kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjälbo socken

Bjälbo socken i Östergötland ingick i Göstrings härad, uppgick 1952 i Skänninge stad och området ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Bjälbo distrikt.

Socknens areal är 22,31 kvadratkilometer, varav 22,19 land. År 2000 fanns här 257 invånare. Kyrkbyn Bjälbo med sockenkyrkan Bjälbo kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Bjälbo socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bjälbo församling och för de borgerliga frågorna till Bjälbo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Skänninge stad och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2010 i en återbildad Skänninge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bjälbo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

Geografi
Bjälbo socken ligger väster om Skänninge. Socknen är en uppodlad slättbygd.

I socknen återfinns byn Marstad och kyrkbyn Bjälbo.

Fornlämningar

Kända från socknen är två gravfält från järnåldern. Tre runristningar finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1273, Bielbo) kommer från kyrkbyn. Förleden kan bygga på bjälle, 'knöl' som kan syfta på att kyrkan ligger på en höjd. Efterleden är bo, 'bostad, gård'.

Befolkningsutveckling

Se även
Lista över fornlämningar i Bjälbo socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Göstrings härad
Järstads socken

Järstads socken i Östergötland ingick i Göstrings härad, uppgick 1952 i Skänninge stad och området ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Järstads distrikt.

Socknens areal är 11,23 kvadratkilometer, varav 10,89 land. År 2000 fanns här 129 invånare. Kyrkbyn Järstad med sockenkyrkan Järstads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Järstads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Järstads församling och för de borgerliga frågorna till Järstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Skänninge stad och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2010 i en återbildad Skänninge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Järstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

Geografi
Järstads socken ligger nordost om Mjölby med Svartån i öster och kring Skenaån. Socknen är odlad slättbygd på Östgötaslätten.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravar från järnåldern. En runristning finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1399 Järpstadha) kommer från kyrkbyn. Förleden är mans(bi)namnet Iärp (egentligen 'den brune'). Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Befolkningsutveckling

Se även
Järstads församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Järstad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Göstrings härad
Katsura

Katsura kan avse:

 Katsura (växt) – en art som ingår i släktet katsuror
 Katsura Taro (1848–1913), en japansk markis, statsman och militär
 Katsurapalatset – ett japanskt byggnadsminne
 Katsura, Kyoto – ett område i Kyoto i Japan

Se även
 Katsuror
Normlösa landskommun

Normlösa landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Normlösa socken i Vifolka härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Bobergs landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Mjölby kommun.

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Vallerstads landskommun

Vallerstads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Vallerstads socken i Bobergs härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Den 1 januari 1949 (enligt beslut den 6 februari 1948) överfördes från Vallerstads landskommun till Järstads landskommun fastigheterna Stagelstorp 1:1, 2:1 och 3:1, med 13 invånare och omfattande en areal av 0,44 km², varav 0,42 km² land.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Bobergs landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Mjölby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vallerstads landskommun 1942-1946

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Skeppsås landskommun

Skeppsås landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Skeppsås socken i Bobergs härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Bobergs landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Mjölby kommun.

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Hoshi Ryokan

Hoshi Ryokan är världens äldsta hotell, som fortfarande används. Hotellet byggdes år 717. Hoshi Ryokan ligger i Komatsu, Ishikawa, Japan

Externa länkar
Officiell webbplats 
Officiell webbplats 

Hotell i Japan
WP:Projekt Japan
Timo Kärnekull

Timo Kalevi Kärnekull (Sjöberg), född 9 april 1936 i Salo, Finland, död 22 januari 1993 i Edsberg, var en svensk bokförläggare.

Han kom till Sverige som krigsbarn 1941 från Finland och adopterades av hamnkaptenen Per Kärnekull från Nynäshamn. Kärnekull studerade vid Uppsala universitet och var under sin studietid aktiv inom Södermanlands-Nerikes nation där han var nationens bibliotekarie samt klubbmästare 1962. 1978 installerades han som hedersledamot vid nationen. 

Timo Kärnekull startade bokförlaget Askild & Kärnekull 1969 tillsammans med Jan Askild, Barbro Stenström och Torsten Ehrenmark. Bokförlaget gav under omkring 10 år ut fler än 500 titlar, varav en storsäljare  var Kvinnorummet av Marilyn French. Han startade 1982 Timo Förlag AB, och gav bland annat ut titlarna På jakt efter mästarskapet (Peters & Waterman) och Megatrender. Titlarna togs sedermera över av Svenska Dagbladet.

Timo Kärnekull är begravd på Norra kyrkogården i Örebro.

Referenser

Noter

Övriga källor 

Födda 1936
Avlidna 1993
Män
Svenska förläggare
Hedersledamöter vid Södermanlands-Nerikes nation
Personer från Salo
Gravsatta på Örebro Norra kyrkogård
Kiseljov

Kiselev eller Kiseljov (ryska Киселёв, där ё transkriberas "jo") kan syfta på:

 Dimitrij Kiseljov (född 1954), rysk journalist
 Marija Kiseljova (född 1974), rysk konstsimmare
 Nikolaj Kiseljov (1800–1869), rysk diplomat
 Oleg Kiseljov (född 1967), rysk handbollsspelare
 Pavel Kiseljov eller Kiselev (1788–1872), rysk general
 Vladimir Kiselev (född 1974), rysk längdskidåkare och skidskytt
 Vladimir Kiselov (född 1957), rysk kulstötare
Kommuner i Ávilaprovinsen

Detta är en förteckning över kommuner och autonoma kommuner i Ávila, Spanien. Provinskod 5.

Se även 
 Spaniens kommuner
 Kastilien och Leon

Referenser 

 Instituto Nacional de Estadística per den 1 januari 2009 

Orter i Kastilien och Leon
Vävtextil

Vävtextil kallas tyg som har vävts samman med hjälp av en mekanisk anordning som kallas vävstol. Vävda tyger är vanligt förekommande i bl.a. kläder. Vävda tyger som klippts till för att bli till exempel kläder behöver ofta kantsys för att förhinda tyget från att fransa sig. Vävda tyger kan tillverkas av naturligt förekommande fibrer (naturfiber) som till exempel bomull eller av syntetiska material (konstfiber)som till exempel nylon.

Se även 
Juteväv

Tyger
Korpi

Korpi kan syfta på:
finskt ord med betydelsen sank skogsmark.

Personer
 Annika Korpi (1972–),  en svensk författare
 Janne Korpi (1986–), snowboardåkare och travkusk
 Kiira Korpi (1988–), konståkerska
 Pekka Korpi (1949–), travtränare
 Rauno Korpi (1951–), ishockeytränare
 Sture Korpi (1939–, statssekreterare, generaldirektör
 Walter Korpi (1934–), professor

Geografi
 Korpi, Luvia – en by i Luvia i Satakunta
 Korpi, Anjala – en by i Anjala i Kymmene län
 Korpikylä – en ort i Haparanda kommun
 Korpikå – en  ort i Kalix kommun
 Korpilax – en  före detta kommun i Finland
 Korpilombolo – en  ort i Pajala kommun
 Korpiselkä – en  före detta kommun i Karelen
Kröningssvärd

Kröningssvärd är en utslocknad svensk adelsätt. Den utgick från Zacharias Krönlich (1686–1737), vars far var fältskär på Bohus fästning, och som själv gjorde militär karriär vid Västgöta och Bohusläns dragonregementen. Han erhöll kaptens grad 1718 och adlades samtidigt med namnet Kröningssvärd . Han introducerades 1719 på Riddarhuset med nummer 1566. 

Ätten fortlevde i ytterligare fem generationer. Den  utslocknade på svärdssidan med den ogifte tjänstemannen Henrink Kröningssvärd (1878–1936), Sigtuna.

Ättens ende bemärkte person är juristen Carl Gustaf Kröningssvärd (1786–1859), som är känd som utgivare av historiska dokument från Dalarna, bland annat om trolldomsprocesserna i Mora 1669. Han var sonsons son till den först adlade.

Källor
 Kröningssvärd nr 1566 i Adelsvapen-wiki. Återger text från Gustaf Elgenstierna: den introducerade svenska adelns ättartavlor, 1925–1936.

Svenska adelsätter
Jozef Lenárt

Jozef Lenárt, född 1923, död 11 februari 2004, var en tjeckoslovakisk kommunistisk politiker.

Biografi
Lenárt blev medlem i det slovakiska kommunistpartiet 1943 och var landets regeringschef 1963-1968.  Åren 1946-1962 var han partifunktionär i Slovakien. Under Pragvåren 1968 förlorade han sin partitjänst, trots att han stödde Dubček, men var 1970-1989 åter en ledande partifunktionär i Slovakien och ledamot av partiets presidium.

Referenser 

Män
Slovakiska kommunister
Slovakiska politiker
Födda 1923
Avlidna 2004
Kunz

Kunz kan syfta på:

 Erich Kunz (1909–1995), österrikisk operasångare
 Florian Kunz (född 1972), tysk landhockeyspelare
 George Frederik Kunz (1856–1932), amerikansk mineralog
 Helmut Kunz (1910–1976), tysk tandläkare och SS-man
 Hermann Kunz (1847–1905), tysk militär och författare
 Joachim Kunz (född 1959), östtysk tyngdlyftare
 Paul Kunz (1942–2018), amerikansk fysiker och programvaruutvecklare

Tyska efternamn
Yeonpyeongdo

Yeonpyeongdo (hangul: 연평도, hanja: 延坪島; IPA: [jʌnpʰjʌŋdo]) är en grupp öar längs Sydkoreas kust mot Gula havet. Ögruppen är en socken, Yeonpyeong-myeon inom Ongjin-gun, vilket är en landskommun som tillhör storstaden Incheon på det sydkoreanska fastlandet. Den totala folkmängden uppgick till 1 794 invånare i slutet av 2009.

Den 23 november 2010 besköt nordkoreanskt artilleri ögrupperna, och skadade då minst två civila och ett dussintal hus. Två sydkoreanska soldater uppges ha dödats, och tre skadats.

Referenser

Noter

Externa länkar

Öar i Incheon
WP:Projekt Korea
Appuna socken

Appuna socken i Östergötland ingick i Göstrings härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Appuna distrikt.

Socknens areal är 11,93 kvadratkilometer, varav 11,91 land. År 2000 fanns här 111 invånare. Kyrkbyn Appuna med sockenkyrkan Appuna kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Appuna socken har medeltida ursprung. Appundha socken nämns först 1377.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Appuna församling och för de borgerliga frågorna till Appuna landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Folkunga landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2006 i Väderstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Appuna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

Geografi
Appuna socken ligger nordväst om Mjölby, sydost om Tåkern. Socknen är en uppodlad slättbygd.

Socknen gränsar till i väster och nordväst till Hovs socken, i nordost till Bjälbo socken, i sydost till Hogstads socken i syd och sydväst till Väderstad socken. Tidigare även Harstads socken i sydväst.

Järnvägen mellan Mjölby och Hästholmen gick genom socknen.

Befolkningsutveckling

Fornlämningar
Kända från socknen är ett gravröse från bronsåldern och gravar från järnåldern. En runristning är antecknad härifrån.

Namnet
Namnet (1290 Apundhum) kommer från kyrkbyn. Namnet kan möjligen vara ett namn Apund-, 'den vattenrika, den flödande', syftande på vattensamlingen Alven i kyrkbyn.

Se även
Appuna församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Appuna

Referenser
Östergötland, 4 delar, 1914-1920, 
II:2. Östergötlands beskrivning med dess städer samt landsbygdens socknar och alla egendomar, 1918

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 5 Hermes 1948 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Göstrings härad
Läsning för folket

Läsning för folket (från 1899 Läsning för svenska folket), var en kvartalstidskrift utgiven 1835–1924 av Sällskapet för nyttiga kunskapers spridande. Tidskriften innehöll populärvetenskap, praktiska råd för landsbygdsbefolkningen samt dikter och berättelser. Vetenskapsmän som Jöns Jacob Berzelius och Anders Retzius, diktare som Fredrika Bremer, Frans Michael Franzén och Johan Olof Wallin medverkade i tidskriften under dess första år. Tidskriften kom ut i 10 000 exemplar under de första åren, vilket var en för tiden stor upplaga.

Sällskapet för nyttiga kunskapers spridande 
Sällskapet för nyttiga kunskapers spridande grundades 1833 efter engelsk förebild () och utgav även tidskrifterna Land och folk (1873–1879) och Ur folkens häfder (1874–1879). Ordförande var statsrådet Gabriel Poppius (1833–1856), generallöjtnanten friherre Fabian Wrede (1856–1883), riksarkivarien Carl Gustaf Malmström (1883–1892), presidenten Hans Forssell (1892–1901), generaldirektör A. Anderson (1901–1917) och riksbibliotekarien Erik Wilhelm Dahlgren (1917–1924) och generaldirektör Bengt J:son Bergqvist (från 1924). En förteckning över medlemmarna finns som bihang till årgång 1912. Föreningen ombildades 1926 till en stiftelse med mer begränsad uppgift.

Referenser

Externa länkar
 Läsning för svenska folket, några årgångar digitaliserade i Projekt Runeberg

Nedlagda svenska tidskrifter
Populärvetenskapliga tidskrifter
Tidskrifter startade 1835
Tidskrifter nedlagda 1924
Hogstads socken

Hogstads socken i Östergötland ingick i Göstrings härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Hogstads distrikt.

Socknens areal är 26,11 kvadratkilometer, varav 26,08 land. År 2000 fanns här 556 invånare. Tätorten Hogstad med sockenkyrkan Hogstads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Hogstads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hogstads församling och för de borgerliga frågorna till Hogstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Folkunga landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2006 i Väderstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hogstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Ombergs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

Geografi
Hogstads socken ligger väster om Mjölby. Socknen är slättbygd i norr och skogsbygd i söder.

Gårdar
Socknen bestod av gårdarna Belstorp, Bocketorp (Västanå), Finketorp, Grönlund, Stora Gullstigen, Hogstad, Kolstorp, Krakstad, Kummelby, Källeryd, Lilla Ljuna, Stora Ljuna, Mjärdevi, Mörby, Salvetorp, Tibbeshög och Torp.

Fornlämningar
Kända från socknen är åtta gravfält med stensättningar och fem kilometer av stensträngar från järnåldern. En runristning är antecknad härifrån.

Namnet
Namnet (1282 Hukstadum) kommer från kyrkbyn. Förleden är oklar. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Befolkningsutveckling

Se även
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Hogstad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 5 Hermes 1948 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Göstrings härad
Barbara av Österrike

Barbara av Österrike, född 1539, död 1572, var hertiginna av Modena, gift med hertig Alfonso II av Modena.

Biografi

Tidigt liv
Hon var dotter till Ferdinand I (tysk-romersk kejsare) och Anna av Böhmen och Ungern.

Efter hennes mors död 1547 placerade hennes far alla sina ogifta döttrar till nunnornas vård i klostret i Innsbruck fram till att politiska äktenskap kunde arrangeras för dem. Barbara fick en uppfostran med fokus på katolicism och religiös välgörenhet.

Giftermål
Äktenskapet föreslogs först 1560. Kejsaren såg gärna ett tillfälle att minska det traditionella franska inflytandet i Ferrara genom en äktenskapsallians. För att undvika att alliansen väckte konflikt med Toscana, föreslogs samtidigt ett äktenskap mellan Barbaras syster Johanna och en medlem av släkten Medici av Toscana. Barbara och Johanna lämnade Österrike tillsammans för att resa till sina bröllop i Italien i juli 1565.

Hertiginna av Modena
Den 1 december 1565 anlände Barbara till Ferrara och den 5 december var hon gift med Alfonso II, hertig av Ferrara, Modena och Reggio. Bröllopsfirandet, under vilket "kärlekens tempel" byggdes och en storslagen turnering ägde rum, varade till den 9 december. Hon tillägnades sonetter av Torquato Tasso.

Förhållandet mellan Barbara och Alfonso blev barnlöst men lyckligt. När Alfonso II ett år efter bröllopet, deltog i kriget mot de osmanska turkarna, beskrivs Barbara uppriktigt orolig för honom. Hon hade en jesuit som biktfader, och gynnade och beskyddade jesuiterna i Modena. Trots sin strikta katolicism upprätthöll hon även ett gott förhållande till sin kalvinistiska svärmor. 

Barbara blev populär i Modena tack vare den välgörenhet och de goda gärningar hon utövade bland allmänheten. Efter de förödande jordbävningarna 1570 och 1571 grundade hon för egna pengar Conservatore delle orfane di Santa Barbara för flickor som blivit föräldralösa.

Död
Hon hade redan året efter bröllopet börjat bli sjuk, och då hon under perioden mellan jordbävningarna var tvungen att bo i ett tält, vilket förvärrade hennes hälsoproblem. 

Barbara avled i tuberkulos.

Referenser
 

Österrikes ärkehertiginnor
Italienska hertiginnor
Födda 1539
Avlidna 1572
Kvinnor
Lucrezia de Medici

Lucrezia de' Medici, född 14 februari 1545, död 21 april 1561, var en hertiginna av Modena; gift med hertig Alfonso II av Modena.

Biografi
Hon var det femte barnet och tredje dottern till Cosimo de Medici och Eleonora de Toledo. Lucrezia fick en bra utbildning, men fostrades också i strikt överensstämmelse med den spanska hovceremonin, som hennes mor höll sig till; hon och hennes systrar övervakades ständigt av en duenna och fick inte lämna sina egna rum utan tillstånd.

Giftermål
Hennes äktenskap arrangerades av ekonomiska skäl på grund av hennes stora hemgift. År 1557, som ett tecken på försoning mellan Ferrara och Modenas hertig Ercole II, som hade en pro-fransk position, och den spanske kungen Filip II, beslutades att kronprinsen av Ferrara och Modena skulle gifta sig med Maria de Medici, äldsta dottern till den florentinske hertigen Cosimo I, en allierad till Spanien.och en förhandlare. Maria dog kort därefter, och Lucretia tog hennes plats. 

Vigseln ägde rum 3 juli 1558 Florens. Lucrezia ska ha blivit förälskad i Alfonso vid deras möte, medan han behandlade henne med likgiltighet. På hennes mors önskan uppsköts fullbordandet av äktenskapet eftersom hon ännu inte hade börjat menstruera. Alfonso lämnade henne sedan i Florens för att besöka det franska hovet på obestämd tid, och hon fick fortsätta leva på sitt rum under sin mors övervakning.

Hertiginna av Ferrara och Modena
Först efter Ercole II:s död den 3 oktober 1559, då Alfonso blev hertig av Ferrara, Modena och Reggio under namnet Alfonso II, och hans maka blev följaktligen en hertiginna, lämnade Alfonso Frankrike och skickade efter Lucrezia. Den 17 februari 1560 gjorde Lucretia sitt intåg i Ferrara. 

Hon gjorde inget större intryck i Ferrara, där hon mestadels stannade inne på sitt rum, som hon hade blivit van vid hemma i Florens. Mindre än ett år efter ankomsten insjuknade hon i lungtuberkulos och två månader senare, den 21 april 1561, dog hon. Äktenskapet var barnlöst. Hon ryktades ha blivit förgiftad.

Eftermäle
Hon är föremål för Robert Brownings dramatiska monolog med titeln My Last Duchess (1842).

Referenser
 
 

Kvinnor
Födda 1545
Avlidna 1561
Italienska hertiginnor
Appuna landskommun

Appuna landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Appuna socken i Göstrings härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Folkunga landskommun. Denna upplöstes 1971 varvid denna del uppgick i Mjölby kommun.

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Hogstads landskommun

Hogstads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Hogstads socken i Göstrings härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Folkunga landskommun. Denna upplöstes 1971 varvid denna del uppgick i Mjölby kommun.

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Victor Pasmore

Edwin John Victor Pasmore, född 3 december 1908 i Surrey, död 23 januari 1998 i Valletta, var en brittisk målare och skulptör. Pasmore målade i huvudsak abstrakt konst.

Biografi
Pasmore föddes i Chelsham i England. Hans mor var amatörmålare och hans far var läkare. När han var 14 år gammal började han på Harrow School där han blev mycket intresserad av konst. Hans pappa dog väldigt plötsligt när Pasmore var 19 år, och då tvingades han att ta ett kontorsjobb i London. 

År 1937 var han med att grunda Euston Road School.

Pasmore ägnade sig länge åt ett impressionistiskt figurmåleri. Efter andra världskriget började han arbeta abstrakt och målade spiralformer. Senare sysslade han med helt nonfigurativa konstruktioner, på samma gång målningar och skulpturer, utförda i trä, glas och plast och i anslutning till neoplasticism och konstruktivism.  Pasmore är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Referenser 

 victorpasmore.com

Externa länkar 
 victorpasmore.com

Brittiska målare
Födda 1908
Avlidna 1998
Män
Representerade vid Göteborgs konstmuseum