kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Samuel Liljeblad

Samuel Liljeblad, född 20 december 1761 i Mjösjöhults by i Södra Vi socken, Kalmar län, död 1 april 1815, var en svensk botaniker.

Biografi 
Liljeblad började studera i Uppsala 1782 och blev filosofie magister 1788. Efter examen reste han i Lappland där han samlade sällsynta växter och gjorde flera unika botaniska fynd. 1789 utnämndes han till amanuens vid naturaliekabinettet i Uppsala och förordnades Adam Afzelius tjänst under dennes utlandsresa.

Då naturvetenskap under denna tid sågs som ett hjälpmedel till ekonomi och medicin, började Liljeblad att studera det senare och promoverades till medicine doktor 1793. Han förordnades till adjunkt vid vetenskapssocieteten i Uppsala och utnämndes 1796 till adjunkt. Han befordrades till Borgströmiansk professor 1802, en professur han innehade fram till sin död.

Familj 
Han var son till rusthållaren Håkan Larsson och Elin Persdotter. Han gifte sig 1809 med Kristina Ekfors.

Bibliografi 
Utkast till en svensk Flora, 1792
Diarium för en Lappsk Resa Anträdd d. 29 maji 1798, utg. av Karin Snellman & Margit Wennstedt (1997), Forskningsarkivet, Umeå Universitet. ()

Källor

Noter 

Svenska professorer i botanik
Rektorer vid Uppsala universitet
Personer från Södra Vi socken
Födda 1761
Avlidna 1815
Män
Ugglan
Alumner från Uppsala universitet
Jacob Åkerman (professor)

Jacob Åkerman, född 28 oktober 1770 i Rone, Gotlands län, död 21 maj 1829 i Uppsala, var en svensk läkare.

Biografi
Åkerman var son till kyrkoherden i Rone, Israel Åkerman och dennes hustru Kristina Amalia Toftén och gifte sig 1801 med Gustafva Acrel, dotter till Johan Gustaf Acrel och Anna Margareta Borell. Åkerman blev student i Uppsala 1784, tjänstgjorde 1790 som läkare vid Västra armén samt promoverades till medicine doktor 1793. Han blev tillförordnad prosektor i Uppsala 1797 och anställdes samtidigt som kirurg på Akademiska sjukhuset. År 1805 utnämndes han till professor i anatomi och kirurgi. Han var universitetslärare i tjugofyra år, varav tre år (1812–1814) även intendent vid Sätra hälsobrunn i Västmanland. Åkerman invaldes 1822 som ledamot nummer 401 av Kungliga Vetenskapsakademien. Under hans presidium utgavs 64 akademiska 
disputationer; dessutom offentliggjorde han några iakttagelser i "Acta Societatis scientiarum Upsaliensis" liksom i Svenska läkaresällskapets handlingar.

Referenser

Noter

Källor

Svenska professorer i anatomi
Svenska professorer i kirurgi
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1770
Avlidna 1829
Män
Ugglan
Personer från Rone socken
Red Ocean

Red Ocean (Röd Ocean) är ett datorspel som skapats av Collision Studios.

Handling
Handlingen tar plats i en sovjetisk undervattensbas som blivit övertagen av terrorister.

Externa länkar
Collision Studios

Windows-spel
Anastasia Ivanenko

Anastasia Viktorovna Ivanenko (), född 24 februari 1989 i Vorkuta, är en rysk simmare som bland annat vunnit guld i 800 meter frisim vid kortbane-VM i simning 2006.

Hon stängdes den 25 mars 2007 av i två år efter att ett dopningsprov i januari 2007 visat att hon tagit den förbjudna substansen Furosemid, som kan användas för att dölja dopning.

Meriter
 Silver 400 meter medley, kortbane-EM i simning 2005
 Silver 800 meter frisim, kortbane-EM i simning 2005
 Silver 800 meter frisim, kortbane-EM i simning 2006
 Brons 400 meter medley, kortbane-EM i simning 2006
 Guld 800 meter frisim, kortbane-VM i simning 2006
 Brons 400 meter medley, kortbane-VM i simning 2006

Källor

Födda 1989
Ryska simmare
Kvinnor
Ryska dopningsfall
Levande personer
Synk (TV)

Synk, egentligen synkronisering, är en intervju som spelas in med ljud och rörlig bild. Synkar är vanligt förekommande i tv-program.

Referenser 

Journalistik
TV-produktion
Ulf Pettersson

Ulf Gösta Pettersson, född 24 september 1942 i Nyköpings västra församling, är en svensk forskare i medicinsk genetik.

Biografi
Pettersson disputerade 1970 vid Uppsala universitet, där han är seniorprofessor i medicinsk genetik. Han var vicerektor 2002-2008 samt Östgöta nations i Uppsala inspektor 2005-2012. Han leder forskargruppen Fosfoproteomik vid Rudbecklaboratoriet i Uppsala. Forskningen finansieras av Beijerlaboratoriet. 

Pettersson är sedan 1985 ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien och sedan 1996 är utländsk ledamot av Finska Vetenskaps-Societeten.

Källor 

Svenska professorer i medicinsk genetik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Finska Vetenskaps-Societeten
Män
Födda 1942
Levande personer
Personer från Nyköping
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Lund
Tommy Schönstedt

Björn Tommy Schönstedt, född 24 april 1952 i Skellefteå, är en svensk journalist, som är verksam på Expressen sedan 1979.

Biografi
Schönstedt började 16 år gammal som radskrivare på lokaltidningen Norra Västerbotten i Skellefteå. Han anställdes 1978 som reporter på veckotidningen Se i Stockholm. Samma dag anställdes också TV4-journalisten Lennart Ekdal på Se.

Schönstedt har förutom reporterjobbet haft en rad poster på Expressen, bland annat nyhetschef, informationsredaktör, chef för Stockholmsredaktionen och Expressens kvällsupplaga som lades ned 2001. 1996-1998 var han redaktionschef och senare chefredaktör för veckotidningen Se & Hör. 1996-1999 var han pr-konsult på Effektiva Media i Stockholm och ansvarade bland annat för lanseringen av Lasse Kronér som ny programledare för Bingolotto efter Leif "Loket" Olsson.

Schönstedt startade 1994 tillsammans med bland annat DN-journalisterna Arne Ruth och Karin Bojs Reportrar utan gränser i Sverige.

Han har tagit emot priser, bland annat FUB:s journalistpris och fått utmärkelsen "Årets blodgivarinsats" 2008. Dessutom blev han utsedd till den förste pristagaren av tidningen Resumés Guldkrattan 2004.

Schönstedt var förste reporter som anlände till Olof Palmes mordplats den 28 februari 1986 och han har bevakat flera stora nyhetshändelser på plats, bland annat Estoniakatastrofen och Tsunamikatastrofen i Thailand.

Referenser

Externa länkar 

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska PR-konsulter
Journalister från Skellefteå
Födda 1952
Levande personer
Män
Schönstedt

är en kommun och ort i Unstrut-Hainich-Kreis i förbundslandet Thüringen i Tyskland.

Kommunen ingår i förvaltningsgemenskapen Unstrut-Hainich tillsammans med kommunen Unstrut-Hainich.

Referenser 

Kommuner och städer i Unstrut-Hainich-Kreis
Furosemid

Furosemid är ett vätskedrivande preparat som främst används för behandling av hjärtsvikt och ödem. 

Furosemid finns med på Riksidrottsförbundets lista över lagliga preparat som räknas som dopningspreparat då dess vätskedrivande egenskaper kan användas för att dölja spår av annan dopning.

Källor

Externa länkar
 FASS om Furosemid

Diuretika
Klororganiska föreningar
Furaner
Sulfonamider
Bensoesyror
Aromatiska aminer
Hjalmar Lindroth (teolog)

Augustinus Hjalmar Johannes Lindroth, född 17 november 1893 i Indien, död 6 maj 1979 i Uppsala, var en svensk teolog.

Biografi
Lindroth blev docent vid Uppsala universitet 1926 och teologie doktor 1927. Senare var han professor i dogmatik och moralteologi vid Uppsala universitet 1936 - 38 och dogmatik med symbolik 1938 - 60. 

Lindroth utgav bland annat Schleiermachers religionsbegrepp (2 band, 1926-30), Den apostoliska trosbekännelsen (1933), samt Katolsk och evangelisk kristendomssyn (1933).. Lindroth var influerad av den s.k. motivforskning som lyfts fram av teologer i Lund, t.ex. Gustaf Aulén. Redan från början markerade han hur han såg "Kyrkan" som kristendomens mest egenartade tanke  och han var en av drivkrafterna för en teologisk konferens i Nyöping 1942 med detta tema.  och han redigerade dess omfattande rapportbok En bok om kyrkan av svenska teologer som utkom samma år. År 1947 utgav han en motsvarande En bok om kyrkans ämbete.   År 1975 sammanfattande han sin teologi i det stora trebandsverket, omfattande över 900 sidor,  Kyrklig dogmatik. Den kristna trosåskådningen med särskild hänsyn till det eskatologiska motivet och den frälsningshistoriska grundsynen. Det första bandet hade undertitelnTro - vetenskap - verklighet, det andra Kristi kyrka och frälsningshistoriens innevarande skede och det tredje Kristus, kyrkans Herre, medelpunkten i frälsningshistorien och vändpunkten i världens om mänsklighetens historia. Det blev det senare 1900-talets mest omfattande framställning av det kristna trosinnehållet, författad av en svensk teolog..

Källor
 Oloph Bexell, Teologiska fakulteten vid Uppsala universitet 1916–2000. Historiska studier. (Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter rörande Uppsala universitet. C. Organisation och historia 120), Uppsala 2021, sidorna 239–245.

Fotnoter

Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Svenska professorer i dogmatik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Födda 1893
Avlidna 1979
Män
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Adolf Natanael Lindqvist

Adolf Natanael "Natan" Lindqvist, född 5 april 1882 i Nässjö i Småland, död 4 april 1963 i Uppsala, var en svensk språkforskare.

Lindqvist blev Fil. lic 1912 vid Uppsala universitet. Han var 1914–1916 medarbetare i Svenska Akademiens ordbokredaktion, blev 1918 fil.dr och docent i svenska språket i Uppsala och 1929 lektor i Örebro. Linqvist blev 1931 docent i nordiska språk i Lunds universitet och samma år föreståndare för Landsmålsarkivet i Lund. Han har bland annat utgett Studier över reformationstidens bibelsvenska (1918) med viktiga uppslag rörande bland annat reformatorernas insatser i bibelöversättningarna, och Bjärka-Säby ortnamn (1926).

Från 1931 var Lindqvist gift med skulptören Anna Viktoria Grönlund. Natan Lindqvist är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor

Fotnoter 

Svenska lingvister
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Födda 1882
Avlidna 1963
Män
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Personer från Nässjö
Olof Beckman

Olof Beckman, född 18 november 1922 i Uppsala, död där 23 oktober 2021, var en svensk fysiker. 

Olof Beckman disputerade år 1955 vid Uppsala universitet på avhandlingen Relative intensities of the X-Ray K lines of heavier elements, och blev docent i fysik samt därefter laborator i ämnet. Han var professor i fasta tillståndets fysik vid Uppsala universitet 1968–1987. Beckman bedrev bland annat forskning om magnetiska material, och skrev även undervisningslitteratur inom termodynamik och andra ämnen inom fysikområdet.

Under senare år gav han ut biografier över Anders Ångström och Knut Ångström (1997) samt Anders Celsius (2003).

Sedan 1985 var han utländsk ledamot av Finska Vetenskaps-Societeten.

Han var son till Anna Beckman och Bengt Beckman. Olof Beckman är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor

Noter

Externa länkar
 

Svenska professorer i fasta tillståndets fysik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Finska Vetenskaps-Societeten
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Svenska fysiker under 1900-talet
Forskare från Uppsala
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1922
Avlidna 2021
Män
Axel Wirén

Axel Wirén, född 12 juli 1860 i Aspö församling, Södermanlands län, död 22 januari 1925 i Uppsala domkyrkoförsamling, var en svensk zoolog. 

Wirén blev student 1879, docent i zoologi 1885, filosofie doktor 1886, t.f. prosektor vid zootomiska laboratoriet 1888, e.o. professor i jämförande anatomi 1893, ordinarie professor i zoologi 1908, allt vid Uppsala universitet. Wirén, som 1891 studerade cytologi på Walther Flemmings laboratorium i Kiel och flera gånger i vetenskapligt syfte besökte zoologiska institutioner i skilda delar av Europa, vistades under många år alltsedan 1883 om somrarna vid Kristinebergs zoologiska station för sina undersökningar av vissa lägre havsdjur, främst ringmaskar och urmollusker.

Resultaten av dessa mycket omfattande och ingående undersökningar publicerade Wirén i bland annat Om cirkulations- och digestionsorganen hos annelider av familjerna Ampharetidæ, Terebellidæ och Amphictenidæ (1885), Beiträge zur Anatomie und Histologie der limnivoren Anneliden (1887) samt i det viktiga arbetet Studien über die Solenogastres (1892); både detta och det förstnämnda belönades med Flormanska priset. Vidare kan framhållas Über die Selbstverstümmelung bei Carcinus maenas (1896), hans tillsammans med Karl Bror Jakob Forssell utgivna lärobok för elementarskolan Jämförande framställning af djurens organsystem (1896) samt Zoologiens grunddrag (1899–1902). 

Wirén invaldes som ledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala 1901 och av Kungliga Vetenskapsakademien 1902. Han instiftade Wiréns stipendium.

Källor

Externa länkar

Noter 

Svenska zoologer under 1800-talet
Svenska professorer
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1860
Avlidna 1925
Män
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Svenska zoologer under 1900-talet
Personer från Aspö socken, Södermanland
Olof August Danielsson

Olof August Danielsson, född 15 oktober 1852 i Häradshammars församling, Östergötlands län, död 10 juli 1933, var en svensk lingvist och klassisk filolog. Hans föräldrar var skomakaren Daniel Danielsson och Anna Brita Olofsdotter. 

Danielsson blev 1870 student i Uppsala, 1874 filosofie kandidat och 1879 licentiat och promoverades året därpå. År 1879 docent i klassiska språk vid universitetet, förestod han februari 1883 till februari 1884 extra ordinarie professuren i jämförande språkforskning samt 1887–1891 professuren i grekiska språket och litteraturen. Åren 1884–1891 hade han särskilt förordnande att föreläsa över grekisk och latinsk grammatik. Han utnämndes till professor i klassiska språk vid Göteborgs högskola. Danielsson tillträdde dock aldrig denna befattning, eftersom han 1891 blev professor i grekiska språket och litteraturen vid Uppsala universitet. 

Danielsson publicerade bland annat: Studia grammatica 1879, Die Einleitung des Mahabhashya übersetzt 1883, Über umbrisches und oskisches esuf, essuf 1884, Grammatische und etymologische Studien I 1888, Epigraphica 1890, Hesiodea 1896, Zu griechischen Inschriften 1897, Zur metrischen Dehnung im älteren griechischen Epos 1897, m. m., skrifter som behandlade icke blott det grekiska språket, utan även fornindiskan och de italiska språken. Han var även Sveriges ende etruskolog och vistades vid olika tillfällen i Italien för att undersöka och kopiera etruskiska inskrifter som materiel till C. Paulis verk Corpus inscriptionum etruscarum, vilket började utkomma år 1893. Som lärare hade vistats en befruktande inverkan på de språkvetenskapliga studierna vid Uppsala universitet. 

Danielsson valdes in som ledamot av Vitterhetsakademien 1901 och Kungliga Vetenskapsakademien 1905.

Danielsson var ogift.

Referenser

Noter

Källor

Födda 1852
Svenska filologer under 1900-talet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Avlidna 1933
Män
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Ugglan
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Personer från Häradshammars socken
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Carl Sundberg (medicinare)

Carl Jonas Gustaf Sundberg, född 24 juli 1859 i Bjuråkers socken, Gävleborgs län, död 10 juni 1931 i Engelbrekts församling, Stockholm
, var en svensk läkare och professor.

Biografi
Sundberg blev student i Uppsala 1879, medicine kandidat 1885, medicine licentiat 1890 samt medicine doktor 1892, sedan han offentligen försvarat en avhandlingen Undersökningar öfver möjligheten af mikrobers inträngande genom den oskadade tarmslemhinnans yta. Samma år förordnades han till docent och laborator i experimentell patologi och patologisk anatomi i Uppsala samt utnämndes 1896 till ordinarie professor i patologi där och 1900 till professor i patologisk anatomi vid Karolinska institutet. Från 1908 undervisade han även vid Tandläkareinstitutet och fungerade som institutets inspektor från 1909.

Åren 1901–1916 var han ledamot av Karolinska Institutets Nobelkommitté och 1904–1915 redaktör för Svenska Läkaresällskapets tidskrift "Hygiea". År 1918 blev han kontrollant vid Statens Bakteriologiska Laboratorium och tog avsked från professuren 1924.

Carl Sundberg var gift med Anna Edström. De fick sonen Åke Sundberg.

Bibliografi i urval
Bidrag till puerperaleklampsiens patologiska anatomi (1897)
Zur Frage von der Aetiologie und Pathogenese der angeborenen Herzkrankheiten (1905)
Mikroorganismerna från läkarens synpunkt (lärobok, 1895-97; i fullständigt ny bearbetning 1915 med titeln Medicinsk bakteriologi och immunitetslära)
Medicinsk uppslagsbok för lifförsäkringsmän (1918)
Läkarvetenskapen och dess samhällsbetydelse under det nittonde århundradet (1919)
Om cystanjurarna (1924)
Das glykogen menschlicher Embryonen (1924)
Lärobok i allmän patologi (1925)

Källor

Noter 

Svenska professorer i patologi
Svenska professorer i anatomi
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Födda 1859
Avlidna 1931
Män
Ugglan
Hedersledamöter vid Gästrike-Hälsinge nation
Personer från Bjuråkers socken
Forty Fort

Forty Fort är en borough i Luzerne County i nordöstra Pennsylvania. Befolkningen var år 2000 4 579. Forty Forts grannar är Kingston, Wyoming, och Swoyersville. Flygplatsen Wilkes-Barre Wyoming Valley Airport ligger inom kommunen och Susquehannafloden rinner genom den.

Historia
Forty Fort är uppkallat efter en primitiv skans med samma namn, som byggdes av nybyggare från Connecticut i Wyomingdalen. Namnet kommer av att de första nybyggarna var fyrtio till antalet. Skansen var av betydelse vid tiden för slaget om Wyomingdalen 1778.

Referenser

Orter i Pennsylvania
Luzerne County
Carl Alfred Cornelius

Carl Alfred Cornelius, född 10 februari 1828 i Södra Vi socken, Kalmar län, död 9 februari 1893 i Linköping, var en svensk teolog och biskop i Linköpings stift 1884–1893. Han var far till borgmästare Johan Cornelius och morfar till Erik Montan.

Han blev student vid Uppsala universitet 1845, filosofie magister 1851, teologie kandidat 1852 och docent i kyrkohistoria 1853. Två år senare utnämndes han till lektor i teologi vid Härnösands gymnasium, och lät sig prästvigas samma år. År 1860 tillträdde han som teologie adjunkt vid Uppsala universitet och efter två års arbete, 1862, blev han kalseniansk professor i teologiska prenotioner och kyrkohistoria. Vid jubelfesten i Lund 1868, promoverades han till teologie doktor. Bland hans skrifter märks Handbok i svenska kyrkans historia (1867), Handbok i kyrkohistorien (1872), Några bidrag till Uppsala teologiska fakultets historia (1874–1875) samt Svenska kyrkans historia efter reformationen (2 band, 1886–1887).

Priser och utmärkelser
1891 – Kungliga priset

Se även 
Lista över biskopar i Linköpings stift

Källor 
Svensk uppslagsbok, Malmö 1931

Externa länkar 
 
 

Biskopar i Linköpings stift
Svenska professorer i teologi
Svenska kyrkohistoriker
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Alumner från Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Svenska lektorer
Präster i Svenska kyrkan
Teologer under 1800-talet
Svenska forskare under 1800-talet
Svenska präster under 1800-talet
Personer från Södra Vi socken
Födda 1828
Avlidna 1893
Män
Svensk uppslagsbok
Gustaf Svanberg (astronom)

Gustaf Svanberg, född 22 januari 1802 på Anneberg, Botilsäters socken, Värmlands län, död 21 november 1882 i Uppsala, var en svensk astronom och professor vid Uppsala universitet.

Biografi
Svanbergs föräldrar var patron Per Svanberg och hans hustru Lena Odéen på Anneberg. Han blev student vid Uppsala universitet 1819, filosofie kandidat 1824, och promoverades samma år till filosofie magister. År 1825 blev han astronomie docent vid universitetet och samma år vikarierande observator och prefekt för observatoriet samt ordinarie observator 1829. Som observator arbetade Svanberg med att försöka modernisera det gamla Celsiusobservatoriet i Uppsala. År 1838 företog han för vetenskapligt ändamål en resa i Norge och Danmark samt deltog i basmätningen på Amager.

Svanberg var professor i astronomi under åren 1842–1875 (han kvarstod som prefekt för observatoriet till 1878) och genomdrev då byggandet av det Nya observatoriet i Observatorieparken, invigt år 1853. Då riksdagen 1838-40 beviljat anslag till detta, fick han själv i uppdrag att leda dess uppförande, vilket också utfördes efter hans planer, uppgjorda i samråd med tidens främsta auktoriteter, framför allt Bessel och Schumacher. Han var 1846–1847 i Italien och Frankrike för att inleda samarbete med observatorierna i södra Europa. 

Han var också den drivande kraften när det gällde förhindrandet av en flyttning av hela Uppsala universitet till Stockholm vid mitten av 1800-talet, vilket förordades av inflytelserika liberala opinionsbildare i huvudstaden. Han blev ledamot nummer 453 av Vetenskapsakademien 1836, och av Vetenskapssocieteten i Uppsala 1843, samt var ledamot av flera utländska lärda sällskap. Svanbergs skrifter omfattar akademiska avhandlingar, redogörelser för gjorda observationer samt broschyrer, främst rörande universitetets intressen. 

Ur hans i Uppsala universitetsbibliotek förvarade dagboksanteckningar har Schück meddelat ett och annat i Från det forna Uppsala (1917). Svanbergs omfattande självbiografi, Redovisning för en lång lefnad (skriven omkring 1880), trycktes och gavs ut av Nils Nordenmark 1949. 

Asteroiden 8871 Svanberg är uppkallad efter honom.

Gustaf Svanberg var far till juristen Gustaf Svanberg, och ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Se även 
 Uppsala astronomiska observatorium

Källor
  
 
 Milosz A. Larsson, Uppsala observatorium (B-uppsats i konstvetenskap 1999)

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 Porträttbild i Uppsala universitetsbibliotek
 Gustaf Svanberg (1802–1882) 

Svenska professorer i astronomi
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Prästeståndets riksdagsledamöter
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Botilsäters socken
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1802
Avlidna 1882
Män
Astronomer under 1800-talet
Alumner från Uppsala universitet
Mats Hjertson

Mats Lennart Hjertson, född 1 mars 1966, är en svensk botaniker, museiintendent vid Evolutionsmuseet vid Uppsala universitet och tidigare styrelseledamot i Svenska Botaniska Föreningen. Han har bland annat deltagit i ett stort projekt gällande kartläggning av växter på och kring Afrikas horn.

Källor

Externa länkar
Systematiska och biogeografiska studier av Lejongapssläktingar

Svenska botaniker under 2000-talet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Födda 1966
Män
Levande personer
Mörkt vatten

För den svenska filmen från 2012 med samma namn, se Mörkt vatten (film)
Mörkt vatten (original Black Water) är en roman av den amerikanska författaren Joyce Carol Oates, utgiven 1992. År 2007 kom den första svenska översättningen.

Handling 
Romanen handlar om Kelly Kelleher, en författare, som träffar en senator på en fest på USA:s nationaldag den 4 juli. Senatorn vill bjuda Kelleher till sitt hotellrum utanför ön där de träffades, men när de färdas i bil till senatorns bostad, tappar han kontrollen över bilen och de hamnar i ett träsklikt kärr. Senatorn tar sig ur bilen, men Kelleher blir kvar under vattnet. Oates skildrar dramat utifrån Kellehers synvinkel.

Romanen är baserad på den beryktade bilolyckan vid Chappaquiddick Island i juli 1969, där senator Edward Kennedy framförde en bil med sin sekreterare Mary Jo Kopechne som passagerare. Vid Dike Bridge tappade Kennedy kontrollen över bilen, och den hamnade i vattnet. Kennedy lyckades ta sig ur bilen, medan Kopechne omkom.

Källor 
  

Skönlitteratur 1992
Amerikanska romaner
Engelskspråkig skönlitteratur
USA i skönlitteratur
Romaner av Joyce Carol Oates
Albert Bruce Jackson

Albert Bruce Jackson, född 14 februari 1876 i Newbury, Berkshire och dog 14 januari 1947 i Kew, var en engelsk botaniker, verksam i London.

Bibliografi  
 Identification of Conifers, 1946

Källor
 
	

Brittiska botaniker
Födda 1876
Avlidna 1947
Män
Personer från Newbury