kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gammal

Se även ålderdom.

Gammal är ett runsvenskt mansnamn, som återfinns i flera svenska vikingatida runinskrifter, från främst Uppland (U 56, U 144, U 163, U 207, U 409, U 952, U 1070) , men också från Södermanland (Sö 359) och Öland (Öl 37), samt möjligen i en 1100-tals inskrift i Penningtons kyrka, Cumbria, England.  

Det har använts ända till våra dagar, men är numera väldigt ovanligt.

Källor
Samnordisk runtextdatabas

Mansnamn
Otto Zdansky

Otto Carl Joseph Zdansky, född 28 november 1894 i Wien, död 26 december 1988 i Helga Trefaldighets församling, Uppsala, var en österrikisk paleontolog, främst känd för sin upptäckt av Pekingmänniskan,  skulptör och grafiker.

Biografi
Han var son till köpmannen Carl Zdansky och Ottilie Werheim och från 1927 gift med Nora Anderson. Zdansky blev phil. dr. i Wien 1920. Zdansky, av judiskt ursprung, kom till Uppsala efter första världskriget där han omhändertogs av studentkåren vid Uppsala universitet. Genom studier i sin hemstad och genom kontakter med professorn i paleontologi vid universitetet, Carl Wiman, lyckades han fullfölja sina studier och disputerade 1921. Wiman var bekant med forskaren Johan Gunnar Andersson som vid tiden för Zdanskys disputation ledde utgrävningar i Kina. Genom dessa kontakter fick Zdansky hjälpa till vid utgrävningarna och en dag hittade han en kindtand från en hominid i en grotta vid Chou-Kou-Tien inte långt från Peking. Då han sedermera återvände till Uppsala och gick igenom det ditsända forskningsmaterialet upptäckte han ytterligare två tänder. Han sparade sina fynd och publicerade ingenting förrän 1926, då han hunnit göra en noggrannare undersökning av grottan. Han publicerade sina forskningsresultat i Nature, och fick året efter en professur vid universitetet i Kairo som han upprätthöll till 1950 innan han återvände till Sverige och Uppsala.

Utforskningarna fortsattes av den kanadensiske paleontologen Davidson Black och fransmannen Teilhard de Chardin, delvis i samarbete med Zdansky och Gunnar Andersson. Ytterligare fynd gjordes och den fossila människosläktingen döptes till Sinanthropus pekinensis. 

Vid sidan av sitt arbete var han verksam som skulptör och medverkade i samlingsutställningar i Uppsala. Hans konst består av skulpturer utförda i mässings- järn- och kopparplåt samt abstrakta motiv med stiliserade djur utförda som trä- eller linoleumsnitt. 

Otto Zdansky är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Bibliografi

 Uddenberg, Nils, Idéer om livet, II. En biologibok (2003)

Källor 
Svenskt konstnärslexikon del V sid 737, Allhems Förlag, Malmö. 
SvenskaGravar
Noter

Österrikiska paleontologer
Svenska paleontologer
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer från Wien
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1894
Avlidna 1988
Män
WP:Projekt Kina
Lima, Malung-Sälens kommun

Lima är en tätort i Malung-Sälens kommun och kyrkbyn i Lima socken. Riksväg 66 går genom orten.

Administrativ historik
Före 2015 utgjorde bebyggelsen i ett långsträckt stråk öster om Västerdalälven en gemensam tätort. 2015 justerade SCB definitionen för tätorter något, varvid man fann att avstånden mellan de olika husområdena var för stort för att området skall kunna utgöra en gemensam tätort och delarna har för få boende för att i sig kunna utgöra tätorter. De norra delarna avgränsades till två småorter namnsatta till Torgås och Sörnäs. Den södra delen avgränsades också till en småort, benämnd Lima. Den södra delen, Lima, hade 2018 befolkningsmässigt växt och blev då klassad som en tätort.

Befolkningsutveckling

Samhället
Här finns en högstadieskola Ungärde Skola och Lima kyrka. Byn ligger lantligt omgiven av skog, i närheten av Limedsforsen. Traditionellt har invånarna i stor utsträckning varit skogsbrukare, idag är en av de större arbetsgivarna en husfabrik, en tvätt, samt egenföretagande inom byggsektorn.

Den år 1904 öppnade Dalarnes bank hade kontor i Lima från dess start. Denna bank uppgick 1908 i Bankaktiebolaget Stockholm-Öfre Norrland som i sin tur senare uppgick i Svenska Handelsbanken. Handelsbanken har alltjämt kontor i Lima.

Vid Hässjön ligger Sjöändan där det finns ett fäbodställe.

Idrott
Här finns en skidskytteförening, idrottsförening, jaktskytteklubb samt motorklubb som arrangerar en av Sveriges största rallytävlingar bland annat.

Snöskotercrossföraren Adam Renheim kommer från Lima.

Se även
 Limabåt

Referenser

Externa länkar 

Tidigare småorter i Sverige
Orter i Malung-Sälens kommun
Tätorter i Sverige
Tåbäcken

Tåbäcken är en ort i Bjurtjärns socken i Storfors kommun i Värmland. Fram till och med år 1995 klassade SCB Tåbäcken som en småort.

Noter

Orter i Storfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
MPS

MPS är ett akronym som kan referera till:

Material- och produktionsstyrning (Master production schedule)
Mucopolysackaridos – en mycket ovanlig genetisk sjukdom
Missing People Sweden

Akronymer
Riesenschnauzer

För liknande hundraser, se Schnauzer och pinscher.

Riesenschnauzern är en hundras från Tyskland. Den är den största schnauzern och brukshund. Namnet kommer av tyskans ord för jätte – Riese. I hemlandet hör den till de populäraste hundraserna.

Historia
Riesenschnauzern härstammar inte från schnauzern egentligen utan är resultatet av medvetet avelsarbete för att få fram en stor brukshund med schnauzerutseende. Egentligen härstammar den från boskapshundar liknande bouvier des flandres som fanns runt boskapsmarknaderna i Stuttgart i Württemberg och München i Schwaben och Oberbayern. När boskapsskötseln rationaliserades försökte man runt sekelskiftet hitta nya funktioner för hundarna.

1908 deltog riesenschnauzern på hundutställning i München första gången och en rasstandard upprättades. 1913 började stambok föras. Rasen utvecklades till en storväxt, strävhårig och robust hund med stor lämplighet som en oöm och arbetsglad brukshund. 1925 godkändes den som polisiär tjänstehund.

Egenskaper
Den är en allroundhund som är väl lämpad för de aktiviteter som en brukshund förväntas kunna utföra, och har gjort sig känd för sitt glada och livliga sätt. Några har använts som tjänstehundar inom polisen, och ett ansenligt antal används inom Räddningstjänsten och Försvarsmakten. Men för de allra flesta aktiva ägare fungerar den främst som sport- och tävlingshund, och självklart även som sällskapshund.
 
Stora framgångar har nåtts på SM och NM i bruksprov, och ett flertal har deltagit med goda resultat även på tjänstehunds-SM. Som draghund har rasen ett antal SM-vinster. För att få högre utmärkelser på hundutställning måste en riesenschnauzer ha meriter från bruksprov, tjänstehundscertifikat eller vara godkänd draghund.

Utseende
Riesenschnauzern skall vara reslig, kvadratiskt bygg, kraftig och kompakt. Den ska se ut som en förstorad avbild av schnauzern och vara respektingivande. Den har sträv päls med tät underull. Tillåtna färger är svart och peppar och salt.

Källor
 Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, 
 Carl-Johan Adlercreutz: Hundar i världen, Västerås 2006, 
 Carl-Reinhold von Essen (red): Hundboken, Stockholm 1955-1956
 Carl O. M. P. Leuhusen: Rashundar i ord och bild, Stockholm 1932

Externa länkar 

 Rasspecifik Avelsstrategi (RAS), Svenska Riesenschnauzerklubben 
 Pinscher-Schnauzer-Klub, Tyskland

Schnauzer och pinscher, molosser och bergshundar samt sennenhundar
Hundraser från Tyskland

de:Schnauzer#Riesenschnauzer
Stenmjöl

Stenmjöl är den mest finkorniga produkten som uppstår vid krossning av sten. Det är en restprodukt från framställning av makadam. Stenmjölet har delvis kommit att ersätta sand från grustäkter. Typiska fraktioner är 0–2 mm, 0–4 mm och 0–8 mm.

Stenmjöl kan användas för att tillföra mineraler till jorden. En annan tillämpning är vid ifyllnad av fogar vid plattsättning.

Externa länkar 
 Förbundet organisk-biologisk odling – Artikel om stenmjöl i odling

Produkter
DEFCON (datorspel)

DEFCON är ett realtidsstrategispel till Windows, OS X och Linux och behandlar ett kärnvapenkrig ur ett datorskärmsperspektiv som påminner litet om till exempel War Games. Spelet släpptes 29 september 2006 av Introversion Software, som distribuerar spelet digitalt via sin webbutik och Steam.

Spelsätt
Spelet spelas på en avskalad världskarta och spelet börjar i DEFCON 5 då man får lägga ut trupper på kartan. Efter en viss tid förflyttas spelet till DEFCON 4 då man börjar se motståndarnas trupper med hjälp av radarn. I DEFCON 3 utbryter stridigheter, DEFCON 2 är i princip detsamma som DEFCON 3 och det avslutande skedet, DEFCON 1 är skedet då kärnvapenmissilerna börjar användas.

Spelets "vinnare" är den som förlorar minst. Det finns ett antal olika spelsätt där poängräkningen varierar. Men i huvudsak får man poäng för att döda motståndarens civilbefolkning och förlorar poäng om den egna civilbefolkningen dör.

Externa länkar
Officiell webbplats
Introversions webbplats

Datorspel 2006
Realtidsstrategispel
Windows-spel
Macintosh-spel
Linuxspel
Nintendo DS-spel
Datorspel med antikrigsbudskap
Worksop

Worksop är en stad i distriktet Bassetlaw i Nottinghamshire i England. Den ligger på floden Ryton i norra delen av Sherwoodskogen. Den ligger östsydöst om city of Sheffield och har en beräknad befolkning på 39 800 invånare. Staden nämndes i Domedagsboken (Domesday Book) år 1086, och kallades då Werchesope.

I staden finns Worksop College, som delvis fungerar som internatskola. Fotbollslaget Worksop Town F.C. spelar i Conference North.

Några kända personer som är födda i Worksop är Bruce Dickinson (sångare i Iron Maiden), Donald Pleasence (skådespelare), Graham Taylor (fotbollsmanager) och Lee Westwood (golfare).

Referenser

Externa länkar 

Orter i Nottinghamshire
Unparished areas i Nottinghamshire
Tidigare civil parishes i Nottinghamshire
Bassetlaw District
Domesday Book
Amiga E

Amiga E eller E är ett strukturerat objektorienterat programspråk skapat av Wouter van Oortmerssen för Amiga. Amiga E introducerades 1993 och sista uppdateringen kom 1997. Språket bygger på bland annat C och Ada, samt har stöd för inline-assembler.

Implementeringar
AmigaE: Den ursprungliga versionen, skriven i 68000-assembler
CreativE: Vidareutveckling av Tomasz Wiszkowski
PowerD: Version med ändrad syntax och PowerPC-stöd
YAEC: Implementering skriven i E av Leif Salomonsson
ECX: Version med stöd för både 68000 och PowerPC av Leif Salomonsson
PortablE: Implementering i PortablE, kan översätta kod till C++

Programspråk
Amiga-mjukvara
Wouter van Oortmerssen

Wouter van Oortmerssen är en nederländsk programmerare och utvecklare av programspråk. Bland hans alster inom det senare fältet märks Amiga E och det akademiska språket Aardappel.

Källor

Externa länkar 
 Personlig hemsida (engelska)

Män
Nederländska programmerare
Levande personer
Födelseår saknas
Autoreceptor

En autoreceptor är en receptor på en presynaptisk nervcells cellmembran. Autoreceptorn binder bara den signalsubstans som produceras och släpps ut av den nervcell som den sitter på. När autoreceptorn binder till signalsubstansen som finns i synapsklyftan, bromsas frisättningen av signalsubstanser från den presynaptiska nervcellen. Autoreceptorer deltar därigenom i negativ återkoppling av frisättandet av signalsubstanser i synapser.

Exempelvis har noradrenalinproducerande nervceller alfa 2-receptorer på sin yta. När det är mycket noradrenalin kring nervcellen aktiveras alfa 2-receptorena och hindrar nervcellen från att producera mer noradrenalin. Antidepressiva läkemedel som blockerar alfa 2-receptorer hindrar nervcellen från att känna av hur mycket noradrenalin som finns runt den, och får den att producera mer noradrenalin än normalt.

Referenser 

Nervceller
Receptorer

he:קולטן#קולטנים עצמיים
Kaleido Star

Kaleido Star är en animeserie som produceras av Gonzo . Serien handlar om flickan Sora Naegino som kommer till USA från Japan på jakt efter en dröm: hon vill mest av allt i världen vara med i den berömda Kaleido Stage (en cirkus som Cirque du Soleil). Med hjälp av sina vänner kämpar hon för att förverkliga sin dröm. Tillsammans med sina bästa vänner Mia och Anna upptäcker hon hur mycket man måste träna och offra för att bli en stor Kaleido-stjärna.

I Sverige 
Kaleido Star började visas i Sverige den 22 mars 2007 i Barnkanalen. Man valde då att dubba serien med svenska röstskådespelare. Temalåtarna förblev dock orörda. Det finns 2 säsonger. Utöver dem så finns det tre extra avsnitt.

Externa länkar
 officiell webbplats japanska

Anime (TV)
Anime (OVA)
WP:Projekt Japan
TV-seriestarter 2003
TV-serieavslutningar 2004
Serieskapare

Serieskapare är en person som skapar (producerar) tecknade serier. Antingen gör man hela produktionen själv, eller så bidrar man med en del av produktionen och samarbetar med andra människor i produktionen av serien.

Definition
Vanligen brukar man med benämningen serieskapare tala om antingen serietecknaren och manusförfattaren, men ibland inkluderas även yrkeskategorierna tuschare (den som tuschar bilderna enligt tecknarens blyertsskisser), textare (arbetar med textning av pratbubblor och annan text i serien – görs idag ofta via dator) och färgläggare i begreppet. I kommersiell produktion i bland annat Japan och Nordamerika används ofta även särskilda bakgrundstecknare, som endast arbetar med miljöerna i bilderna, inte seriefigurerna.

Historik
Termen serieskapare lanserades i svenska under 1970- och 80-talet, exempelvis i Bild & Bubbla som en motsvarighet till bland annat filmens filmskapare. Dessförinnan var serietecknare den helt förhärskande termen, liksom "illustrator" varit det på engelska.

Genom seriehistorien har specifika serietecknarnischer uppkommit. Ateljétecknare blev under 1900-talets mitt en person som jobbar internt på ett förlag med att fixa till och i viss mån teckna om seriesidor innan de går till tryck, bland annat i syfte att klippa och klistra för att kunna publicera dagsstrippserier i serietidningsform. Vissa rutor fick då förstoras och pratbubblor flyttas om i bilden. Ateljétecknarens uppgift var att se till så att ingreppen inte märktes. En annan arbetsuppgift kan vara att teckna roliga smågubbar, logotyper och symboler till brevsidor, prenumerationserbjudanden och liknande.

I takt med att efterfrågan ökade på populära tecknare kom flera att utarbeta en stab av spöktecknare. De mest etablerade upprättade hela staber av sådana så kallade studiotecknare, som vanligen fick se sitt arbete tryckas anonymt. Bland de tecknare som etablerade studior märks, bland många andra, Tintins skapare Hergé och disneyserietecknaren Vicar.

Under den tecknade seriens barndom textade serietecknarna sina serier själva. Med tiden blev det dock allt vanligare att specifika textare anlitades, antingen av den enskilde tecknaren, eller av förlaget. Utöver att fylla i texten, har textaren ibland också som uppgift att grafiskt utforma ljudeffekterna. Med datorernas intåg har dock denna tidskrävande uppgift mer och mer börjat utföras med hjälp av datorer och särskilda typsnitt.

Termer på olika språk (urval)
Här nedan syns termer för de olika varianterna av serieskapare på några större språk.

Referenser
Seriewikin: Serieskapare

Noter
Förorenaren betalar

Principen om att förorenaren betalar, Polluter Pays Principle (PPP), innebär att den som orsakar skador i miljön skall betala de samhällsekonomiska kostnader som uppstår. Betalningsskyldigheten är dock inte begränsad till den som förorenar - även den som använder en produkt vars tillverkning orsakat förorening är skyldig att betala (User pays principle, UPP).  

Polluter Pays Principle uttrycktes för första gången i en OECD-rekommendation 1972, och har sedan dess använts i åtskilliga sammanhang. Framför allt finns den med som en av de 27 principerna i Riodeklarationen om miljö och utveckling, som antogs på FN-konferensen i Rio de Janeiro 1992.

Se även 
 Extern effekt
 Internalisering (nationalekonomi)
 Pigouvianska skatter

Källor 

Humanekologi
Miljöförstöring
Miljörätt
Näringsliv
Socialetik
WEEE-direktivet

WEEE-direktivet () är ett EU-direktiv för hantering av elektriskt och elektroniskt avfall (e-avfall).

Europeiska unionens direktiv
Europeiska unionens miljöpolitik
Teletex

Teletex (ej att förväxlas med Telex eller Teletext) var en ITU-T-specifikation för en text- och kommunikationstjänst som skulle erbjudas över telefonledningar. Teletex hade möjligheten att överföra och routa Grupp-4 faxdokument.

Namnet Teletex lever videra i flera av standardattributen från X.500 som används i LDAP.

Telekommunikation
Beck – Det tysta skriket

Beck – Det tysta skriket är en svensk TV-film från 2007. Detta är den sjunde filmen i den tredje omgången med Peter Haber och Mikael Persbrandt i huvudrollerna. Filmen släpptes på DVD den 19 september 2007.

Handling 
Två tjejer blir påkörda av ett fjärrtåg i Huddinge en mörk höstnatt. När Martin Beck och hans kollegor börjar utreda den obehagliga händelsen, möter de unga kvinnors vardag. För att bli bekräftade måste tjejer tåla hög press, våld och hot, något som leder till instabilitet och självförakt.

Rollista 
Martin Beck – Peter Haber
Gunvald Larsson – Mikael Persbrandt
Margareta Oberg – Marie Göranzon
Lena Klingström – Stina Rautelin
Bodil Lettermark – Ing-Marie Carlsson
Oskar Bergman – Måns Nathanaelson
Grannen – Ingvar Hirdwall
Oljelund – Peter Hüttner
Inger Beck, Martins dotter – Rebecka Hemse
Vilhelm Beck, Ingers son – Neil Bourguiba
Kjell Strömbrink – Jimmy Lindström
Anders Larsson – Jonatan Blode
Fabian Bronér – Anastasios Soulis
Muriel Santander – Nanna Blondell
Eva Rosling – Mylaine Hedreul
Anton, Bodils son – Axel Zuber
Ann Marklund – Ia Langhammer
Moa Marklund – Karin Bogaeus
Mikael Marklund – Max Vobora
Jiyan Ghiza – Marall Nasiri
Merdan Ghiza – Zinat Pirzadeh
Ferze Ghiza – Hassan Brijany
Dayik Ghiza – Nour El Refai
Kenny Sörberg – Ivan Mathias Petersson
Spräcket – Linda Källgren
Lokförare – Sannamari Patjas
Tekniker – Johan Hallström
Hans Nilsson – Pale Olofsson
Sonja Ernelius – Catherine Hansson
Uteliggare – Bill Hugg
Klassföreståndare – Isabel Munshi
Hemlös – Peter Carlberg
Joggande kvinna – Moa Gammel
Fotoexpedit – Frans Wiklund
Utslagen man – Roger Westberg
Utslagen kvinna – Anitha Nygårds
Evas mamma – Karin Katona

Övrigt
En av scenerna är inspelad vid Uggleviksreservoaren. Det är där som en fotograf försöker lura en minderårig att klä av sig inför kameran.

Externa länkar

Beck-filmer
Svenskspråkiga filmer
TV-filmer 2007
Svenska TV-filmer
Filmer i regi av Harald Hamrell
Stockholm på film
Järnväg på film
Stora röda fläcken

Stora röda fläcken är ett stort röd- eller brunfärgat anticykloniskt stormsystem i planeten Jupiters atmosfär vid 22:a breddgraden söder om Jupiters ekvator, som har pågått minst  och kanske så mycket som  år. 

Stormens storlek minskar vartefter den avtar. Under 1800-talet var stormens diameter ca 4 gånger så stor som jorden. När Voyager 2 flög över Jupiter 1979 var den enbart 2 gånger jordens storlek och 2018 var den enbart 1,3 gånger jordens storlek 

Den är dock så stor att den kan observeras från jorden med relativt små teleskop. Den observerades möjligen först av den engelske naturforskaren Robert Hooke 1664 och med säkerhet av den italienske astronomen Giovanni Cassini, som beskrev den 1665. Sedan 1878 har fenomenet studerats kontinuerligt

Man har känt till andra liknande fast mindre fläckar som varat i decennier. Infraröda observationer och rotationsriktningen tyder på att den röda fläcken är en högtrycksregion vars molntoppar är betydligt högre och kallare än omgivande regioner. Det kan ha funnits liknande strukturer på Saturnus och Neptunus. Man känner inte till hur sådana strukturer kan bestå så länge.

Utforskande 
25 februari 1979 när Voyager 1 var 9 200 000 km från Jupiter, skickade sonden de första detaljerade bilderna av Stora röda fläcken. Molndetaljer som var så pass små som 160 km var synliga. Det färggranna, vågliknande mönstret som ligger i västra delen (vänster) av fläcken visade sig vara en region med extremt komplext och variabelt vågmönster.

Rymdsonden Juno, som gick in i en bana runt Jupiters poler 2016 flög över fläcken 11 juli 2017 och tog åtskilliga bilder från ett avstånd av 8 000 km. Juno kommer att fortsätta studera Jupiters atmosfär, och särskilt den Stora röda fläcken, under hela sitt uppdrag.

Se även 
 Dragon Storm
 Hyperkan

Referenser

Externa länkar

Jupitersimuleringar 
 Oval BA, eller "Röda Fläcken Jr.", uppstår
Enorma stormar nära att slås ihop

Jupiter
Planetariska stormar
Ba (ort)

Ba är en ort i Fiji. Den ligger 37 kilometer från Lautoka och 62 kilometer från Nadi, i Viti Levus inland. Orten täcker en yta om 327 kvadratkilometer och hade vid 1996 års folkräkning 14 596 invånare. Orten är byggd längs floden Bas stränder, och den är döpt efter floden.

Ba är ett jordbrukscentrum, och bebos främst av indofijianer, och är ett kulturellt turistmål. Ortens ekonomi baseras främst på sockerrörframställningen, men under de senaste femton åren har några tillverkningsprojekt startats. Ba är en del av provinsen Ba, vilken befolkningsmässigt är den största av Fijis fjorton provinser.

Ba utsågs till ort år 1939, och regeras av ett 15 man stort stadsråd, vars medlemmar väljer en borgmästare.

Landmärken i orten är sockerbruket i utkanten av orten, samt en stor moské nära floden i mitten av staden.
Orter i Fiji
Svart te

För det efterfermenterade te som i Kina kallas svart , se Svart te (Kina)

Svart te är en kategori av oxiderade teer. Det är den internationellt sett vanligaste typen och helt dominerande på världsmarknaden. I Kina, där svarta teer först framställdes, kallas de här teerna efter dryckens färg röda (红茶, hóng chá). Svart te (黑茶, hēi chá) syftar istället på en annan sorts te.

Framställning 
Efter plockning får bladen, som vanligen skärs eller krossas, oxidera, en process under vilken bladen tappar sin gröna färg och svartnar, varefter de torkas, sorteras och paketeras. Svart te tappar inte smak vid lagring lika fort som grönt te, vilket kan vara en förklaring till dess dominerande ställning internationellt. De största producentländerna är idag Indien och Sri Lanka.

Innan den moderna processen med skärning eller krossning av bladen uppfunnits oxiderades hela teblad i en mer tidskrävande process. Dessa teer framställs fortfarande i Kina där de går under beteckningen "kung fu-teer" (inte att blandas ihop med tillagningssättet med samma namn). Ett sådant te är Lapsang souchong.

Tillredning 
Svart te säljs som löste eller, vanligare, som påste och tillagas genom att teet får dra i mycket hett vatten. Till skillnad från andra tesorter (grönt, oolong, etc), som vanligen görs med hela blad, skärs eller krossas vanligen tebladen som ska oxideras till svart te. Det underlättar oxidationsprocessen och gör också att svart te drar fortare och mer fullständigt än andra sorter. Svart te blir därför vanligen starkare än andra teer men kan som regel också bara dras en enda gång. Ju mer finkrossade bladen är, desto kortare tid krävs för att teet ska dra färdigt och tepåsar, som vanligen innehåller det mest finkrossade bladen, behöver därför kortare dragningstid än löste. Svart te dricks på olika sätt i olika länder med socker och/eller mjölk som de vanligaste tillsatserna.

Se även 
Te
Grönt te
Tekanna
Svart te (Kina)

Te
Svart te