Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning

Sveriges utrikespolitik i världskrigets belysning, även kallad Aktivistboken eller Krigsboken, är en svensk debattbok som gavs ut anonymt 1915, och reste krav på "en modig uppslutning vid Tysklands sida".

Innehåll
Aktivistboken var ett av de främsta uttrycken för första världskrigets svenska aktivism, som argumenterade för ett svenskt deltagande i första världskriget på centralmakternas sida i syfte att verka för den ryska farans avlägsnande genom att göra Åland svenskt och Finland fritt, och över huvud taget för att stärka Sveriges ställning som den ledande makten i Norden.

Förordet är känt för Otto Järtes bevingade ord: "modig uppslutning vid Tysklands sida". Bokens huvudrubriker är Förspelet, Sveriges uppgift, Våra politiska förbindelselinjer, Våra maktmedel, Världskriget som kulturkamp, och Sverige inför valet. Författarna inleder och avslutar boken med ett citat yttrat i ett annat sammanhang av den liberale tidigare statsministern Karl Staaff:

Författare

Boken beskrevs i förordet som resultatet av ett samarbete mellan flera politiskt intresserade fackmän inom olika områden, som representerade både vänster och höger. Senare samma år framkom det att två socialdemokrater medverkat; Otto Järte och Yngve Larsson. Järte hade skrivit förordet i boken, där det krävdes "en modig uppslutning vid Tysklands sida". De andra författarna i krigsboken var högerpolitikerna statsvetaren Rudolf Kjellén och sociologen Adrian Molin. Molin var den sammanhållande kraften i arbetet. Tre fackmän anlitades för expertis: överstelöjtnant Axel Hultcrantz, kaptenen vid flottan Claës Lindsström samt nationalekonomen Eilif Sylwan.

Boken översattes även till tyska av Yngve Larssons svåger, författaren och diplomaten Friedrich Stieve, och gavs ut i två upplagor.

Författarna ansvarade för olika kapitel och avsnitt enligt följande:

 Förord, Otto Järte
 Förspelet, Adrian Molin
 Sveriges uppgift, Rudolf Kjellén 
 Våra politiska förbindelselinjer, Yngve Larsson
 Sverige och västmakterna
 Tyskland och Sveriges lifsintressen, Otto Järte
 Våra maktmedel
 Sjöförsvaret, Claës Lindsström
 Landtförsvaret, Axel Hultcrantz
 Vår ekonomi, Eilif Sylwan
 Världskriget som kulturkamp, Yngve Larsson
 Västmakterna
 Tyskland
 Sverige inför valet, Adrian Molin på basis av utkast av Yngve Larsson och Valdemar Langlet

Mottagande och följder
Till en början vände man sig till Bonniers, därefter till Norstedts för att få boken utgiven, men dessa sade nej. Istället blev det Nordiska Bokhandeln som åtog sig distributionen och tryckningen ägde rum på Centraltryckeriet. Boken kom ut i juni 1915 och ledde till en upprörd debatt. Boken kom att tryckas i sex svenska upplagor och två tyska. En av bokens främsta kritiker var den ententevänlige partiledaren Hjalmar Branting, som hade stöd av partiets vänsterflygel under ledning av Zeth Höglund. 

I oktober samma år var det känt vilka som stod bakom Aktivistboken, och som ett resultat blev både Järte och Larsson uteslutna ur sitt parti den 27 oktober tillsammans med Gustaf Steffen (trots att han inte medverkat i boken), efter att Branting agerat. Socialdemokraten Erik Palmstierna skrev den 27 oktober i sin politiska dagbok:

1916 publicerade Larssons svåger, historikern Tor Berg en kritisk motskrift, liksom journalisten Valfrid Spångberg.

Se även
Klubben Brunkeberg
Svenska aktivismen
Sveriges utrikespolitik
Albert Südekum

Referenser

Noter

Aktivistboken

Övriga källor

Vidare läsning
  

Sveriges politiska historia
Facklitteratur 1915
Svenskspråkig facklitteratur
Anonyma verk
Sverige under första världskriget
1915 i Sverige
Politiska affärer i Sverige
Relationer mellan Finland och Sverige
Rudolf Kjellén