kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hejnums socken

Hejnums socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Hejnums distrikt.

Socknens areal är 45,01 kvadratkilometer, varav 44,29 land. År 2020 fanns här 107 invånare. Sockenkyrkan Hejnums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hejnums socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Bäls ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hejnums församling och för de borgerliga frågorna bildades Hejnums landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tingstäde landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2007 i Väskinde församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hejnum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Hejnums socken ligger i inre norra Gotland. Socknen är slättbygd i centrum med skogssmark i väster och öster. Norra delen av socknen går fram mot Tingstäde träsk. I öster lägger hällmarken Hejnum hällar med alvarmark. Typiska torrmarksväxter som bergkrabba, gotlandssolvända, fetknoppsarter och tulkört bildar här en mycket säregen flora. Rövätar och Kallgateburg är ett naturreservat vid hällmarkens östra gräns. Hela hällmarksområdet avvattnas här i källsprång. Det kalla vattnet rinner över det svagt sluttande området och det har bildats ett källkärr med en säregen flora, bl.a. med istidsrelikter som fjälltätört och många orkidéer.

Gårdsnamn

Bjärs där Bjärs gravfält ligger, Boters, Graute, Kyrkebys Lilla, Kyrkebys Stora, Mallgårds, Norrbys, Nygårds, Prästgården, Riddare, Rings, Rote, Suderbys.

Enligt en sägen ska hövdingen Ormika ha ägt gården Kyrkebys. När Olof den helige kom till Gotland, var han den förste som antog Olofs lära. Han lät också Olof bo över vintern på gården.

Enligt en annan sägen har gårdsnamnet Riddare uppkommit genom att en bonde från gården deltog i slaget mot kung Birger på Röcklinge backe i Lärbro år 1313, och därvid räddat den tillfångatagna kungens liv. Som tack för detta ska han därefter ha dubbats till riddare.

Fornlämningar
Kända från socknen är 20 gravfält stensträngar och stenar med sliprännor från järnåldern. Sju runristningar och en bildsten finns här också.

Namnet
Namnet (1300-talet Hainaimj) har olika tolkningar, dock med efterleden hem, 'boplats; gård' här kanske 'bygd'. En tolkning är hai(dh)nir, 'hedborna, de på heden', en annan hen, 'brynsten' syftande på hällmarkerna.

Befolkningsutveckling

Se även
Hejnums församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Väskinde socken

Väskinde socken eller Västkinde socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Väskinde distrikt.

Socknens areal är 39,45 kvadratkilometer, varav 39,41 land. År 2020 fanns här 1 573 invånare. Tätorten och kyrkbyn Väskinde med sockenkyrkan Väskinde kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Väskinde socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Bro ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Väskinde församling och för de borgerliga frågorna bildades Väskinde landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tingstäde landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen utökades 2007.

1 januari 2016 inrättades distriktet Väskinde, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Väskinde socken ligger vid västra kusten av Gotland, norr om Visby. Socknen är uppodlad slättmark med skog vid de branta klinterna vid kusten. I Väskinde socken återfinns även grottan Bryet. Speleologer har hittills karterat grottgångar som är sammanlagt 200 meter vilket gör Bryet till den tredje längsta karstgrottan i Sverige utanför fjällkedjan.

Gårdsnamn
Björkome, Bläsnungs Lilla, Bläsnungs Stora, Butter, Gällungs, Kaungs, Klintegårde Lilla, Klintegårde Stora, Knuts, Kviungs, Mickelgårds Lilla, Mickelgårds Stora, Norrgårde Lilla, Norrgårde Stora, Nors, Prästgården, Ringvide, Roklunds, Skäggs, Vis, Väskinds, Österrajse.

Fornlämningar
Kända från socknen är ett tiotal hällkistor från stenåldern och några gravrösen från bronsåldern. Från järnåldern finns 15 gravfält, stensträngar, bildstenar och stenar med sliprännor. Fornborgen Brucebo ligger här.

Namnet
Namnet (med runor ueskini) är otolkat.

Före 1940 också benämnt Västkinde socken.

Befolkningsutveckling

Se även
Väskinde församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Väskinde webbplats med dess hembygdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Jonas Selberg Augustsén

Nils Jonas Selberg Augustsén, född 31 maj 1974 i Bodens kommun, Norrbotten, är en svensk manusförfattare och filmregissör. Augustsén har bland annat skrivit manus och regisserat kortfilmerna: Kalven & friheten (2006), Processen (2007), långfilmsdokumentären Trädälskaren (2008), novellfilmen Höstmannen (2010) och kortfilmen Myrlandet (2011).

År 2007 tilldelades Augustsén Bo Widerberg-stipendiet för att han "på sitt alldeles egna sätt lever upp till Widerbergs motto 'Liv till varje pris'".Långfilmsdokumentären Trädälskaren distribuerades av Folkets Bio under hösten 2008 och visades sedan på Sveriges Television sommaren 2009. Filmen har därefter visats på filmfestivaler i bland annat Kanada, Japan, Argentina, Mexico, Finland och Tyskland. Trädälskaren har varit en direkt inspiration för det prisbelönta hotellprojektet Treehotel i Harads, som lfått uppmärksamhet över hela världen.

2010 vann novellfilmen Höstmannen novellfilmspriset på Göteborgs filmfestival. I Höstmannen är det talade språket meänkieli (tidigare tornedalsfinska) Filmen har därefter vunnit en rad priser på utländska filmfestivaler, bland annat i Melbourne, Locarno, Warszawa, Tallinn och Murmansk. Kortfilmen Myrlandet hade premiär på Göteborgs Filmfestival 2011 och visades våren 2011 i Folkets Bios regi. Det talade språket i filmen är samiska och filmen är den andra delen i en tilltänkt "Minoritetskvintett" på Sveriges fem officiella minoritetsspråk.

Filmografi
Sophelikoptern (2015)

Referenser

 http://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?type=PERSON&itemid=301747

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 

Födda 1974
Män
Levande personer
Svenska filmregissörer
Personer från Boden
Bro landskommun, Gotland

Bro landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Bro socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Bäls landskommun

Bäls landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Bäls socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Fole landskommun

Fole landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Fole socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Arvid Tönnesson Wildeman

Arvid Tönnesson Wildeman, död 1617 i Viborg, var en svensk statsman och krigare i Finland.

Biografi
Arvid Tönnesson Wildeman var son till ståthållaren på Viborgs slott Tönne Olofsson till Tjusterby i Pernå och Brita Risbit. Ätten Wildeman hette tidigare Lille och var gammal frälse. 

Wildeman deltog 1593 i en beskickning från en släkting via farmodern, Klas Eriksson Fleming till Sigismund i Polen. Sedermera var han en av det kungliga partiets mest pålitliga och använda anhängare i Finland, var 1596 häradshövding i Borgå län och utsågs 1599 till amiral i Finland. I den därpå följande kampen med hertig Karl hade han ringa framgång. Hans flotta föll vid Helsingfors delvis i dennes händer, medan han själv med några fartyg flydde till Reval. Redan följande år försonade han sig dock med hertig Karl och vann inom kort hans ynnest. 

Han blev häradshövding i Kymmene härad samt Pyttis och Elimä socknar 1601, ståthållare på Viborgs slott 1602 samt lagman i Karelen 1608 och därjämte i Kexholms län 1611. Likaså användes han av Gustav II Adolf såväl i krigiska värv som i underhandlingar. Wildeman var en av dem, vilka å Sveriges vägnar undertecknade freden i Stolbova 1617.

Wildeman avled 1617 i Viborg och ligger begravd i Pernå kyrka i Finland. Han var gift med Anna Hansdotter Björnram, dotter till amiral Hans Larsson till Isnäs och hans första hustru Anna Pehrsdotter Ollon. Paret fick åtta barn, av vilka äldste sonen Hans Wildeman introducerades å ättens vägnar på Riddarhuset.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns ättartavlor

Födda okänt år
Avlidna 1617
Män
Pernå
Personer i Finland under 1500-talet
Personer i Finland under 1600-talet
Hejnums landskommun

Hejnums landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Hejnums socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Väskinde landskommun

Väskinde landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Väskinde socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Väskinde landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Martebo församling

Martebo församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2006 i Stenkyrka församling.

Församlingskyrka var Martebo kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.
 
Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1920 vara moderförsamling i pastoratet Martebo och Lummelunda. Från 1 maj 1920 till 2006 var den annexförsamling i pastoratet Stenkyrka, Tingstäde, Martebo och Lummelunda. År 2006 gick denna församling tillsammans med alla församlingarna i pastoratet upp i Stenkyrka församling.

Församlingskod var 098017.

Se även 
Martebo socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Lummelunda socken

Lummelunda socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Lummelunda distrikt.

Socknens areal är 23,79 kvadratkilometer, allt land. År 2020 fanns här 538 invånare. Sockenkyrkan Lummelunda kyrka ligger i socknen. 

Lummelunda är mest känt för att ha en av Sveriges största grottor, Lummelundagrottan, och för att ha ett av norra Europas största vattenhjul.

Administrativ historik
Lummelunda socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Lummelunda ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lummelunda församling och för de borgerliga frågorna bildades Lummelunda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tingstäde landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Stenkyrka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Lummelunda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Lummelunda socken ligger vid Gotlands nordvästra kust med Lummelundaån i söder. Socknen är slättmark med branta skogbevuxna klinter i norr.

Naturreservatet och grottan Lummelundagrottan återfinns här.

Gårdsnamn
Annexen, Björkome, Burge, Etebols, Kambs, Kinner, Lundbjärs, Nygranne, Skomakre, Smiss, Tjauls, Överstekvarn.

Ortnamn
Etebols, Nyhamn, Skarpek.

Fornlämningar
Sliprännor i fast häll och i block finns i socknen. Kända från socknen ett par gravar från stenåldern samt 15 gravfält från järnåldern.

1964 påträffades i byn Burge den så kallade Burgeskatten.

Namnet
Namnet (1350 Lomalunda) kommer troligen från prästgården. Förleden är inte tolkad , efterleden är lund, 'skogsdunge', som kan avsett en helig lund.

Befolkningsutveckling

Se även
Lummelunda församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Lummelunda hembygdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Movita Castaneda

Maria "Movita" Castaneda, född 12 april 1916 i Nogales, Arizona, död 12 februari 2015 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare. Hon var kanske mest känd som Marlon Brandos andra hustru (1960–1962). Som skådespelare medverkade hon bl.a. i Myteri (1935).

Med Marlon Brando fick Castaneda barnen Miko Castaneda Brando (född 1961) och Rebecca Brando Kotlinzky (född 1966). Efter uppbrottet med Brando hade Castaneda ett förhållande med låtskrivaren Jim Ford.

Referenser 
 "Movita Castaneda dies at 98; film actress was Marlon Brando's second wife". Los Angeles Times.

Noter

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Arizona
Personer från Nogales, Arizona
Födda 1916
Avlidna 2015
Kvinnor
Koropletkarta

Koropletkarta (grekiska: choros, plats och plethos, storlek) är en tematisk karta som visar hur mycket som finns av en viss företeelse (ex. befolkning) inom en administrativ enhet (ex. en kommun).

Ett bra hjälpmedel för att ta fram koropletkartor är GIS-baserade programvaror. En nackdel med koropletkartor är att de kan bli missvisande om informationen som presenteras inte är meningsfull att knyta till geografiska områden.

Se även 
 Färgdiagram
 Kartogram

Källor 

Kartografi
Lummelunda landskommun

Lummelunda landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Lummelunda socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Martebo landskommun

Martebo landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Martebo socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Stenkyrka landskommun, Gotland

Stenkyrka landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Stenkyrka socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Tingstäde landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Stenkyrka landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
En bok om goda grannar

En bok om goda grannar är Stina Aronsons debutroman, utgiven 1921 på Bonniers förlag. Boken har aldrig återutgivits och finns således endast i originalupplaga.

Referenser 

Svenskspråkig skönlitteratur
Skönlitteratur 1921
Svenska romaner
Debutromaner
Verk av Stina Aronson
Birkabulle

En birkabulle är ett brödstycke som i sitt svenska utförande kommer från Helsingborg, men originalet kommer från Danmark där ordet birkes betyder vallmofrö och vallmofrö är en av de viktiga ingredienserna i en birkabulle.

Birkabullen bakas med vetedeg, fylls med en blandning av mandelmassa från en semla och toppas med vallmofrö. En dansk birkabulle har konsistens som wienerbröd.

Externa länkar
Recept på Birkabullar

Källor 

Bakverk
God of Love

God of Love är en 18 minuter lång amerikansk kortfilm, filmad i svartvitt. Den regisserades och skrevs av Luke Matheny. God of Love handlar om Raymond Goodfellow, en dartspelare och jazzsångare. Goodfellow blir olyckligt förälskad i en bandmedlem, vars hjärta bultar för Goodfellows bästa vän. Goodfellow ber dagligen till Gud om en möjlighet att få hans älskade att bli kär i honom. En kväll besvaras hans böner då han får en låda med magiska dartpilar formade som Amors pilar.

Priser
Filmen vann en Oscar för bästa kortfilm på Oscarsgalan 2011.

Källor

Externa länkar

Amerikanska filmer 2010
Amerikanska kortfilmer
Kortfilmer 2010
Engelskspråkiga filmer
Bazar förlag

Bazar förlag är ett nordiskt förlag, grundat 2002. Sommaren 2019 förvärvades Bazar Förlags svenska verksamhet av Strawberry Förlag, ett förlag som startade våren 2019 som en del av den skandinaviska förlagsgruppen Strawberry Publishing. Sedan maj 2020 är Bazar Förlag en del av Bonnierförlagen och all utgivning framåt publiceras under varumärket Bazar Förlag.

Bazar Förlag fokuserar på svenska författarskap, både vad gäller skön- och facklitteratur, men ger också ut översatta titlar. Författare som givits ut på Bazar Förlag är bland andra Lucinda Riley, Ninni Schulman, Mia Törnblom, Olof Lundh, Pehr G. Gyllenhammar, Nina George och Tatiana de Rosnay.

Referenser

Externa länkar 
 Förlagets webbplats

Svenska bokförlag
Företag bildade 2002
Charles Daniélou

Charles Daniélou, född 13 juli 1878, död 30 december 1953, var en fransk politiker, journalist och författare.

Daniélou var under en tid direktör för den franska propagandan i utlandet. Han blev deputerad 1910 och var därefter understatssekreterare i utrikesdepartementet i Aristide Briands ministär 1921, och understatssekreterare för handelsflottan i Paul Painlevés bägge regeringar april och oktober 1925, samt senare i Briands i november samma år. Några månader var han understatssekreterare för konseljpresidenten och minister för handelsflottan i Camille Chautemps regering 21 februari-2 mars 1930, samt i Théodore Steegs regering december 1930. Han var även ordförande i radikala vänsterns grupp i kammaren.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Franska politiker
Franska journalister
Franska författare
Frankrikes ministrar
Födda 1878
Avlidna 1953
Män
Källunge socken

Ej att förväxla med Källunga socken.
Källunge socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Källunge distrikt.

Socknens areal är 18,45 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 196 invånare. Sockenkyrkan Källunge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Källunge socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Bäls ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Källunge församling och för de borgerliga frågorna bildades Källunge landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Gothems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Källunge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Källunge socken ligger i inre norra Gotland. Socknen är odlad slättbygd delvis på utdikade myrmarker.

Gårdsnamn
Aumunds, Burs, Bölungs (Björnlunds), Ekeskogs, Gannarve, Kullingbos, Kullsarve, Larsarve, Prästgården, Skäggstäde, Skällhorns, Suderbys, Säggeby, Tollby Lilla, Uggårds.

Fornlämningar
Flera sliprännestenar finns i socknen. Kända från socknen är tre gravfält, stensträngar och stenar med sliprännor från järnåldern. En runristning vid kyrkan är känd.

Namnet
Namnet (1300-talet Kelungj) kommer från en prästgården. Förleden är käl, 'köl' syftande på den höjd sockenkyrkan ligger. Efterleden unge/inge menar 'inbyggare'.

Befolkningsutveckling

Se även
Källunge församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Stalins kossor

Stalins kossor är den finska författaren Sofi Oksanens debutroman, utgiven 2003. Boken översattes till svenska av Janina Orlov och utgavs i Sverige 2007.

Externa länkar 
Stalins kossor i Libris

Skönlitteratur 2003
Finländska romaner
Finskspråkig skönlitteratur
Debutromaner
Norrlanda socken

Norrlanda socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Norrlanda distrikt.

Socknens areal är 39,77 kvadratkilometer, varav 39,70 land. År 2020 fanns här 106 invånare. Sockenkyrkan Norrlanda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Norrlanda socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Lina ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Norrlanda församling och för de borgerliga frågorna bildades Norrlanda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Gothems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Norrlanda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Norrlanda socken ligger på mellersta Gotland östkust. Socknen är en flack odlingsbygd omgiven av skogsbygd.

Gårdsnamn
Annexen, Aurungs, Bjärs med gravfältet Bärs hög, Björke, Bringes Lilla, Bringes Stora, Broe, Burs, Butrajvs, Ekeskogs, Hammars, Lajvstäde, Lise, Mangsarve, Munkebos, Petsarve.

Fornlämningar
Stenar med sliprännor finns i socknen. Känd från socknen är Bjärs hög Gotlands största gravröse från bronsåldern. Från järnåldern är kända 19 gravfält, nio kilometer av stensträngar och två fornborgar. Tre runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1300-talet Norlandum) innehåller förleden väderstrecket norr och efterleden land.

Befolkningsutveckling

Se även
Norrlanda församling
Norrlanda landskommun

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad