kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bergsskymningssalamander

Bergsskymningssalamandern (Desmognathus ochrophaeus) är ett stjärtgroddjur i familjen lunglösa salamandrar som finns i östra Nordamerika.

Utseende 
Bergsskymningssalamandern är en medelstor salamander med en längd av 7 till 10 cm och med relativt långa, välutvecklade ben. Tänderna är spetsiga och vassa. Färgteckningen varierar kraftigt. Ryggen har ofta en ljus, röd, grå brun, olivgrön, gul eller orange mittstrimma med mörkare fält runtom. Mittstrimman kan också ha mörka, vinkelformiga fläckar i mitten, speciellt hos yngre individer. Emellertid förekommer också individer med klarare färger i mönstret. Svansens sidor är svarta. Sidorna är spräckliga, och buken varierar från mörkbrun till svart.

Utbredning 
Arten finns i östra Nordamerika från Virginia till södra Kanada. I Kanada finns den i sydvästra Québec och nära Niagarafallen i Ontario. Populationerna i Kanada är emellertid fåtaliga.

Vanor 
Bergsskymningssalamandern är skymningsaktiv och lever på lägre höjder (mellan 975 och 1 000 m, i undantagsfall upp till 1 400 m) i berg och angränsande skogar. Under vintern tenderar djuren att samlas i våtmarker, kring källor och vid bäckar. Inaktivitetsperioden under vintern varar i regel från oktober till sent i mars eller april. Arten tros bli närmare 20 år gammal.

Föda och predatorer 
Arten livnär sig på ett stort antal ryggradslösa djur, som hoppstjärtar, tvåvingar (både larver och vuxna), steklar, kvalster, daggmaskar och snäckor, som tas ur bakhåll. Själva utgör de föda åt ormar, speciellt strumpebandssnokar, olika fåglar, bland annat kalkoner samt smågnagare. Ägg och larver kan tas av andra stjärtgroddjur, till exempel större arter ur det egna släktet.

Fortplantning 
Det dansliknande parningsspelet sker i vatten under vår till tidig höst. Hanen avsätter en spermatofor som honan tar upp med sin kloak. Honan har fördröjd befruktning, och hon kan lagra sperman i upp till 2 år. Efter befruktningen tar det omkring 3 månader innan hon lägger mellan 3 och 37 ägg som hon lägger i någon fuktig hålighet på land. Hon stannar i äggens närhet i 2 till 3 månader under vilken tid hon bevakar äggen och endast tillfälligtvis förtär någon föda. Äggen kläcks efter 3 månader och de gälförsedda larverna beger sig snabbt till vattnet där den fortsatta larvutvecklingen sker. Tiden till förvandling är vanligtvis kort endast några veckor, men tiden kan variera mycket, och i undantagsfall kan det ta upp till 8 månader innan förvandling sker. Å andra sidan finns det rapporter om att ungar har kläckts förvandlade. Djuren blir könsmogna vid ungefär 3 års ålder.

Status 
Bergsskymningssalamandern betraktas som livskraftig ("LC") i större delen av sitt utbredningsområde, och beståndet är stabilt och minskar inte. I Kanada är situationen emellertid annorlunda: Där betraktas arten som endangered (hotad), och i Ontario har den lagts till förteckningen "Species at Risk in Ontario". Åtgärder, bland annat fridlysning, har vidtagits för att skydda arten.

Referenser 

Groddjur i nearktiska regionen
Lunglösa salamandrar
Olle Lindvall

Olle Lindvall, född 1946, är en svensk läkare och forskare inom neurologi.

Lindvall disputerade 1974 vid Lunds universitet.. Han är verksam som professor i neurologi vid Wallenberg Neurocentrum vid Skånes universitetssjukhus.

Ett av hans forskningsområden har gällt transplantation av dopamin-nervceller till personer som har Parkinsons sjukdom. Ett annat område är nybildning av nervceller hos personer som har epilepsi eller stroke.

Lindvall invaldes 2008 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Källor

Externa länkar 

Olle Lindvalls webbsida vid Lunds universitet

Svenska professorer i neurologi
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1946
Män
Levande personer
Samland

Ej att förväxla med Sameland.
Samland ()(ryska: Земландский полуостров, Zemlandsky poluostrov) eller Sambia är en halvö i Kaliningrad oblast i Ryssland, och ligger vid Östersjöns sydöstra kust.

Historia
Regionen vid Östersjöns sydöstra kust omnämns av Herodotos på 400-talet f.Kr. som "bärnstenslandet" och av Tacitus år 98 i Germania som hem för stammen Aesti. Under förkristen tid beboddes området av sambierna, en stam tillhörande pruserna. 

Vid Wiskiauten, nuvarande Mochovoje söder om Zelenogradsk, har gravfält av östskandinavisk typ hittats som tyder på en omfattande vikingabosättning på platsen. Under slutet av 900-talet skall kung Harald Blåtands ene son, Håkon ha regerat en tid i Samland. Senare kristnades landet av Knut den store, och även Knut den helige kämpade där. Tyska orden gjorde sig slutligen till herre över Samland, och 1249 grundlades där Furstbiskopsdömet Samland som lydde under ärkebiskopen i Riga.  Biskopen residerade i Fischhausen och Königsberg, men stora delar av Samland förblev under Tyska ordens direkta kontroll. I samband med reformationen och ordensstatens sekularisering 1525 avstod den siste katolske biskopen sitt furstbiskopsdöme till hertig Albrekt av Preussen, men såsom protestantiskt bibehölls det ännu längre.

Etymologi
Samland har fått sitt namn från sambierna (semberna), en utdöd stam av pruser. Samland är namnet på halvön i de germanska språken. På polska och latin kallas halvön för Sambia, och på litauiska Semba.

Källor

Halvöar i Ryssland
Ostpreussen
Kaliningrad oblast
Kvävevätesyra

Kvävevätesyra eller väteazid är en färglös, flyktig, och mycket explosiv syra. Det är en kemisk förening av kväve och väte med formeln HN3.

Egenskaper
Kvävevätesyra är en svag syra () som kan lösa många oädla metaller (till exempel bly, zink, järn dock inte aluminium, rostfritt stål eller titan) och bilda azider. Azider är explosiva salter som i övrigt liknar halogen-salter (dålig löslighet i vatten etc.).

Syran i sig har dock mycket god löslighet i vatten. En lösning med < 20 % kvävevätesyra är inte explosiv.

Framställning
Kvävevätesyra framställs genom att blanda salpetersyrlighet (HNO2) med ett överskott av hydrazin (N2H4).

En del kvävevätesyra går förlorad genom reaktion med kvarvarande salpetersyrlighet.

Se även
Azider

Syror
Azider
Mysteriet på Greveholm (datorspelsserie)

Mysteriet på Greveholm är en svensk datorspelsserie som bygger på TV-serien med samma namn. Spelen gavs ut av Young Genius och utvecklades av Vioma. Det första spelet Mysteriet på Greveholm (1999) sålde guld och två uppföljare gjordes: Mysteriet på Greveholm 2: Resan till Planutus (1998) och Mysteriet på Greveholm 3: Den gamla legenden (2000). Peter Nyrell regisserade spelen medan Dan Zethraeus stod för manuset. 

Spelen är pedagogiska med problem som är t. ex. musik-, språk-, teknik- och logistikrelaterade. I Resan till Planutus och Den gamla legenden styr spelaren roboten Sprak som också förekommer i julkalendern, medan spelaren i det första spelet har roboten som medhjälpare.

Spelen fick ett blandat mottagande från kritiker.

Spel 

 Mysteriet på Greveholm släpptes 1997, utvecklades av Peter Nyrell på Vioma och utgavs av Young Genius på CD för Windows och Mac. Spelet hade musik av The Creeps som också skrev musiken till julkalendern.
 Mysteriet på Greveholm 2: Resan till Planutus släpptes 1998 och utvecklades av Peter Nyrell efter ett manus av Dan Zethraeus på Vioma och utgavs av Young Genius på CD för Windows och Mac.
 Mysteriet på Greveholm 3: Den gamla legenden släpptes 2000 och utvecklades av Peter Nyrell efter ett manus av Dan Zethraeus på Vioma och utgavs av Young Genius på CD för Windows och Mac.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell hemsida (arkiverad länk)

 Mysteriet på Greveholm på Moby Games

Datorspel 1997
Windows-spel
Macintosh-spel
Datorspelsserier
Utbildningsspel (datorspel)
Azidjon

Azider är salter av kvävevätesyra, eller om man så vill, salter med anjonen N3–. Azidföreningar brukar ibland kallas för trinitrider.

Azider är explosiva föreningar som i övrigt har egenskaper som liknar halider. 

Salpetersyrlighet (HNO2) används för att bryta ner azider till kvävgas och kvävedioxid.

Se även
Azidgrupp

Ämnesklasser
Azider
Ohlininstitutet

Ohlininstitutet eller Bertil Ohlininstitutet är en svensk liberal stiftelse grundad 1993. Den är uppkallad efter förre folkpartiledaren Bertil Ohlin och finansieras av ägarstiftelser inom den liberala pressen, bland annat stiftelsen Pressorganisation och Nya Stiftelsen Gefle Dagblad och Upsala Nya Tidnings ägarstiftelse. Stiftelsen är numer en finansieringskälla till tankesmedjan Fores.

Referenser

Externa länkar
Bertil Ohlininstitutet

Svenska tankesmedjor
Organisationer bildade 1993
Liberalerna (Sverige)
Bertil Ohlin
Per-Olof Berggren

Per-Olof Berggren, född 1954 i Landskrona, är en svensk läkare och diabetesforskare.

Berggren studerade medicin vid Umeå universitet och Uppsala universitet, var doktorand vid institutionen för medicinsk cellbiologi i Uppsala och disputerade där 1982. Han hade en tjänst vid Medicinska forskningsrådet (MFR) 1983-1986, antogs som docent i medicinsk cellbiologi 1986, och hade en MFR-forskartjänst i klinisk diabetesforskning 1990-1996. Under första halvåret 1997 var han professor i cellbiologi, speciellt experimentell diabetesforskning vid Lunds universitet, och från 1 juli 1997 är han professor i experimentell endokrinologi vid Karolinska Institutet.

Inom diabetesforskningen har Berggren bland annat gjort uppmärksammade upptäckter rörande kalciumkanalerna i bukspottkörtelns betaceller.

Berggren invaldes 2008 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Källor

Externa länkar 

Svenska professorer i endokrinologi
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Personer verksamma vid Lunds universitet
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1954
Män
Levande personer
Diabetologer
Personer från Landskrona
IT-strategi

IT-strategi är en beteckning på strategisk ledning av IT-verksamhet som omfattas av IT-styrning, att ta fram en plan för att utveckla och säkerställa verksamhet med IT, inom området IKT-ledning samt affärsmässig IT-verksamhet.

Begreppet "IT-strategi" växte fram under tidigt 1990-tal på IT-avdelningar som en populär plan för att synliggöra affärskritisk IT-verksamhet. Till dags datum ser vi dokument som beskriver IT-leveranser, operationer, processer, utveckling (projekt) och hur vi bäst hanterar kopplingar mellan kärnverksamhet och IT, t.ex. riktlinjer för IT-frågor.

Omfattningen är informations- och informationsteknologi för organisationer som helhet eller avgränsade delar med fokus på olika utvecklingsområden. Vanligtvis omfattas vision, policy och handlingsplan med mätbara mål, aktiviteter (investeringar) samt regler för att styra IT-frågor eller prioritera IT-resurser. På mitten av 2000-talet började e-strategi, Digital Strategi och senare även Digital Agenda (Digitalisering) bli allt mer förekommande i Sverige och internationellt kopplat till IT-strategiska frågor eller strategisk IT-plan.

IT-strategi tas fram av IT-ledningen, t.ex. CIO och andra chefer som styr över IT-verksamheten och dess resurser. En IT-strateg är vanligtvis ansvarig för att utarbeta strategin på årsbasis medan IT-chefen säkerställer IT-strategin och ansvarar för att den genomförs. IT-ledningen ser till att strategin implementeras och realiserar IT-planen medan initiativet till att revidera strategin vanligtvis hanteras i samförstånd mellan IT- och verksamhetsledning. Samarbetet bör ske på flera nivåer och en IT-strategi bör innehålla en uppdaterad nulägesbeskrivning.

IT-styrning är ett exempel på vanligt förekommande strategiska IT-frågor och en tillämpning av strategisk ledning av IT-verksamhet. 
IT-ledning, styrning och samarbete över affärsmässig IT, är föremål för forskning och diskussion t.ex. kring roller, flera uppgifter för CIO funktionen.

Noter 

IT
Management
Sam Hanks

Sam Hanks, född 13 juli 1914 i Columbus i Ohio, död 27 juni 1994, var en amerikansk racerförare.

Racingkarriär
Hanks var framgångsrik i regionala racingmästerskap innan andra världskriget, men hans karriär på den nationella scenen dröjde till efter att han var 37 år. Då startade han för första gången i mer än fem tävlingar i det nationella mästerskapet, och han kom att bli trea i mästerskapet 1952, samma år som han blev trea i Indianapolis 500, och tog sin första pallplats i tävlingen. Säsongen 1953 kom Hanks att vinna det nationella mästerskapet, samtidigt som han tog ännu en pallplats i Indy 500, med ännu en tredjeplats. Efter den säsongen slutade Hanks att köra hela mästerskapet, och deltog fortsättningsvis bara på Indy. Han tog en andraplats 1956, följt av en vinst 1957, och när han vunnit annonserade han att han slutade i vinnarcirkeln. Därefter körde Hanks pace car under några år i tävlingen, innan han gick i pension. Hans fyra pallplatser på Indianapolis gjorde att han räknades som Grand Prix-vinnare, och tog VM-poäng i fyra formel 1-VM-säsonger, med en åttondeplats i mästerskapet 1957 som bästa placering.

Födda 1914
Avlidna 1994
Amerikanska racerförare
Amerikanska Formel 1-förare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1950-talet
Indianapolis 500-förare
Indianapolis 500-vinnare
Män
Racerförare från Ohio
Nils Jansson

Nils Jansson kan syfta på:

Nils Jansson i Rökslid, riksdagsman för bondeståndet
Nils Jansson (artist)
Nils Jansson (friidrottare) (1894–1987) – en svensk friidrottare (mångkamp)
Nils Jansson (orgelbyggare)
Elforsk

Elforsk AB är Svenska elföretagens forsknings- och utvecklingsaktiebolag. Bolaget startade sin verksamhet 1993 och ägs av Svensk energi samt Svenska Kraftnät. Syftet med samarbetet är att rationalisera den branschgemensamma forskningen genom att samla elföretagens bedömningar av föreslagna produktutvecklingar, att ordna möjligheter att testa produkter hos elföretagen, och eventuellt föreslå en första upphandling av produkten. På så vis ska man bygga upp marknaden.  Bolaget bedriver utvecklingsprojekt på uppdrag, primärt för sina ägare och ägarnas medlemsföretag.

Programområden 
Verksamheten inom Elforsk bedrivs i form av ramprojekt och projekt. Verksamheten är indelad i sex programområden:
 Vattenkraft
 Elproduktion och elvärme
 Överföring och distribution
 Användning
 Omvärld och system
 Kärnkraft

Vattenkraft 
Vattenkraften har i Norden en central betydelse då den står för nästan hälften av den svenska och nordiska elproduktionen. Tekniken har funnits ett tag och den står inför stora reinvesteringar. Inom programområdet Vattenkraft strävar man efter att planera för dessa reinvesteringar så att man ska kunna hantera den, under lång tid, minskande tillgången av kompetens. Andra aspekter som tillkommer vid reinvesteringar är de stora utbyggnationerna av vindkraft samt vattenkraften miljöaspekter vilka man planerar för att hantera på ett lämpligt sätt.

El- och värmeproduktion 
Verksamheten inom El- och värmeproduktion strävar efter att effektivisera den aktuella el- och värmeproduktionen samt att införa ny produktionsteknik på marknaden. Ett exempel är bränsleceller där man har startat ett projekt där man ska bevaka omvärldens utveckling av dessa.

Överföring och distribution 
Verksamheten inom programområdet Överföring och distribution är i stor utsträckning inriktad mot underhåll, diagnostik, riskanalys och effektivisering av elnäten genom teknikutveckling och miljö. Nya ramprojekt kring nätutveckling, mätning, kommunikation och elkvalitet startas under året.

Användning 
Verksamheten inom Användning har fokus på effektiv energianvändning.

Omvärld och system 
Elmarknaden är en ständigt förändrande marknad som regleras av bland annat lagstiftning och politiska beslut. Verksamheten inom Omvärld och system strävar mot att upptäcka och analysera förändrade förutsättningar och händelser som påverkar elföretagen.

Laddningsstationer för elbilar
I ett samarbete med snabbmatskedjan McDonald's inför Elforsk fysiska laddningsstationer för elbilar.

Kärnkraft 
Programområdet fyller ett behov av forsknings- och utvecklingsinsatser för ett effektivt underhåll och drift av befintliga kärnkraftverk.

Kall fusion/LENR 
Elforsk sammanställer sedan 2012 rapporter om Low Energy Nucelar Reactions (LENR), det vill säga Kall fusion, och medfinansierar tester av det italienska patentet Energy Catalyzer.

Källor

Externa länkar
 http://www.elforsk.se/

Elkraftteknik
Svenska elbolag
Företag bildade 1993
Nils Jansson i Rökslid

Nils Jansson (i riksdagen kallad Jansson i Rökslid), född 5 september 1821 i Hällestads församling, Östergötlands län, död där 21 januari 1911, var en svensk lantbrukare och politiker.

Nils Jansson företrädde bondeståndet i Risinge samt Hällestads och Tjällmo tingslag i Finspånga läns härad vid ståndsriksdagen 1865–1866.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1800-talet
Födda 1821
Avlidna 1911
Män
Personer från Hällestads socken, Östergötland
Sheila Kirkwood

Sheila Catherine Kirkwood, född 23 januari 1953, är en brittisk-svensk geofysiker.

Kirkwodd tog 1974 en B.Sc.-examen i geofysik vid Edinburgh University och 1978 en Ph.D.-examen i geofysik där, med inriktning på seismologi. 1990 tog hon en filosofie doktorexamen i rymdfysik vid Umeå universitet, där hon 1991 blev docent. Sedan 1998 är hon professor i atmosfärfysik vid Institutet för rymdfysik i Kiruna.

Hennes forskningsområde gäller stratosfärens och mesosfärens temperatur och kemiska sammansättning påverkas av rörelser i atmosfären och av elektromagnetisk strålning.

Kirkwood invaldes 2008 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Källor

Externa länkar

Sheila Kirwoods webbsida vid Institutet för rymdfysik

Svenska professorer i fysik
Geofysiker
Brittiska forskare
Personer verksamma vid Umeå universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1953
Kvinnor
Levande personer
Anders Söderholtz

Anders Söderholtz (i riksdagen kallad Söderholtz i Stenby), född 6 april 1806 i Fogdö församling, Södermanlands län, död där 2 maj 1879, var en svensk lantbrukare och politiker. Han företrädde bondeståndet i Öster-Rekarne, Väster-Rekarne, Daga, Åkers och Selebo härader vid ståndsriksdagen 1865–1866.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1806
Avlidna 1879
Män
Personer från Fogdö socken
Lee Wallard

Lee Wallard, född 7 september 1910 i Schenectady, New York, USA, död 29 november 1963 i St. Petersburg, Florida, var en amerikansk racerförare.

Racingkarriär
Wallard deltog i Indianapolis 500 fyra gånger mellan 1948 och 1951, och lyckades vinna tävlingen den fjärde gången han deltog, vilket också räknades som en Grand Prix-seger, då tävlingen ingick i förar-VM samma år. Wallards seger räckte till en sjunde plats i formel 1-VM den säsongen. Hans bästa resultat i det nationella mästerskapet var en sjätteplats 1948, och Wallard tog tre segrar på 45 starter inom det nationella mästerskapet. Hans karriär tog slut kort efter segern på Indianapolis, med allvarliga brännskador i en krasch med racerbil.

Referenser

Noter

Amerikanska racerförare
Amerikanska Formel 1-förare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1950-talet
Indianapolis 500-förare
Indianapolis 500-vinnare
Amerikanska idrottare under 1900-talet
Personer från Schenectady
Födda 1910
Avlidna 1963
Män
Anders Eriksson i Nordkärr

Anders Eriksson (i riksdagen kallad Eriksson i Annolfsbyn och senare Eriksson i Nordkärr), född 10 mars 1794 i Skålleruds församling, Älvsborgs län, död 31 mars 1870 i Holms församling, Älvsborgs län, var en svensk politiker.

Eriksson företrädde bondeståndet i Nordals, Sundals och Valbo härader vid ståndsriksdagarna 1844–1845, 1850–1851, 1856–1858, 1859–1860, 1862–1863 och 1865–1866. Han var vice talman i bondeståndet vid riksdagarna 1862–1863 och 1865–1866.

Referenser 
 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1794
Avlidna 1870
Män
Personer från Skålleruds socken
Lars Gustaf Andersson i Torpane

Lars Gustaf Andersson (i riksdagen kallad Andersson i Torpane), född 25 september 1813 i Tydje socken, död där 27 januari 1872, var en svensk gästgivare och riksdagsman i bondeståndet.

Andersson företrädde Tössbo och Vedbo härader av Älvsborgs län vid riksdagarna 1853–1854, 1856–1858, 1859–1860, 1862–1863 och 1865–1866.

Vid sin första riksdag 1853–1856 var Andersson suppleant i allmänna besvärs- och ekonomiutskottet och i opinionsnämnden. Han var ledamot i förstärkta statsutskottet och i förstärkta bankoutskottet. Andersson var även suppleant i förstärkta konstitutionsutskottet.

Under riksdagen 1856–1858 var han ledamot i bankoutskottet, elektorssuppleant för justitieombudsmansvalet, statsrevisor, ledamot i förstärkta bevillningsutskottet och i förstärkta statsutskottet samt i förstärkta lagutskottet.

Vid 1862–1863 års riksdag var han ledamot i bankoutskottet, deputerad att övervara invigningen av västra stambanan och ledamot i förstärkta lagutskottet. Under sin sista riksdag 1865–1866 var Andersson ledamot i bankoutskottet och i förstärkta allmänna besvärs- och ekonomiutskottet samt i förstärkta lagutskottet.

Referenser

Noter

Män
Bondeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1800-talet
Födda 1813
Avlidna 1872
Personer från Tydje socken
Johan Magnus Björkman

Johan Magnus Björkman (i riksdagen kallad Björkman i Forss Baggesgården), född 20 juli 1818 i Norra Sandsjö församling, Jönköpings län, död 22 juni 1870 i Skepplanda församling, Älvsborgs län, var en svensk lantbrukare, skollärare och politiker. Han företrädde bondeståndet i Kullings, Ale och Vättle härader vid ståndsriksdagen 1865–1866.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1818
Avlidna 1870
Män
Personer från Norra Sandsjö socken
Johan Peter Andreasson

Johan Peter Andreasson (i riksdagen kallad Andreasson i Hattestad), född 13 september 1809 i Berghems församling, Älvsborgs län, död där 21 maj 1887, var en svensk politiker. Han företrädde bondeståndet i Marks, Vedens och Bollebygds härader vid ståndsriksdagen 1865–1866.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1809
Avlidna 1887
Män
Personer från Berghems socken
Carl Dahlgren (politiker)

Carl Bryngelson Dahlgren , född 2 augusti 1805 i Naglums församling, Älvsborgs län, död 2 december 1885 i Norra Björke församling, Älvsborgs län, var en svensk politiker. Han företrädde bondeståndet i Väne, Flundre och Bjärke härader vid ståndsriksdagarna 1853/54, 1856/58, 1862/63 och 1865/66.

Riksdagsuppdrag

1853/54 
 Suppleant i konstitutionsutskottet
 Ledamot i bondeståndets enskilda besvärsutskott.
 Ledamot i förstärkta bankoutskottet.
 Ledamot i förstärkta statsutskottet.
 Elektor för justitieombudsmansvalet.

1856/58 
 Ledamot i bankoutskottet.
 Statsrevisor.

1862/63 
 Elektor för bondeståndets utskottsval.
 Ledamot i bevillningsutskottet.
 Ledamot i förstärkta allmänna besvärs- och ekonomiutskottet.
 Ledamot i förstärkta bankoutskottet.

1865/66 
 Ledamot i bevillningsutskottet.
 Ledamot i förstärkta statsutskottet.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865
 Personregister till Rikets ständers protokoll 1809-1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935, sid. 35 (avd. "Bondeståndet")

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Födda 1805
Avlidna 1885
Män
Personer från Naglums socken