kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
William Dray

William Herbert Dray, född den 23 juni 1921 i Montréal, död den 6 augusti 2009 i Toronto, var en kanadensisk historiefilosof.

Dray var vid sin död professor emeritus vid universitetet i Ottawa. Han var känd för sin version av antipositivistiskt Verstehen inom historien, beskrivet i Laws and Explanation in History, och för sitt verk om R.G. Collingwood.

Källor

Noter

Historiefilosofer
Kanadensiska filosofer under 1900-talet
Kanadensiska forskare under 1900-talet
Personer från Montréal
Födda 1921
Avlidna 2009
Män
Alumner från University of Toronto
Personer verksamma vid universitetet i Ottawa
Nils Beyer

Nils Beyer, född 19 november 1903 i Stockholm, död 1 januari 1994 i Stockholm, var en svensk journalist, författare av facklitteratur om film, teater och politik samt manusförfattare. Han blev 1970 filosofie hedersdoktor vid Lunds universitet. 

Beyer blev filosofie kandidat vid Lunds universitet 1925. Mellan 1924 och 1930 arbetade han för Arbetet, 1930–1958 var han kritiker i Social-Demokraten och 1958–1966 på Stockholms-Tidningen. Från 1966 skrev han för Arbetet.

Familj 
Nils Beyer var son till livförsäkringsinspektören Tage Beyer och Ellen Peterson. Han gifte sig 1930 med Lilly Arrhenius (1904–1993).

Bibliografi (urval) 
Handens och hjärnans arbetare (Tiden, 1934)
700 berättelser söka en filmregissör (Seelig, 1935)
Att se film. En studie i filmens dramaturgi (Bonnier, 1940)
Teater och film (Bonnier, 1944)
Skådespelare (KF, 1945)
Han, hon och månen (Eklund, 1949) [pjäs]
En bok om film (Radiotjänst, 1949)
Kejsarens nya kläder. Teaterpjäs i fyra akter för barn (efter H. C. Andersens saga, Geber, 1950)
Teaterkvällar 1940–1953 (1953)
Bengt Lidforss. En levnadsteckning (Norstedt, 1968)
Den unge Hjalmar Branting (Norstedt, 1985)

Översättningar
 Henrik Ibsen: Samhällets stöttepelare (Samfundets støtter) (Radiotjänst, 1955)
 Henrik Ibsen: John Gabriel Borkman (John Gabriel Borkman) (Radiotjänst, 1956)
Jaroslav Hašek: Den tappre soldaten Svejk (otryckt översättning, efter Karl Larsens dramatisering, från danskan för Stockholms parkteater 1969)

Filmografi

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Nils Beyers arkiv, Musik- och teaterbiblioteket (Musikverket)

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska fackboksförfattare
Svenska filmkritiker
Svenska översättare
Översättare från norska
Översättare från danska
Hedersdoktorer vid Lunds universitet
Journalister från Stockholm
Författare från Stockholm
Födda 1903
Avlidna 1994
Män
Översättare från Stockholm
Peter Collett (1767–1823)

Peter Collett, född 1767 på Rønnebæksholm vid Næstved på Själland, död 1823 på Saint Croix, var en norsk politiker och jurist. 

Peter Collett var son till kammarrådet Johan Collett (1734–1806) och Else Jensen (1746-1788), och sonsonsson till James Collett. Han var bror till Jonas Collett och Johan Collett,  

Han blev 1800 prokurator på ön Saint Croix. Under sin tid i Danmark före 1800 hade han påverkats av upplysningstidens och den franska revolutionens idéer, och utövade en flitig författarverksamhet i politiska och rättsfilosofiska frågor i pressen. Då pressfriheten i Danmark 1799 inskränktes, gick han i ett slags frivillig landsflykt i Västindien.

Han gifte sig i första äktenskapet med Margrethe Caroline Fibiger, född Holm, som dog en kort tid efter ankomsten till Västindien. År 1803 gifte Peter Collett om sig med Christine Sophie Constance von Wickede (död 1830). Han hade inga barn.

Källor 

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Vidare läsning 
 Johan Bang, Martin Salmonsen och Christian Borberg (redaktörer): Frihedens sag er en borgerlig sag – Kampen om de borgerlige rettigheder 1770-1807, Dansklærerforeningen/Skov, 1984, 

Födda 1767
Avlidna 1823
Män
Norska journalister
Norska politiker
Norska jurister
Collett
Journalister under 1700-talet
Rasdiskrimineringskonventionen

Rasdiskrimineringskonventionen eller FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering är en konvention antagen av Förenta nationerna riktad mot all rasdiskriminering, segregation och rasism. Den antogs i av generalförsamlingen den 21 december 1965 och skrevs  den 7 mars 1966. Anslutna nationer har förbundit sig att avskaffa rasdiskriminering, förbjuda diskriminerande praxis och hets mot folkgrupp, göra det straffbart att sprida idéer grundade på teorier om rasöverlägsenhet och att förbjuda organisationer som verkar för rasism. Konventionen trädde i kraft Finland 1970 och i Sverige 1972.

Källor

Se även 
Rasism
Hets mot folkgrupp
Etnicitet
Diskriminering
FN:s deklaration om beviljande av självständighet åt koloniserade länder och folk

Externa länkar 
FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering 
FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering  
Committee on the Elimination of Racial Discrimination (CERD)

1966 i USA
Mänskliga rättigheter
Politik inom Förenta nationerna
Politikåret 1966
Antennmalar (fjäril)

Antennmalar (Adelidae) är en familj i insektsordningen fjärilar. Larverna lever som minerare på växter.

Kännetecken 
Antennmalar är små fjärilar med ett vingspann på mellan 7 och 24 millimeter. De har extremt långa trådformade antenner, speciellt hanen som kan ha antenner som är fyra gånger längre än framvingen. Vingarna har oftast nyanser av gult, grått eller brunt, ibland metallglänsande. Larverna är vita eller grönaktiga med mörkt huvud.

Levnadssätt 
De flesta antennmalar är dagaktiva och kan ofta ses på blommor. Vissa arter kan svärma i stort antal. Larverna lever på olika slags örter, till en början ofta i själva blomman.

Systematik 
Antennmalar bildar tillsammans med 5 andra familjer överfamiljen Incurvariodea. Det finns 300 beskrivna arter i 11 släkten. I Norden finns 24 kända arter. 

Släkten enligt Catalogue of Life:
 Adela
 Adelites
 Cauchas
 Ceromitia
 Chalceopla
 Exorectis
 Nematopogon
 Nemophora
 Trichofrons
 Trichorrhabda
 Ulometra

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Jonas Collett

Jonas Collett, född 25 mars 1772 på Rønnebæksholm i Næstved på Sjælland, död 3 januari 1851 i Kristiania (nuvarande Oslo), var en norsk politiker. 

Efter juridiska studier vid Köpenhamns universitet, där han blev cand.jur. 1793, inträdde Collett i den norska statsförvaltningen och blev 1813 amtman i Buskeruds amt. Han tillhörde det norska självständighetspartiet och var nära vän till prins Kristian Fredrik. År 1814 blev han medlem av regeringen. Han deltog vid stormannsmøtet på Eidsvoll den 16 februari 1814, och tillsammans med Niels Aall ledde han de förhandlinger med den svenske generalen Magnus Björnstjerna, som resulterade i konventionen i Moss. Han kvarstod som statsråd även efter kungaunionen med Sverige och förestod olika departement, efter 1822 finansdepartementet. Som finansminister visade Collett prov på stor duglighet. Han lyckades stärka Norges utländska kredit och fick ordning på finanserna. Han tog även initiativet finn den norska inrikes ångbåtstrafiken, samt inrättade de så kallade amtformandskapen, som främjade det lokala självstyret i Norge. År 1836 kom han i konflikt med Karl XIV Johan och måste ta avsked från statsrådsämbetet. 

Statsrådet Mathias Sommerhielm lämnade Kristiania 1822 för att bli Norges statsminister i Stockholm, och därefter var Collett den främste politikern i Norge.  Maktmässigt hade han som förste minister en lägre position än guvernören Baltzar von Platen. Efter von Platens död 1833 utnämndes dock ingen ny guvernör, och Collett blev därmed den högsta makthavaren i Norge till sin död, bortsett från under en kort period 1833, då kronprins Oscar var vicekung. 

Han var 1827 nära att ställas inför krigsrätt för sitt deltagande i Bodøsaken.

Jonas Collett var son till kammarrådet Johan Collett (1734–1806) och Else Jensen (1746-1788), och sonsonsson till James Collett. Han var bror till Peter Collett och Johan Collett, samt farfar till Frederik Collett.

Se även
Collett, släkt

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1772
Avlidna 1851
Män
Norska jurister
Norges finansministrar
Collett
Mottagare av Serafimerorden
Alumner från Köpenhamns universitet
Lasse Bergström

Lasse Bergström, född 25 januari 1929 i Stockholm, död 15 maj 2019 i Ösmo, var en svensk journalist, filmkritiker och förläggare, framför allt känd som mångårig filmskribent på Expressen och förläggare på Norstedts.

Bergström studerade på Södra Latin i Stockholm, och umgicks där i samma litterära kretsar som bland andra Per Wästberg. Efter avslutade studier arbetade Bergström på kulturredaktionen på Arbetaren 1951–1955, och var 1951–1952 samtidigt redaktör på den litterära tidskriften Femtital, där även Wästberg, Clas Engström och Örjan Wallqvist satt i redaktionen. Mellan 1954 och 1962 var han filmkritiker på Folket i Bild, och därefter var han på Sveriges radio mellan 1957 och 1962. Mellan 1962 och 1992 skrev han för Expressen. Han tilldelades Filmpublicisternas kritikerpris Filmpennan 1977.

Från 1955 var Bergström litterär rådgivare på P.A. Norstedt & Söner, och blev senare förlagschef på förlaget. Som förläggare ansvarade han bland annat tillsammans med Harry Schein och Svenska filminstitutet för en prisad utgivning av filmböcker. Han har även arbetat med Ingmar Bergman i boken Bilder om Bergmans filmer (1990). 1998 gav han ut memoarerna Bokmärken, och 2010 kom boken Hollywood: guldåldern, om den amerikanska filmindustrins guldålder omkring 1929, året då han själv föddes.

Lasse Bergström är begravd på Sandsborgskyrkogården i Stockholm.

Källor 
Författarpresentation på Norstedts

Noter

Externa länkar 

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska förläggare
Svenska filmkritiker
Journalister från Stockholm
Gravsatta på Sandsborgskyrkogården
Födda 1929
Avlidna 2019
Män
Engelbrekts Kyrkogata

Engelbrekts kyrkogata är en gata i Lärkstaden på Östermalm i Stockholms innerstad, med sträckning från Karlavägen till Östermalmsgatan. Gatan fick sitt namn 1909 efter den i närheten planerade Engelbrektskyrkan, som ritades av Lars Israel Wahlman och invigdes 1914.

Sträckning och gatuinformation 

Gatan börjar vid Karlavägen 11, fastigheten Skatan 1 och fortsätter sedan upp via ett par monumentala trappor till en korsning med Bragevägen, för att sedan sluta vid en korsning med Östermalmsgatan. Längden på gatan är 130 meter. 

Kvarteren Skatan, Korsnäbben och Sidensvansen ligger vid gatan. Kvartersnamnen vid gatan är fågelrelaterade och anknyter till liknande namn som Flugsnapparen, Tofslärkan, Trädlärkan, Sånglärkan och Piplärkan.

Hela Kvarteret Korsnäbben, inklusive Engelbrektskyrkan och Engelbrekts församlingshem, är blåklassat av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Även fastigheten Sidensvansen 6 är blåklassad. Övriga byggnader längs gatan är grönklassade, som betyder "särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt".

Nutida bilder

Se även 
 Gator och torg på Östermalm

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

 

Gator och torg på Östermalm
Universitetet i Ottawa

Universitetet i Ottawa (engelska: University of Ottawa, franska: Université d'Ottawa) är ett universitet i Ottawa, Kanadas huvudstad. Det är ett av de äldsta universiteten i landet, grundat 1848 som College of Bytown av Missionary Oblates of Mary Immaculate.

Omkring 30 000 studenter undervisas på två språk (68 % på engelska, 32 % på franska).

Universitetet i Ottawa placerade sig på 281:a plats 2020 i QS Universitetsvärldsrankning över världens bästa universitet.

Källor

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbsajt

Ottawa
 
Utbildningsinstitutioner bildade 1848
Byggnader och anläggningar i Ottawa
Avslagsbeslut

Avslagsbeslut är ett beslut om att avslå (inte bevilja) hela eller delar av en ansökan. I svensk offentlig sektor gäller att om beslutet är överklagningsbart ska besvärshänvisning bifogas.

Förvaltningsrätt
Baumgarten (efternamn)

Baumgarten är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Alexander Baumgarten, flera personer
 Alexander Baumgarten (skådespelare) (1884–1959), svensk skådespelare
 Alexander Gottlieb Baumgarten (1714–1762), tysk filosof
 Carl von Baumgarten (1843–1920), svensk militär och politiker
 Hermann Baumgarten (1825–1893), tysk historiker
 Marianne von Baumgarten (född 1939), svensk chefredaktör och journalist
 Marietta von Hausswolff von Baumgarten (född 1962), svensk manusförfaattare
 Michael Baumgarten (1812–1889), tysk teolog
 Nils Krister von Baumgarten (1674–1727), svensk militär
 Otto Baumgarten (1858–1934), tysk teolog
 Paul Baumgarten (1900–1984), tysk arkitekt
 Paul von Baumgarten (1848–1928), tysk patolog och bakteriolog
 Siegmund Jakob Baumgarten (1706–1757), tysk teolog

Se även 
 von Baumgarten, svensk och finländsk adelsätt
 Baumgarten-Crusius, tyskt efternamn

Tyska efternamn
Forsheda kyrka

Forsheda kyrka en kyrkobyggnad som tillhör Forshedabygdens församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i samhället Forsheda i Värnamo kommun. På kyrkogården finns en runsten.

Kyrkobyggnaden
Första helgedomen på platsen var ett enkelt träkapell som på 1300-talet ersattes av en stenkyrka. Den medeltida kyrkan blev utdömd som bristfällig och för liten. Nuvarande kyrka är en byggnad i empirstil, uppförd 1866 efter ritningar av Ludvig Hedin och invigd 1869 av biskop Henrik Gustaf Hultman. Kyrkan är byggd av sten och består av långhus med rundat kor i öster och torn i väster med avslutande  lanternin. Vid korets norra sida finns en vidbyggd sakristia.

Inventarier
 Altaruppsats  från 1687 överflyttad från gamla kyrkan.Den har som centralmotiv Kristus på korset. Ramen är dekorerad med snidade  akantusrankor. På vardera sidor apostlabilder. Altaruppsatsen kröns av ett änglahuvud samt ett lamm med fana.
 Predikstolen som är rundformad, prydd med balusterdockor och har ett praktfullt ljudtak är byggd av Eric Nyman från Reftele socken.
En äldre predikstol från 1640 förvaras i tornkammaren.
 Dopfunt något skadad c a 1250 förvaras i tornkammaren.
 Nuvarande kyrkklockor är tillverkade 1959.
 Altarets ljusstakar samt änglabilder intill nummertavlorna är gåvor av bygdens folk.

Orgel
1738 byggde Lars Solberg, Norra Sandsjö, en orgel med 7 stämmor till kyrkan. Orgeln kostade 450 daler. Orgeln förbättrades av sonen Jonas Solberg som också satte in gedackt och pukstämma. 
1876 byggde Carl Elfström, Ljungby, en orgel med 13 stämmor till kyrkan.
1959 byggde Liareds orgelbyggeri, Liared, en mekanisk orgel till kyrkan. Fasaden är från 1876 års orgel.
1974 omdisponerades den av J. Künkels Orgelverkstad.

Kororgeln är byggd 1978 av J. Künkels Orgelverkstad och är en mekanisk orgel.

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Forsheda kyrkliga samfällighet

Noter

Kyrkobyggnader i Växjö stift
Kyrkobyggnader i Värnamo kommun
Kyrkobyggnader invigda 1869
1869 i Sverige
Femtital

Femtital var en litterär tidskrift utgiven av Bonniers mellan 1951 och 1952. Tidskriften utkom i sammanlagt tio nummer, 1-5/1951 och 1-5/1952.

I redaktionen för Femtital satt de senare berömdheterna Lasse Bergström, Clas Engström, Örjan Wallqvist och Per Wästberg, som tidigare hade arbetat tillsammans i gymnasisttidningen Medan Lagrarna Gro. Ansvarig utgivare var Fingal Fallgren.

Tidskriften gick i opposition mot tidigare litterära tidskrifter som 40-tal och Utsikt. Man ville skärskåda 40-talisterna; bland annat sågades Karl Vennberg av Bo Grandien i ett av tidningens nummer. Den äldre generationen medverkade dock i viss utsträckning i tidskriften; bland annat skrev både Sven Alfons och Arne Jones bidrag. Bland artikelförfattare i övrigt kan nämnas Göran Palm, Lars Forssell, Kjell Espmark och Per Olof Sundman. Bland skönlitterära bidragsgivare märks Stig Claesson, Majken Johansson, Birger Norman, Tomas Tranströmer och Birgitta Trotzig.

Källor 
Mats Rehnström: Moderniteter, katalog 69. <www.svaf.se>
Femtital i Kungliga bibliotekets databas Libris 

Litteraturtidskrifter
Svenska kulturtidskrifter
Nedlagda svenska tidskrifter
Tidskrifter startade 1951
Tidskrifter nedlagda 1952
Jason Lamy-Chappuis

Jason Lamy-Chappuis, född den 9 september 1986 i Missoula i Montana i USA, är en fransk-amerikansk backhoppare och längdskidåkare. Lamy-Chappuis har tävlat för Frankrike i nordisk kombination sedan 2002.

Lamy-Chappuis deltog i de olympiska vinterspelen 2010 i Vancouver i Kanada. Där vann han guld i 10 km normal backe efter att han vunnit en dramatisk sprintduell mot USA:s Johnny Spillane.

Säsongen 2009/2010 tog han sin första världscupseger i nordisk kombination.

Källor 
  
 Officiell webbplats

Franska utövare av nordisk kombination
Franska backhoppare
Franska längdåkare
Franska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2006 från Frankrike
Tävlande i nordisk kombination vid olympiska vinterspelen 2006
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Frankrike
Tävlande i nordisk kombination vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Frankrike
Tävlande i nordisk kombination vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Frankrike
Tävlande i nordisk kombination vid olympiska vinterspelen 2018
Världsmästare i nordisk kombination
Franska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Montana
Personer från Missoula
Födda 1986
Levande personer
Män
Stadio Angelo Massimino

Stadio Angelo Massimino (tidigare känd som Stadio Cibali) är en arena i Catania, Italien, idag mest använd för fotboll. Här spelar Serie A-fotbollslaget Catania. Arenan byggdes 1937 och rymmer 23 240 personer. Arenan fick sitt namn år 2002 efter före detta Catania-ordföranden Angelo Massimino.

Catania förbjöds att spela någon Serie A-match på arenan mellan den 14 februari 2007 och den 30 juni 2007 , eftersom de våldsamheter som inträffade utanför arenan under ett möte mot Palermo den 2 februari 2007 resulterade i en död polis.

Referenser 

Fotbollsanläggningar i Italien
Sport i Catania
Sportanläggningar invigda 1937
Här är den sköna sommar

Här är den sköna sommar med inledningsorden ”Jag sjöng vid bondens knut: ’Nu är sommaren här!’ ’Det är våren som är slut,’ svarar bonden så tvär.” är en visa av Evert Taube som publicerades första gången i boken Julstämning 1947, därefter i Ballader i det blå 1948. 

Taube skrev visan på Ängön hos familjen Johansson strax efter andra världskrigets slut. Dottern Karin som i slutstrofen meddelar sommarens ankomst är samma Karin som i visan Huldas Karin. 

Diktaren hävdar i visan att sommaren är på väg, men det förnekas av bonden, handelsmannen, sjömannen och kyrkoherden tills till slut lilla Karin utropar "Se, här är den sköna sommaren som jag har lovat dig" som en kontrast till den dystra inledningen på sången "Det är krig och politik som har fördärvat vår jord!" 

Verklighetens Hulda Karin, Karin Jarnedal, född Johansson, har bekräftat att orden i slutstrofen faktiskt föll sig ungefär så också i verkligheten. Utan tvekan har Taube också inspirerats av den nordiska folkvisans Liten Karin (”Och liten Karin tjänte på unga kungens gård, hon lyste som en stjärna, bland alla tärnor små.”)

Inspelningar 
Den första inspelningen för grammofon var troligen den av Carl-Otto Taube, Evert Taubes äldste bror, född 1885. Med Evert Taube själv kom en inspelning ut i december 1949.

Andra som spelat in sången är bland andra Hootenanny Singers 1965, Olle Adolphson 1975, Sven-Bertil Taube 1998, samt Lill Lindfors 2006.  En inspelning med Jan Jägerstedt låg på Svensktoppen i fem veckor 1974.

Referenser 

Svensktoppsmelodier 1974
Sommarsånger
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1947
Sånger skrivna av Evert Taube
African Brotherhood Church

African Brotherhood Church (ABC) är ett kristet trossamfund med omkring 1 miljon medlemmar i Kenya, Tanzania, Rwanda och Uganda.

ABC bildades 1945 i Kenya och är medlem av Organization of African Instituted Churches (OAIC) och National Council of Churches of Kenya (NCCK) och har initierat en rad utvecklingsprojekt i de länder där kyrkan finns representerad, ofta i samarbete med lokala gräsrotsrörelser.

Referenser 
 

Kristendom i Afrika
Religiösa organisationer bildade 1945
Protestantiska samfund
Samlar ut den

Samlar ut den är ett samlingsalbum av den svenske rapparen Petter. Albumet innehåller Petters tolkningar från Så mycket bättre, de nya låtarna "Rostig kärlek 2010" och "Baksmälla", och två andra singlar; "Logiskt" och "Längesen". Albumet gavs ut den 27 december 2010. Det debuterade som nummer tjugosju på den svenska albumlistan och nådde nummer tre.

Låtlista
"Stockholm i mitt hjärta"
"En tuff brud i lyxförpackning"
"Dansa din djävul"
"Hjärtats ensamma slag"
"Satellites"
"Fulla för kärlekens skull"
"Baksmälla" (feat. September)
"Rostig kärlek 2010" (feat. ADL)
"Logiskt" (feat. Säkert!)
"Längesen" (feat. Veronica Maggio)

Referenser

Musikalbum 2010
Samlingsalbum 2010
Hiphopalbum
Album av Petter
Alvar Svanborg

Alvar Svanborg, född 15 november 1921 i Umeå stadsförsamling, död 15 juli 2009 i Örgryte församling i Göteborg, var en svensk läkare.

Svanborg blev medicine doktor vid Karolinska Institutet 1951 på avhandlingen Studies on Renal Hyperlipemia. Han var 1978–1988 professor i geriatrik och långvårdsmedicin vid Göteborgs universitet. Efter pensioneringen var han under flera år professor vid avdelningen för geriatrisk medicin vid University of Illinois Chicago.

År 1971 inledde Svanborg H70-undersökningen, en omfattande longitudinell och epidemiologisk hälsoundersökning av 70-åringar.

Källor

Svenska professorer i geriatrik
Alumner från Karolinska Institutet
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Födda 1921
Avlidna 2009
Män
Johan Collett

Johan Collett, född 1775 på Rønnebæksholm i Næstved på Sjælland, död 1827, var en norsk politiker.

Johan Collett var son till kammarrådet Johan Collett (1734–1806) och Else Jensen (1746-1788) samt sonsons son till James Collett. Han var bror till Jonas Collett och Peter Collett samt far till Peter Jonas Collett och svärfar till Camilla Collett.

Johan Collet blev 1814 amtman i Buskeruds amt. Han deltog i överläggningarna i Eidsvoll 1814 och var där en av de främsta företrädarna för självständighetspartiet. Han var sekreterare i finanskomittén var den som författade den promemoria som ledde fram till den stora debatten om Eidsvollsgarantien den 13 maj 1814. Han satt senare i Stortinget under flera perioder.

Ordnar
 Kommendör av Vasaorden med briljanter
 Riddare av Nordstjärneorden

Se även
Collett, släkt

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Födda 1775
Avlidna 1827
Män
Norska politiker
Kommendörer av Vasaorden
Riddare av Nordstjärneorden
Alumner från Köpenhamns universitet
Collett
Berliner Luft

Berliner Luft (Berlinluft) är ett begrepp som blivit känt genom låten med samma namn av komponisten Paul Lincke. I operetten Frau Luna från 1899 gjorde han uttrycket Berliner Luft till en synonym för friheten och livsglädjen i Berlin. Låten blev populär och spreds i de tysktalande områdena. Den har även kommit att bli populär inom militärmusiken. Texten skrevs av Heinrich Bolten-Baeckers.

Berliner Luft ses som en inofficiell hymn för Berlin. Den spelas varje år som avslutning på Berlinfilharmonikernas säsongsavslutning i Waldbühne i Berlin. De fyra stora spexföreningarna i Lund; Lundaspexarna, Toddyspexarna, Boelspexarna och Jesperspexet - samt flera andra mindre spex - använder stycket som ouvertyr.

Svenska versioner 
Emil Norlander skrev en svensk text Stockholmsluft och använde visan i en revy med samma namn 1905. Karl Gerhard skrev texten Sekelskiftets luft för Zarah Leander. Den handlar om nöjeslivet i Stockholm runt början av 1900-talet, med paralleller till revyfigurer hos just Emil Norlander.

Källor

Externa länkar 
 Stockholmsluft, Norlanders text och ljudfil med operettsångaren August Svenson

Berlin
Sånger 1899