma sjukdomar som pest bekämpas. 

På Mõigu begravningsplats begravdes huvudsakligen rika stadsborgare samt balttyska adliga. Här uppfördes också påkostade gravmonument, av vilka särskilt familjen Manteuffels gravkapell kan nämnas. På begravningsplatsen begravdes bland andra Paul Demetrius von Kotzebue (1810–1884) och hustrun Wilhelmine Elisabeth (1818–1902), som var dotter till Peter von Manteuffel (1768–1842). Även deras dotter Olga Anna Pauline von Rosen (1842–1931) och hennes make Konstantin Andreas Nikolaus von Rosen (1834–1915) begravdes här. Bland andra kända personer som begravts här kan nämnas Tallinnkonstnären Karl Alexander von Winkler (1860–1911) och läkaren, matematikern, fysikern och meteorologen Carl Ludwig Carpov, död 1801.

Begravningsplatsen förstördes fullständigt och jämnades med marken av de sovjetiska myndigheterna 1950 till 1951. De historiska gravstenarna användes som byggmaterial, ett öde som även drabbade de balttyska kyrkogårdarna i Kopli och Kalamaja.

Referenser 

Stadsdelar i Tallinn
Raua

Raua är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn. Namnet kommer från estniskans ord för "järn", raud. Befolkningen uppgick till 6 088 invånare i januari 2017.

Geografi 
Raua är beläget mellan de båda huvudgatorna i riktning mot Tartu, Tartu maantee, och mot Narva, Narva maantee. Området genomkorsas av Raua tänav, "Järngatan", och många gator i området är uppkallade efter metaller. Stadsdelen gränsar i norr till Sadama, i öster till Kadriorg, i söder till Torupilli och i väster till Kompassi.

Historia 
Området omkring utfartsgatorna kom tidigt att bebyggas med enstaka bostadshus, men först under den ryska epoken på 1700-talet uppstod den första täta bebyggelsen som täckte dagens stadsdel. Denna bebyggelse bestod huvudsakligen av enklare envåningshus i trä.

I slutet av 1800-talet och början av 1900-talet gentrifierades stadsdelen och medelklassfamiljer slog sig ned i området. Främst handlade det om tvåvånings bostadshus i trä, men senare tillkom även stenhus i tre till fyra våningar. På 1930-talet förbjöds uppförandet av trähus av brandskyddsskäl, samtidigt som nya funktionalistiska bostadshus uppfördes. 

Många kända estländska arkitekter som Otto Schott, Artur Perna, Karl Burman, Eugen Habermann, Eugen Sacharias, Edgar Kuusik och Herbert Johanson deltog vid bebyggelsen av området. På 1960-talet och 70-talet uppfördes sovjetiska modernistiska hyreshus av en relativt anspråksfull typ i fyra våningar, avsedda för den sovjetiska nomenklaturan i Estniska SSR.

Kända byggnader 
I Raua ligger det estniska public service-mediebolaget Eesti Rahvusringhääling, med Eesti Televisioons och Eesti Raadios lokaler.

Referenser 

Stadsdelar i Tallinn
Sadama

Sadama ("Hamnen") är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Tallinn i Estland.

Här ligger bland annat hamnen dit färjorna går från Helsingfors, Sankt Petersburg och Stockholm. Här finns även Tallinns universitets huvudbyggnad, Estlands arkitekturmuseum, Nya synagogan med Estlands judiska museum, samt kvällstidningen Õhtulehts redaktion.

Stadsdelar i Tallinn
Kesklinn
Euro Hockey Tour 2011/2012

Euro Hockey Tour 2011/2012 var den sextonde upplagan av Euro Hockey Tour. Lagen som deltog var följande: Tjeckien, Finland, Ryssland och Sverige. Liksom föregående år var en match utbruten från ordinarie spelplats och avgjordes på annan ort och i annat land.

Tjeckien vann sin första Euro Hockey Tour turnering sedan 1997/1998 och därigenom förstapriset på 75 000 euro för turneringssegern.

Turneringar

Karjala Tournament 

Karjala Tournament 2011/2012 spelades 10-13 november 2011, i Helsingfors, Finland, med den utbrutna matchen Sverige mot Tjeckien i Örnsköldsvik, Sverige. Ryssland vann turneringen på åtta poäng, fyra poäng före tvåan Finland.

Channel One Cup 

Channel One Cup 2011/2012 spelades i Moskva, Ryssland, den 15 till 18 december 2011, med den utbrutna matchen Tjeckien - Sverige i Chomutov, Tjeckien. Sverige vann turneringen på sex poäng, en poäng före tvåan Tjeckien.

Oddset Hockey Games 

Oddset Hockey Games 2011/2012 spelades i Globen, Stockholm, Sverige, 9 - 12 februari 2012, med den utbrutna matchen Finland - Ryssland i Finland. Sverige vann denna turnering på sju poäng, två fler än tvåan Tjeckien.

Kajotbet Hockey Games

Kajotbet Hockey Games 2011/2012 avgjordes 26 - 29 april 2012, i Tjeckien, med en utbruten match, Ryssland mot Finland, som spelades i Ryssland. Finland vann turneringen på åtta poäng, en poäng före Tjeckien.

Tabell

Prissummor 
Prissummorna för turneringarna Karjala Tournament, Channel One Cup, Oddset Hockey Games och Kajotbet Hockey Games var:
 1:a plats 50 000 euro
 2:a plats 30 000 euro
 3:e plats 25 000 euro
 4:e plats 15 000 euro

Euro Hockey Tour 2011/2012 års prissummor för slutställning efter fyra turneringar:
 1:a plats 75 000 euro
 2:a plats 30 000 euro
 3:e plats 15 000 euro

Totalt vann Tjeckien 190 000 euro, Ryssland och Finland 140 000 var och Sverige 130 000 för säsongens insatser i Euro Hockey Tour 2011/2012.

Källor 

Euro Hockey Tour 2011/2012
Mässhallen

Mässhallen kan avse:
Mässhallen – en byggnad, se mässhall
Mässhallen (Göteborg) – en byggnad
Mässhallen (Helsingfors) – en byggnad
Mässhallen (Norrköping) – en byggnad
Sibulaküla

Sibulaküla (betyder 'Lökby' på estniska) är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn. Stadsdelen ligger centralt i Tallinn sydost om den medeltida innerstaden och hade 2 033 invånare i maj 2010.

Området förstördes till stora delar vid sovjetiska bombanfall under striderna om Tallinn 1944 och byggdes efter kriget upp i sovjetisk modernistisk stil. Bland annat uppfördes här Hotel Olümpia till seglingstävlingarna vid Moskva-OS 1980. Det tidigare högkvarteret för Estlands kommunistiska parti inhyser idag Estlands utrikesministerium.

Källor 

Stadsdelar i Tallinn
Südalinn

Südalinn är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn, med 132 invånare i maj 2010.

Stadsdelen ligger direkt sydost om den medeltida innerstaden och omfattar några centrumkvarter, dominerade av offentliga byggnader och centrumhandel. Här ligger bland annat Estlands nationalopera, Estlands centralbank, Hotel Viru och Viru-shoppingcentret, samt Tallinns engelska gymnasium. Shoppingcentret Solaris öppnade här 2009 och inrymmer även en konsertlokal och en biograf.

Källor 

Stadsdelar i Tallinn
Tatari

Tatari är en stadsdel i distriktet Kesklinn i Estlands huvudstad Tallinn, belägen söder om den medeltida innerstaden. Befolkningen uppgick till 1 781 invånare i maj 2010.

I stadsdelen ligger bland annat Estlands musik- och teaterakademi och USA:s ambassad.

Externa länkar

Stadsdelar i Tallinn
Sabelsköld

Sabelsköld var en svensk adelsätt.

Jöns Mårtensson till Häckelstad, var slottsfogde på Julita Gård i Oppunda härad och flera andra som Nyköping och Vibyholms län. Hans son Carl Jönsson, född 1590 i Nyköping, var fänrik i Smålands ryttare år 1616, och skall ha stridit mot danskar, polacker och deltog i Ingermanländska kriget.

Carl Jönsson sägs ha räddat den blivande kungen Gustav II Adolf i slaget mot ryssarna vid Stolbova 1617, när kungens häst stupade, och de skall ha ridit bort från striden på Carl Jönssons häst, medan de slog med sablar på ömse sidor om hästens hals.

Carl Jönsson adlades Sabelsköld år 1617 vid Gustav II Adolfs kröning i Uppsala, och Släkten introducerades på Sveriges Riddarhus år 1627 som adlig ätt nummer 150. Sabelsköld var ryttmästare vid Smålands ryttare 1622, deltog 1625-1627 i fälttåget i Livland och var häradshövding i Skärkinds härad 1622-1652. Han tog avsked ur armen 1629 med majors grad.

Carl XI:s reduktion drabbade ätten hårt och efter förlorade gods och gårdar blev de sista generationerna  utblottade, och döttrarna giftes bort med icke adliga bönder i Småland, vilket gett en stor spridning av ättlingar i Sverige, men ätten Sabelsköld utslocknade 1701  på manssidan när Carl Sabelsköld dog i fält och på kvinnosidan 1780 när hans dotter Elisabeth, gift med kyrkvärden och klockaren Olof Nilsson.

Ätten var bland andra ingift i släkterna Häär, Kessel, Sabelström, Dag och Natt, Gyllenmåne, Oxenstierna, Rosenstråhle, Stråle af Ekna och Wisenius.

Referenser

Noter

Källor 
 Gabriel Anrep, Svenska adelns ättar-taflor
Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor. 1925-36.; Om ätten Sabelsköld och livdragonen Carl Sabelskölds avkomlingar av Sture Heiding och Sven Bankeström (1982)
 www.sabelskjold.se

Svenska adelsätter