kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carmel

Carmel kan avse:

 Carmel (vin) – ett vinmärke från Israel
 Carmel-by-the-Sea – en amerikansk dramafilm från 2012, se The Forger

Geografi

Australien 

 Carmel (del av en befolkad plats), Western Australia, Kalamunda,

Sydafrika 

 Carmel (berg), Norra Kapprovinsen, Siyanda District Municipality,

USA 

 Carmel, Indiana, ort, Hamilton County, 
 Carmel, New York, countyhuvudort, Putnam County, 
 Carmel, Maine, Penobscot County, 
 Carmel-by-the-Sea, ort, Kalifornien, Monterey County,

Se även 
 Karmel
Elleholms socken

Elleholms socken i Blekinge ingick i Listers härad, uppgick 1967 i Karlshamns stad och området ingår sedan 1971 i Karlshamns kommun och motsvarar från 2016 Elleholms distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 7,5 kvadratkilometer, varav land 7,3. År 2000 fanns här 193 invånare. Kyrkbyn Elleholm med Elleholms kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung, där staden Elleholm låg mellan 1440 och 1600. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Elleholms församling och för de borgerliga frågorna till Elleholms landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Mörrums landskommun och uppgick 1967 i Karlshamns stad som 1971 uppgick i Karlshamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Mörrum-Elleholms församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Elleholm, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Listers härad.

Socken indelades fram till 1901 i 11 båtsmansshåll, vars båtsmän tillhörde Blekinges 5:e (3:e före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Elleholms socken ligger vid Mörrumsåns mynning dels på en holme där Elleholm och kyrkan ligger och några mindre områden på fastlandet, med byarne Östra och Västra Elleholm. Terrängen är låglänt och delvis sank.

Fornminnen
Ett fåtal stensättningar är de enda förhistoriska fornlämningarna. På ön finns kulturlager under mark efter staden medeltidsstaden och på öns norra del återfinns ruiner efter fästningen Sjöborg.

Namnet
Namnet (1438 Elleholm) innehåller förledet ælli ’albestånd’.

Befolkningsutveckling

Se även
Elleholms församling
Lista över fasta fornminnen i Karlshamns kommun#Elleholm

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, del 2. Asarums, Elleholms, Hällaryds, Mörrums och Ringamåla socknar Hermes 1945

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Elleholms socken på Ostkanten
 på Blekinge Släktforskarförenings webbplats

Indelningar i Karlshamns kommun
Socknar i Listers härad
Haris Alexiou

Haris Alexiou (grek. Χάρις Αλεξίου), född 27 december 1950 i staden Thebe, sedan 1958 bosatt i Aten, är en av Greklands mest kända och framgångsrika sångerskor.

Alexiou har spelat in över 30 album med start tidigt 1970-tal. 2011 åker hon på en europeisk turné som inleds i Finlandiahallen i Helsingfors den 15 maj.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Grekiska sångare
Födda 1950
Kvinnor
Levande personer
Frankfort (olika betydelser)

Frankfort kan avse:

Geografi

Sydafrika 

 Frankfort (kommunhuvudort), Fristatsprovinsen, Fezile Dabi District Municipality,

USA 

 Frankfort, Kansas, ort, Marshall County, 
 Frankfort, Kentucky – delstatshuvudstad i Kentucky, Franklin County, 
 Frankfort, Ohio, Ross County, 
 Frankfort, Illinois, ort, Will County, 
 Frankfort, Indiana, countyhuvudort, Clinton County, 
 Frankfort, Maine, Waldo County, 
 Frankfort, Michigan, 
 Frankfort, New York, Herkimer County, 
 Frankfort, South Dakota, Spink County, 
 Frankfort (gruva), New Mexico, Santa Fe County, 
 Frankfort (flygplats), Michigan,

Se även 
 Frankford – flera betydelser
 Frankfurt (olika betydelser)

Robotskapade Sydafrikaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar

zh:法蘭克福 (消歧義)#美國
Jämshögs socken

Jämshögs socken i Blekinge ingick i Listers härad, uppgick i sin helhet 1967 i Olofströms köping och området ingår sedan 1971 i Olofströms kommun och motsvarar från 2016 Jämshögs distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 200,5 kvadratkilometer, varav land 184,3. År 2000 fanns här 11 308 invånare. Tätorten Olofström, Gränum samt tätorten  Jämshög med sockenkyrkan Jämshögs kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från 1100-talet. Socknen tillhörde Villands härad i Skåne fram till 1639.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Jämshögs församling och för de borgerliga frågorna till Jämshögs landskommun. Ur socknen utbröts Kyrkhults socken 1863(landskommunen)/1865(församlingen) och 1941 Olofströms köping. Jämshögs landskommunen uppgick 1967 i Olofströms köping som 1971 blev Olofströms kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Jämshög, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Listers härad.

Socken indelades fram till 1901 i en del av de 115 båtsmanshåll som fanns när Kyrkhult socken ingick i Jämshögs socken, vars båtsmän tillhörde Blekinges 6:e (3:e före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Jämshögs socken ligger i västra Blekinge med gräns i väster och sydväst till Skåne, där även sjön Immeln återfinns. Socknen är mycket bergig med talrika sjöar, mossar och andra vattendrag.

Fornlämningar
Gravrösen finns vid södra ändan av Gatugöl och vid Högatoft har man funnit en bronsåldersgrav under flat mark. Järnåldersgravar är kända vid Boa, Ljungryda, Sånarp och Östad (en stor hög).

Namnet
Namnet, (1145 Gemshø), har tagits från kyrkbyn, och har oklart ursprung.

Socknen hette Gemsjö socken före 28 november 1884, därefter Jemshögs socken för att 1902 få nuvarande namn.

Befolkningsutveckling

Se även
Jämshögs församling
Lista över fasta fornminnen i Olofströms kommun#Jämshög

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
 

Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 1. Gammalstorps, Jämshögs, Kyrkhults, Mjällby, Sölvesborgs och Ysane socknar Hermes 1946

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Jämshögs socken på Ostkanten

Indelningar i Olofströms kommun
Socknar i Listers härad
Hartvig Caspar Christie

Hartvig Caspar Christie kan syfta på:

* Hartvig Caspar Christie (1788-1869), norsk officer
 Hartvig Caspar Christie (1826-1873), norsk fysiker och professor
 Hartvig Caspar Christie (1893-1959), norsk präst och politiker
Byske landskommun

Byske landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Centralort var Byske och kommunkod 1952-1966 var 2415.

Administrativ historik
Byske landskommun bildades genom en utbrytning ur Skellefteå landskommun den 1 januari 1875. Den 8 maj 1931 inrättades Byske municipalsamhälle inom kommunen.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen. Den 31 december 1957 upplöstes Byske municipalsamhälle.

Den 1 januari 1967 uppgick kommunen i Skellefteå stad. Sedan 1971 tillhör området den nya Skellefteå kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Byske församling och Fällfors församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver tre bjälkvis ordnade, röda nätnålar. 

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 25 juli 1963. Se artikeln om Skellefteå kommunvapen för mer information.

Geografi
Byske landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 1 187,83 km², varav 1 090,91 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 26,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Se även
 Byske församling
Byske socken

Källor

Indelningar i Skellefteå kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Hartvig Caspar Christie (politiker)

Hartvig Caspar Christie, född den 25 november 1893 i Hornnes, död den 21 mars 1959, var en norsk präst och politiker, sonson till Hartvig Caspar Christie.  
 
Han representerade Høyre i Stortinget, invald från Akershus, från 1950 till sin död.

Källor 
 

Norska författare under 1900-talet
Norskspråkiga författare
Norska präster under 1900-talet
Stortingsledamöter för Høyre
Födda 1893
Avlidna 1959
Män
Bureå landskommun

Bureå landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Centralort var Bureå och kommunkod 1952-1966 var 2413.

Administrativ historik
Bureå landskommun bildades genom en utbrytning ur Skellefteå landskommun den 1 januari 1914. Den 22 juni 1934 inrättades Bureå municipalsamhälle inom kommunen.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen. Den 31 december 1959 upplöstes Bureå municipalsamhälle.

Den 1 januari 1967 uppgick kommunen i Skellefteå stad. Sedan 1971 tillhör området den nya Skellefteå kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen först Skellefteå landsförsamling. Bureå församling utbröts från den 1922.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fem sexuddiga stjärnor av guld, ordnade i form av en störtad sparre.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 30 juni 1960. Se artikeln om Skellefteå kommunvapen för mer information.

Geografi
Bureå landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 309,12 km², varav 282,12 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

 Tätorten Örviken var delad mellan Bureå landskommun och Skellefteå landskommun.
Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 48,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Se även

 Bureå församling

Källor

Indelningar i Skellefteå kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Lövångers landskommun

Lövångers landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Centralort var Lövånger och kommunkod 1952–66 var 2411.

Administrativ historik
Lövångers landskommun (från början Löfångers landskommun) inrättades den 1 januari 1863 i Lövångers socken i Västerbotten  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den 19 mars 1937 inrättades Lövångers municipalsamhälle inom kommunen.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen. Den 31 december 1963 upplöstes Lövångers municipalsamhälle.

År 1971 infördes enhetlig kommuntyp och Lövångers landskommun ombildades därmed, utan någon territoriell förändring, till Lövångers kommun. Tre år senare gick dock kommunen upp i Skellefteå kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Lövångers församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält ett från ett svävande treberg uppväxande vinträd med röda druvklasar och åtföljd på vardera sidan av två mot trädets stam vända, bjälkvis ställda och stolpvis ordnade fiskar med röda fenor, allt av silver.

Detta vapen antogs av kommunen den 1 juni 1959. Vapnet var ej fastställt av Kungl. Maj:t. Se artikeln om Skellefteå kommunvapen för mer information.

Geografi
Lövångers landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 563,88 km², varav 525,08 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Lövångers kommun fanns tätorten Lövånger, som hade 532 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 13,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Indelningar i Skellefteå kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Hartvig Caspar Christie (fysiker)

Hartvig Caspar Christie, född den 1 december 1826 i Trondhjem, död den 3 mars 1873 i Kristiania, var en norsk naturvetenskapsman, brorson till Wilhelm Frimann Koren Christie, farfar till Hartvig Caspar Christie.

Christie tog 1848 mineralogisk ämbetsexamen och var några år anställd vid Kongsbergs silververk, därefter som lärare i Kristiania. 1859 blev han lektor i fysik vid universitetet (sedan 1866 med titeln professor) och 1860 tillika lärare i fysik, geognosi och mineralogi vid krigshögskolan.   

Christie inlade stor förtjänst om den tekniska undervisningens främjande och om det industriella livets utveckling i Norge, men drogs in i så många saker, som inte hade med vetenskapen att göra, att hans rika begåvning därför inte kom till sin rätt. 

Av hans  litterära arbeten kan nämnas Lærebog i fysik (2 band,  1864-65) och Lærebog i fysik for middelskolen (1871, 4:e upplagan 1882; översatt till finska och svenska, i 2:a upplagan, 1878, bearbetad av K.M. Lindeberg).

Källor 

 

Norska fysiker
Norska professorer
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Norska forskare under 1800-talet
Forskare från Trondheim
Födda 1826
Avlidna 1873
Män
Hirsch

Hirsch är ett efternamn av tyskt och judiskt ursprung. Det har funnits i Sverige sedan slutet av 1700-talet. Den 31 december 2013 var 219 personer med namnet Hirsch bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Hirsch
 Abraham Hirsch (1815–1900), svensk musikförläggare
 Adolf Hirsch (konstnär) (1816–1886), svensk köpman och landskapsmålare
 Adolphe Hirsch (1830–1901), tysk astronom
 Anna Lise Hirsch Bjerrum (född 1939), dansk skådespelare
 August Hirsch (1817–1894), tysk läkare
 Axel Hirsch (1879–1967), svensk socialpolitiker
 Carl Hirsch (1913–1973), svensk läkare
 Charles-Henry Hirsch (1870–1948), fransk författare
 Corey Hirsch, kanadensisk ishockeymålvakt
 Emanuel Hirsch (1888–1972), tysk teolog
 Emile Hirsch (född 1985), amerikansk skådespelare
 Erik Hirsch (1872–1946), svensk industriman
 Eric Donald Hirsch Jr. (född 1928), amerikansk kritiker
 Ernst Hirsch (född 1916), svensk arkitekt
 Ferdinand Hirsch (1843–1915), tysk historiker
 Frank Hirsch (1871–1952), svensk industriman
 Hallee Hirsh (född 1987), amerikansk skådespelare
 Hanna Hirsch Pauli (1864–1940), svensk konstnär
 Helge Hirsch (1888–1972), svensk företagsledare
 Hjalmar Hirsch (1853–1897), svensk skådespelare
 Isaak Hirsch (1843–1917), svensk affärsman och donator
 Johan Le. Hirsch (1843–1923), norsk lantbrukslärare
 Judd Hirsch (född 1935), amerikansk skådespelare
 Julius Hirsch (1882–1961), tysk-amerikansk nationalekomon
 Konrad Hirsch (1900–1924), svensk fotbollsspelare
 Maurice de Hirsch (1831–1896), tysk-judisk filantrop
 Max Hirsch (1880–1969), amerikansk galopptränare
 Max Hirsch (ekonom) (1832–1905), tysk socialpolitiker
 Moritz Hirsch (1839–1906), österrikisk affärsman
 Oscar Salomon Hirsch (1847–1931), svensk ingenjör och filantrop
 Otto Hirsch (1858–1945), svensk musikförläggare, bokhandlare och företagsledare
 Oscar Hirsch (1847–1931), svensk ingenjör och filantrop
 Paul Hirsch (1868–1940), tysk politiker
 Peter Hirsch (född 1979), dansk ishockeymålvakt
 Samson Raphael Hirsch (1808–1888), tysk-judisk teolog
 Theodor Hirsch (1806–1881), tysk historiker
 Walter Hirsch (född 1935), svensk fotograf
 Wolfgang Hirsch (1924–2011), svensk konstnär

Se även 
 Hirs

Källor

Svenska efternamn
Tyska efternamn
Jiddisch-efternamn
Theodor Hirsch

Theodor Hirsch, född den 17 december 1806 vid Danzig, död den 17 februari 1881 i Greifswald, var en tysk historiker, far till Ferdinand Hirsch. 

Hirsch var 1833–65 lärare i historia vid gymnasiet i Danzig och sedan 1850 stadsarkivarie där samt utnämndes 1865 till professor i Greifswald. 

Hirsch författade en mängd uppsatser rörande Danzig och dess förhållanden, bland annat Danzigs Handels- und Gewerbegeschichte unter der Herrschaft des Deutschen Ordens (1858).

Hirsch var även medutgivare av "Scriptores rerum Prussicarum" (5 band, 1861–74) och utgav band 9 av "Urkunden und Aktenstücke zur Geschichte des Kurfürsten Friedrich Wilhelm von Brandenburg" (1879).

Källor 

  

Tyska professorer i historia
Tyska stadsarkivarier
Personer verksamma vid Greifswalds universitet
Historiker under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Danzig
Födda 1806
Avlidna 1881
Män
Ugglan
Avaz Twist Tower

Avaz Twist Tower är en  kontorsbyggnad i Sarajevo i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i affärskvarteret Marijin Dvor och är den högsta byggnaden på Balkanhalvön bortsett från TV-masten Avalatornet utanför  Belgrad i Serbien. Tidningsbolaget Dnevni avaz har kontor i skyskrapan.

Byggnaden, som har ritats av arkitekt  Faruk Kapidžić, är 142 meter hög  fördelat på 39 våningar över jord. Med antennen på taket blir totalhöjden 172 meter. Det finns en restaurang med en terrass på 100 meters höjd, på våning 31 och en utsiktsplats på våning 36. 

Fasaden på Avaz Twist Tower är vriden (åt motsatt håll jämfört med Turning Torso) och täckt med blått glas, som ger en illusion av att byggnaden roterar.

En ännu högre byggnad, Avaz Ski Tower, planeras i närheten.

Källor

Externa länkar 

Skyskrapor i Bosnien och Hercegovina
Sarajevo
Burträsks landskommun

Burträsks landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Centralort var Burträsk och kommunkod 1952–73 var 2412.

Administrativ historik

Burträsks landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Burträsks socken i Västerbotten när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den 2 oktober 1930 inrättades Burträsks municipalsamhälle inom kommunen.

Den 1 januari 1922 (enligt beslut den 18 mars 1921) överfördes ett område av Rislidens by till Norsjö landskommun.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen. Den 31 december 1961 upplöstes Burträsks municipalsamhälle.

Den 1 januari 1965 överfördes från Burträsks landskommun och Kalvträsks församling till Norsjö landskommun och Norsjö kyrkobokföringsdistrikt ett område med en areal av 20,08 km² land och 14 invånare.

Som förberedelse inför kommunreformen 1971 trädde Sveriges indelning i kommunblock i kraft den 1 januari 1964. Burträsks landskommun ingick då i kommunblocket Skellefteå tillsammans med sex andra kommuner: Skellefteå stad samt landskommunerna Bureå, Byske, Jörn, Lövånger och Skellefteå. När kommunblocket slogs samman till en kommun 1967 ställde sig Burträsk och Lövånger utanför, och fortsatte som självständiga landskommuner.

År 1971 infördes enhetlig kommuntyp och Burträsks landskommun ombildades därmed, utan någon territoriell förändring, till Burträsks kommun. Tre år senare gick dock kommunen upp i Skellefteå kommun.

Den 1 januari 1952 tillhörde Burträsks landskommun Burträsks landsfiskalsdistrikt samt Burträsks fögderi.

Kyrklig tillhörighet
Burträsks landskommun tillhörde Burträsks församling och från den 1 maj 1919 även Kalvträsks församling.

Kommunvapnet
Blasonering: Medelst en vågskura delad av silver, vari en yxa och en spade i kors, båda blå, och blått, vari två korslagda braxar av silver med röd beväring, därest dylik skall komma till användning.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 3 oktober 1947. Se artikeln om Skellefteå kommunvapen för mer information.

Burträsks municipalsamhälle
Blasonering: I fält av silver en blå bjälke, belagd med tre femuddiga stjärnor av silver, samt åtföljd ovanför av en liggande bäver och nedanför av en fisk, båda blå med beväring av guld.

Även Burträsks municipalsamhälle hade ett eget vapen som fastställdes av Kungl. Maj:t den 14 februari 1947. Se artikeln om Skellefteå kommunvapen för mer information.

Geografi

Burträsks landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 2 022,90 km², varav 1 858,40 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga vid folkräkningen den 1 november 1965 omfattade landskommunen den 1 januari 1966 en areal av 1 832,32 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 18,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Indelningar i Skellefteå kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Svartbrödraklostret

Svartbrödraklostret kan syfta på:
Svartbrödraklostret i Stockholm – ett dominikankloster på Stadsholmen i Stockholm 1336–1528
Svartbrödraklostret i Lund – ett dominikankloster i Lund grundat år 1221–reformationen
Hospice

Hospice, även hospis, är en plats där människor som är i livets slutskede får vård. De patienter som finns på ett hospice är i ett skede nära döden och är obotligt sjuka.

Se även
Palliativ vård

Referenser

Sjukvård
Sjukhus
Thomas Spencer Baynes

Thomas Spencer Baynes, född den 24 mars 1823, död den 31 maj 1887, var en engelsk skriftställare och filosof.

Baynes var utgivare av "Daily news" 1857-64 och samtidigt examinator i logik och psykologi vid Londons universitet. Han kallades 1864 till professor i logik, metafysik och retorik vid universitetet i S:t Andrews. Han blev hedersdoktor i
Edinburgh 1874.

Baynes var lärjunge av William Hamilton. Han utgav en prisbelönt essay om dennes logik, Essay on the new analytic of logical forms (1851; 2:a upplagan 1853), översatte Arnaulds "Logique de Port-Royal" (7:e upplagan 1874) och inlade även förtjänst genom att (jämte William Robertson Smith) redigera 9:e upplagan av "Encyclopædia britannica".

Källor

Tryckta källor

Noter

Födda 1823
Avlidna 1887
Män
Engelska filosofer
Skotska professorer
Hedersdoktorer vid Edinburghs universitet
Alumner från Edinburghs universitet
Kyrkhults socken

Kyrkhults socken i Blekinge ingick i Listers härad, uppgick 1967 i Olofströms köping och området ingår sedan 1971 i Olofströms kommun och motsvarar från 2016 Kyrkhults distrikt i Blekinge län.

Socknens areal är 214,8 kvadratkilometer, varav land 202,9. År 2000 fanns här 2 933 invånare. Tätorten Vilshult samt tätorten Kyrkhult med sockenkyrkan Kyrkhults kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Socknen bildades som en utbrytning ur Jämshögs socken där Kyrkhults församling bildades 1865 med ansvar för de kyrkliga frågorna  Kyrkhults landskommun bildades 16 oktober 1863 för de borgerliga frågorna. Landskommunen uppgick 1967 i Olofströms köping som 1971 blev Olofströms kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Kyrkhult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Listers härad.

Socken indelades fram till 1901 i en del av de 115 båtsmanshåll som fanns i Jämshögs socken, vars båtsmän tillhörde Blekinges 6:e (3:e före 1845) båtsmanskompani.

Geografi
Kyrkhult socken ligger i Holjeåns övre lopp i nordvästligaste Blekinge. Blekinges högsta punkt, Rävabacken (189,65 m ö.h.), ligger i Farabol, nära gränsen mot Småland och Skåne. Mörrumsån bildar gräns i öster. Socknen består av skogsbygd med talrika mossar och småsjöar.

Fornminnen
Gravröse finns väster om Farabol. På en udde i Hörnsjön finns en medeltida borgruin.

Namnet
Namnet (1555 Kyrckhylt), taget från kyrkbyn, har efterledet hult, dunge, förledet kan tolkas som vid vägen till kyrkan (Jämshögs) eller hultet ägt av kyrkan.

Befolkningsutveckling

Se även
Kyrkhults församling
Lista över fasta fornminnen i Olofströms kommun#Kyrkhult

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning

Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Blekinge län, Del 1. Gammalstorps, Jämshögs, Kyrkhults, Mjällby, Sölvesborgs och Ysane socknar Hermes 1946

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Kyrkhults socken på Ostkanten
Kyrkhults Hembygdsförening

Indelningar i Olofströms kommun
Socknar i Listers härad
Baynes

Baynes är ett engelskt efternamn, som burits av bland andra:

 Adam Baynes (1622–1671), engelsk parlamentsledamot
 Pauline Baynes (1922–2008), brittisk bokillustratör
 Sydney Baynes (1879–1938), engelsk kompositör och musiker
 Thomas Spencer Baynes (1823–1887), engelsk skribent och filosof

Engelska efternamn