kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bolsjojbaletten

Bolsjojbaletten är en balettensemble som utför klassisk rysk balett på Bolsjojteatern i Moskva.

Den grundades som en dansskola för ett barnhem i Moskva 1733. Den är känd för att vara Rysslands främsta balettrupp och även för att vara den första truppen som framförde verket Svansjön.

Referenser

Moskva
Balettkompanier i Ryssland
Jugansbo

Jugansbo kan syfta på:
 Jugansbo, Sala kommun – en småort i Sala kommun
 Jugansbo, Gävle kommun – en ort i Gävle kommun
 Jugansbo, Östervåla, en by i Östervåla socken, Heby kommun
Taveuni

Taveuni är den tredje största ön i Fiji, efter Vanua Levu och Viti Levu, och den har en total yta på 435 km². Den hade vid 1996 års folkräkning ungefär 9 000 invånare, och ungefär 75 procent var fijianer. Ön är formad som en cigarr och ligger 6,5 kilometer öst om Vanua Levu, förbi Somosomosundet, och är en del av Norra divisionen. Taveuni har en rik flora och kallas ibland "trädgårdsön", av detta skäl är ön ett populärt turistmål.

Geografi 
Ön är ungefär 10,5 kilometer bred och 42 kilometer lång. Den östra sidan av ön är väldigt utsatt för nederbörd, medan den västra sidan skyddas av en vulkankedja som går längs med öns längd. Uluigalau, som är Fijis näst högsta berg med en höjd på 1241 meter, ligger i kedjan.

Sjön Tagimaucia är en av Taveunis mest kända turistattraktioner. Den ligger i en vulkankrater vid en höjd på 800 meter, och är hem till den ovanliga tagimacuiablomman. Fijis mest kända vattenfall, Boumafallen, ligger också på ön.

På västra sidan av ön, i det trånga sundet mellan Taveuni och Vanua Levu, ligger Regnbågsreven, som är kända som ett av världens främsta dykområden. Även Vunalagunen på södra delen av ön är ett välkänt turistmål för dykare.

Bostadsområden 
Öns befolkning bor på den västra sidan av ön. Halvvägs till västkusten ligger öns administrativa centrum Waiyevo. Det största urbana området utgörs dock av tvillingbyarna Somosomo och Naqara. Somosomo ses som Tovatakonfederationens huvudstad, medan Naqara är öns kommersiella centrum.

Historia 

1643 siktades ön för första gången av någon europé, nämligen Abel Tasman. Då sikten var dålig misstog han öns två bergstoppar för att vara två separata öar.

Historiskt har Vuna varit Taveunis främsta by, men stamkrig har lett till Somosomos seger. Under sena 1860-talet besegrades den tonganska krigsherren Enele Ma'afu, som hade tagit Lauöarna, av Seru Epenisa Cakobau, vid ett slag vid Somosomo. Flera öar som stod på Ma'afus sida såldes till europeiska bosättare som straff, och deras invånare flyttades till Taveuni. Byarna Lovonivonu och Kanacea befolkas av deras ättlingar.

Ekonomi 

Traditionellt har kopra varit öns viktigaste gröda, och har alltid varit en kugge i den lokala ekonomin. Under senare år har vissa bönder dock ändrat inriktning till taro, kava, och specialgrödor som vanilj, tillsammans med tropisk frukt och kaffe. Under amerikanska inbördeskriget odlades bomull på Taveuni och exporterades till Europa. Sockerrör odlades också under en kort period. Även boskap föds upp på ön, men grödor är viktigare för dess ekonomi.

Under senare år har även turism blivit en viktig faktor i öns ekonomi, och där finns ungefär ett dussin mindre turistorter.

Fijis öar
Julgodis

Julgodis är ett godis som tillverkas och säljs i juletider. Särskilt i äldre tid, fanns det vissa godissorter som typiskt tillverkades och konsumerades endast under julen. Julgodis brukar traditionellt tillverkas i hemmet eller köpas på julmarknader. Det brukar även konsumeras annat godis på julen, varumärken som vanligtvis säljs i butik.

Olika former av choklad, kola, knäck och marsipan brukar förekomma på julens godisbord. Tillverkning av eget julgodis är vanligt inför jul och något som barn kan delta i. Recepten går ofta ut på att det ska vara enkelt och gå snabbt att tillverka.

Exempel på julgodis 
 Brända mandlar (kanderade mandlar) 
 Chokladtryffel
 Ischoklad
 Knäck, i små formar eller pappersstrutar (knäckstrutar)
 Marsipan. Även om marsipan går att göra själv är det vanligt att köpa färdig som man formar, dekorerar och ibland helt eller delvis doppar i choklad. Det finns även färdiga marsipanfigurer att köpa, främst i form av grisar och tomtar.
 Pepparkakshus kan också pryda godisbordet, men äts vanligen upp i samband med julgransplundringen på tjugondedag jul.
 Polkagrisar brukar man oftast inte göra själv innan jul, utan köpa. Polkagrisar kan hängas upp som dekoration i julgranen eller ätas.
 Smällkarameller. En annan vanlig julgransdekoration är godisfyllda smällkarameller, men godiset i dessa brukar ätas först vid julgransplundringen.
 Kanderade äpplen, vända i exempelvis hackad mandel eller kokos.

Källor
Jugansbo, Gävle kommun

Jugansbo är en ort i Hedesunda socken i Gävle kommun i sydligaste Gästrikland.

Byn är känd för att konstnären Hans Wikström bodde och verkade i Jugansbo, med vissa avbrott mellan 1783 och till sin död 1833.

I Jugansbo har även gruvfolk bott vid Jönses under olika gruvbrytningsperioder troligen bland annat när Gustav Vasa bröt silver i. Hade silvergruvor med hjälp av yrkesfolk från Sala silvergruva, (Salberget) i mitten av 1500-talet. Namnet Jugansbo kommer från Jogans Boo (jb år 1600) numera Johan. (Källa om ortnamnet: professor Folke Hedblom.)

Orter i Gävle kommun
Hedesunda
Nunarput utoqqarsuanngoravit

Nunarput utoqqarsuanngoravit är Grönlands nationalsång, antagen 1916. Texten skrevs av den grönländske poeten Henrik Lund och melodin av kompositören Jonathan Petersen. Sedan 1979 är även Nuna asiilasooq erkänd som en officiell nationalhymn tillsammans med Nunarput utoqqarsuanngoravit.

Texten
På grönländska:

Nunarput, utoqqarsuanngoravit

Niaqqut ulissimavoq qiinik.

Qitornatit kissumiaannarpatit

Tunillugit sineriavit piinik.

Akullequtaasut merlertutut

Ilinni perortugut tamaani

Kalaallinik imminik taajumavugut

Niaqquit ataqqinartup saani.

Taqilluni naami atunngiveqaaq

Kalaallit siumut makigitsi.

Inuttut inuuneq pigiuminaqaaq

Saperasi isumaqaleritsi.

På danska:

Vort ældgamle land under isblinkens bavn

med lysende snehår om dit hoved!

Du trofaste moder, som bar os i din favn,

mens dine kysters rigdom du os loved.

Som halvvoksne børn er vi groet af din jord

og trygt vokset op blandt dine fjelde,

vi kalder os kalaallit i landet, hvor vi bor

ærbødigt for dit hvide åsyns ælde.

Umuligt nu længer at blive i ro,

kalaallit, mod større mål vi stævner.

Som fribårne folk vi i landet vil bo;

begynd at tro på jeres egne evner.

På svenska:

Vårt urgamla land, du under isens fyr

med lysande snöhår på ditt huvud!

Du trofaste moder, som oss bar i famn

och gav oss din rikedom och din kärlek.

Som halvvuxna barn som har bott på din mark

och tryggt vuxit upp här ibland fjällen,

Vi kallas kalaallit i det land vi bor

det land är du, stolta, ärade hemland.

Orätt är det nu att vila kära land,

ty mot större mål måste vi sträva.

Som ett fritt folk vill vi i vårt land bo;

ja, vi vill tro på våra egna vägar.

Referenser 

Grönlands nationalsymboler
Nationalsånger i Nordamerika
Musik på Grönland
Påskgodis

Påskgodis avser det godis som traditionellt äts till påsk. Godiset presenteras ofta i påskägg av papp. Ofta avses också det godis, som barn får när de går påskkärring i grannskapet.

Bland de godissorter som allra mest brukar förknippas med påsken är dragerade skumägg, liksom ägg av choklad (ofta dragerade). Dessutom förekommer ofta marsipanfigurer formade som påskharar och påskkycklingar samt skumgodis i form av kycklingar och andra påskrelaterade figuer. Ofta är godisbitarna inslagna i stanniolpapper i klara färger, något som hör påsken till.

Vissa former av påskgodis har, bland annat till följd av marknadsföring från tillverkarna, kommit att säljas året om snarare än bara till påsk. Exempelvis finns i handeln året om chokladägg som säljs med små leksaker i.

Bilder

Källor

Påsk
Godis
Kickflip

Kickflip är ett så kallat basic-trick inom skateboard. Kickflip uppfanns av Rodney Mullen och kallades först "Magic flip". Kickflip är som namnet antyder en rotation, en "spin" av skateboarden. Rotationsrörelsen skapas av en "kick" som åkaren utför med framfoten, därav namnet kickflip. Rotationen sker runt kortsidan av skateboarden, så i praktiken är kickflip en manöver då brädan för ett ögonblick befinner sig upp och ner under, för att sedan rotera tillbaka till ursprungsläget.
Det finns flera variationer på kickflip, till exempel: 

 Frontside flip en frontside 180 + en kickflip.
 Backside flip en backside 180 + en kickflip.
 Frontside heelflip Frontside heelflip är en frontside flip fast med heelflip istället, heelflip med kroppen som följer åt samma håll.
 Backside heelflip Heelflip med en bakside 180.
 360 kickflip Skateboarden snurrar 360 grader horisontellt samtidigt som den gör en kickflip.
 Varial kickflip Skateboarden snurrar 180 grader horisontellt backside samtidigt som den gör en kickflip.
 Varial heelflip Varial heelflip ska flipas åt andra hållet, alltså frontside, och den ska även rotera åt andra hållet - helt motsatt en varial kickflip.
 Hardflip en frontside varial kickflip, eller som en frontside flip utan att rotera kroppen.
 Bigspin flip en 360 flip (även kallad treflip) samtidigt som man vänder sig backside.
 Double flip en dubbel kickflip, d.v.s brädan roterar två varv.
 Triple kickflip samma som kickflip, fast brädan snurrar tre varv.
 Quadruple kickflip en kickflip där skateboarden snurrar fyra varv.

Historia 
Kickflipens grundare är Rodney Mullen han uppfann tricket år 1983 och kallade tricket först för "Magic Flip".
Förr i tiden så kallades kickflip för ollie kickflip, men förkortas numera av new school-åkare som kickflip. 

Den så kallade Old-school kickflipen går ut på att man hoppar av brädan i farten (utan ollien) och flippar runt den med hjälp av fötterna (foten) som placeras under brädan för att sedan landa på brädan igen.
Kickflip anses vara ett av de mest frustrerande tricken att lära sig på en skateboard. Trots detta är kickflip bland de första tricken skateboardåkare brukar lära sig.

Övrigt 

Sverigerekordet i flest Kickflips utförda efter varandra, 640 st, innehas av Klas Andersson från Uddevalla, men världsrekordet ligger på hela 1200.

Se även
 Flips
 Lista över skateboardtrick

Referenser

Skateboardtrick

da:Fliptricks#Kickflip
Plikt

Plikt är ett etiskt och juridiskt begrepp som betecknar en skyldighet att utföra, eller låta bli att utföra, en viss handling.

Etisk plikt 
Plikt är ett centralt begrepp i vissa etiska teorier, därav samlingsnamnet pliktetik. Pliktetiska teorier kan i viss mån sägas stå i motsättning till teorier som betonar konsekvenserna av handlingarna snarare än handlingarna i sig. Exempel på sådan konsekventialism är utilitarism. 

Det finns olika åsikter om vad som bestämmer en handlings pliktmässighet. Några menar att det beror på övervikten av fördelar framför nackdelar bland dess konsekvenser, medan andra säger att en handling betraktas som plikt, inte på grund av dess konsekvenser, utan för att den är föremål för ett biologiskt eller socialt krav, eller för att den är påbjuden av en gudomlig eller annan övermänsklig makt, såsom sedelagen inom Kants etik.

Filosofen Immanuel Kant är en känd förespråkare för en slags pliktetik. Kant förklarade med det kategoriska imperativet att vissa handlingar aldrig fick utföras, eller låtas bli att utföras. Dessa kallade han för absoluta plikter. Ett exempel på en sådan plikt är plikten att inte ljuga.

Juridisk plikt 
Exempel på juridiska plikter är skolplikten. Det innebär att man i princip är tvungen att göra något men det finns ingen lag som säger att du är tvungen och du kan inte dömas om du inte skulle följa en plikt. Även inom trafiken betecknar "plikt" skyldigheter, till exempel stopplikt och väjningsplikt.

Se även 

Deontologi
Moraliskt ansvar
Skolplikt
Värnplikt

Referenser

Noter 

Juridiska termer
Moral
Etiska frågor
Ansvarighet
Stjärnklocka

Stjärnklocka (Campanula poscharskyana) är en art i familjen klockväxter. Stjärnklocka upptäcktes så sent som under 1930-talet. Det är en växt som bildar ganska långa rankor, 20–25 centimeter långa, men den blir bara runt 10 centimeter hög. Lämpar sig väl för odling i ampelväxt, men kan också odlas i balkonglådor, eftersom den trivs utomhus sommartid. Blommorna är ganska små och mer stjärnlika än klockformade. Rikblommande art som blommar hela våren och sommaren, och kan då oftast finnas i butikerna. När den blommat färdigt inomhus kan man plantera ut den i trädgårdens stenparti.

Det vetenskapliga namnet campanula betyder "liten klocka", som är en diminutivform av latinets campana som betyder "klocka".

Förekomst
Stjärnklockan kommer ursprungligen från bergen i västra delarna av före detta Jugoslavien.

Odling
Stjärnklockan kräver en mycket ljus växtplats för att blomma riktigt rikligt. Direkt sol bör man inte utsätta den för, framför allt inte mitt på dagen. Även under eventuell vinterförvaring måste den stå ljust. Stjärnklocka tål inte uttorkning så det vill till att man håller efter den med vatten under sommaren framför allt, men den får heller inte stå i vatten för då kvävs rötterna. Vintertid, om man bestämt sig för att försöka övervintra den inomhus, ska den bara ha så mycket vatten att jorden inte torkar ut. Under vintern klipper man ner plantan och planterar om på våren. Växtnäring kan ges varannan vecka under sommarhalvåret, men under resten av året ges ingen näring alls. Normal rumstemperatur passar bra under blomningstiden, men vintertemperaturen bör vara mellan 5 och 10°C. Stjärnklockan kan placeras utomhus under sommaren, bara det är vindskyddat och inte alltför soligt. Trips och bladlöss hör till den ohyra som vanligtvis angriper denna växt. Stjärnklockan förökas med toppsticklingar på våren.

Externa länkar 

Klockväxter
Krukväxter
St Växtindex
Tetrafluoreten

Tetrafluoreten (förkortat TFE) eller tetrafluoretylen (C2F4) är råmaterialet vid framställning av polytetrafluoreten (känd som teflon eller Gore-Tex). Ämnet är instabilt och sönderfaller lätt till kol och koltetrafluorid. I kontakt med luft kan det bilda explosiva peroxider.

Framställning 
TFE framställs genom att låta kloroform (CHCl3) reagera med vätefluorid (HF).

Användning 
Tetrafluoreten används för att producera teflon. TFE polymeriseras under tryck med järn som katalysator.

Se även 
 Tetrakloreten
 Teflon

Fluororganiska föreningar
Monomerer
Galleri Gummeson

Galleri Gummesons var ett konstgalleri på Strandvägen 17 i Stockholm som grundades 1912 som Gummesons konstsalong av bokhandlaren Carl Gummeson. Galleriet visade tidigt modernismen för den svenska konstpubliken.

År 1916 visades en utställning med Vasilij Kandinskij, Lyonel Feininger, Gabriele Münter och därefter Paul Klee, Max Ernst och Edvard Munch på 1920-talet. Svenska konstnärer som ställde ut var bland andra Isaac Grünewald och Gösta Adrian-Nilsson (GAN). 

Under 1950-talet var galleriet centrum för den svenska nyexpressionistiska rörelsen med konstnärer som Torsten Renqvist och Staffan Hallström. 1964 anordnades en minnesutställning över den franske konstnären Henri Paul Sert.
Andy Warhol hade en utställning år 1972. 

Vid 1970-talets slut blev galleriet en konsthandel, men utställningsverksamhet påbörjades igen under 2000-talet. Uppmärksamheten i medierna blev stor när galleriet ordnade utställningar av graffitikonstnären Martin Burgos och konstnären Maloosak. Thorsten Flinck som konstnärsregissör och Carolina Gynning.

Källor
Om Galleri Gummesons i Allt om Stockholm 2009-01-26, läst 2011-02-14

Noter

Nedlagda konstgallerier i Stockholm
Modernism
Pehr Sjöbring (biskop)

Pehr Sjöbring (förnamnet även skrivit Per; egentligen Peter), född den 25 januari 1819 i Sjösås församling i Växjö stift, död den 16 februari 1900 i Kalmar, var en svensk teolog, skolman och biskop i Kalmar stift.

Familj
Pehr gavs namnet Peter i dopet, som ägde rum dagen efter att han föddes.  Han var son till hemmansägaren, senare inspektorn vid Böksholms bruk och sedermera riksdagsmannen och talmannen i bondeståndet Nils Persson i Ringstorp. Sonen Pehr tog namnet Sjöbring liksom sin yngre bror, godsägare Isac Sjöbring (född 1828). Pehr Sjöbring gifte sig i Uppsala den 24 juli 1852 med Maria (Mia) Sophia Rogberg (1826–1909) med vilken han fick sonen Nils Carl Theodor Sjöbring (1866–1932).

Biografi
Pehr Sjöbring genomgick Växjö skola och gymnasium, blev student i Uppsala 1839 och filosofie magister med första hedersrummet 1845 och docent i exegetik där 1850. Sjöbring blev 1852 utnämnd till teologie lektor och prästvigd 1854. 1856 blev han rektor vid Kalmar högre allmänna läroverk. 1860 blev han teologie doktor. 1867 blev han domprost i Linköping, men flyttades 1876 tillbaka till Kalmar som biskop i Kalmar stift. Ledamot av stadsfullmäktige i Kalmar och Linköping. Landstingsman i Södra Kalmar län 1863-1866 och 1878-1882 samt i Östergötlands län 1870-1876. Riksdagsman i första kammaren 1876-1879. 1877 och 1879 verksam i lagutskottet och 1878 i konstitutionsutskottet. 1874-1875 var han statsrevisor. På det kyrkliga området tillhörde han den högkyrkliga riktningen.

Sjöbrings väg i södra Kalmar är uppkallad efter Pehr Sjöbring.

Se även 
Lista över biskopar i Kalmar stift

Biskopar i Kalmar stift
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Födda 1819
Avlidna 1900
Män
Personer från Sjösås socken
Grimsta IP

Grimsta Idrottsplats är en idrottsanläggning för fotboll, ishockey och friidrott strax norr om Grimstafältet i stadsdelen Vällingby, i Västerort inom Stockholms kommun.

Arenan
Publikkapaciteten för huvudarenan var 4 500 innan ombyggnationen, och är hemmaplan för IF Brommapojkarna (BP). Publikrekord sattes den 19 april 2009 då 6 755 åskådare såg derbymatchen BP-AIK. Inför seriestarten för Allsvenskan 2007, på grund av IF Brommapojkarnas avancemang dit, rustades huvudarenan på Grimsta IP upp och kan nu ta 8 000 åskådare. Dessutom fick arenan bättre belysning (800 lux), videoövervakning och toaletter.

På Grimsta IP finns förutom huvudarenan ytterligare en konstgräsplan för fotboll, ishall och ytor för friidrott. Under sommaren 2014 byggdes även en inomhushall med en fotbollsplan för 7-mannalag.

Nya Grimsta IP  

Konstruktion av nya läktaren började 2015 och slutade 2017.
Med plats för 5000 åskådare, pressläktare och nya omklädningsrum är Grimsta en arena som passar elitfotbollen (Superettan och Allsvenskan).
Den nya läktaren, med plats för 2000 sittplatser, innebär att Grimsta lever upp till Svenska Fotbollförbundets krav på arenor för elitfotboll och kommer även innehålla bland annat nya omklädningsrum, pressläktare och bar.
Invigning av Nya Grimsta IP med den nya läktaren, som kostade 57 miljoner kronor, firades den 8 april 2017 med hemmapremiär i Superettan 2017 för BP-Örgryte IS (3-0) framför 1722 åskådare.

Publikrekord
 19 augusti 2018: BP–AIK, 6 829, resultat: 0-2
 19 april 2009: BP–AIK, 6 755, resultat: 2–3
 21 oktober 2007: BP–Kalmar FF, 5 068, resultat: 1–2
 19 september 2010: BP–Djurgården IF, 5 053, resultat: 0-1
20 maj 2009: BP–Hammarby, 4 834, resultat: 0–1
 20 september 2009: BP–Djurgården IF, 4 742, resultat: 1–4
 21 oktober 2006: BP–Trelleborgs FF, 4 446, resultat: 1–2

Milstolpar
 1986: Grimsta IP rustades upp med bland annat en sittplatsläktare för att öka publikkapaciteten med 700 platser.
 2006–2007: Grimsta IP rustades upp under vinteruppehållet för 18,3 miljoner kronor för att möta allsvenska krav och öka publikkapaciteten till cirka 8 000 platser.

Galleri

Referenser

Noter

Källor 
 SvFF:s info om Grimsta IP
 Stockholm.se:s info om Grimsta IP

Externa länkar

 Grimsta IP - Nordic Stadiums

Fotbollsanläggningar i Sverige
Sportanläggningar i Stockholm
Sportanläggningar invigda 1963
1963 i Sverige
Byggnader och anläggningar i Västerort
Pink Champagne

Pink Champagne var ett svenskt feministiskt punkband från Stockholm med fyra kvinnor i bandet: Stina Berge, Ann Carlberger, Karin Jansson och Gunilla Welin. De släppte två LP-skivor, Vackra pojke! (1981) och Kärlek eller ingenting (1983), innan bandet upplöstes.

Alldeles i början hade Pink Champagne ett annat namn: Kasern 9, och då var även Kajsa Grytt medlem i bandet en kort tid. Grytt blev senare frontfigur i bandet Tant Strul, som blev det ledande kvinnliga punkbandet i Sverige då Pink Champagne splittrats. Pink Champagne delade replokal med Ebba Grön och var en gång förband till Ebba Grön. På deras första LP Vackra Pojke medverkade Joakim Thåström: han producerade LP:n och var också med och sjöng.
Dessutom medverkade Mats Glenngård på fiol.

Efter bandets upplösning flyttade Karin Jansson och Ann Carlberger till Australien där Jansson blev partner till Steve Kilbey, vokalist i bandet The Church, och hon var också med och skrev The Church's hit Under the Milky Way år 1988.  Carlberger blev partner till Marty Willson-Piper, gitarrist i The Church.

År 1990 släppte Ann Carlberger först en singel, The Crowd, och sedan en LP/CD, Hidden Treasures.

Stina Berge började spela solo år 2005, och år 2008 släppte hon sin första soloalbum Stina & Kärleken. År 2010 kom hennes andra album, STINA, även kallat "Pärlplattan".

Karin Jansson och Steve Kilbey fick tvillingarna Elektra och Miranda Kilbey. De bildade bandet Say Lou Lou som slog igenom 2012.

Diskografi
Album
1982 - Vackra Pojke!
1983 - Kärlek Eller Ingenting

Singlar
1980 - Stålmannen (Kvinnan) / Särskild Sort / Söndagsskolehyckel
1981 - Farligt Väder / Alternativa
1982 - Godnatt Lilla Mamma / Sträcker Ut Handen
1983 - Den Sista Cigaretten / Du Håller Mig Vaken

Svenska punkband
Feminism i Sverige
Rolands Gosskör

Rolands Gosskör, punkband från Åkersberga som bildades 1978. Bandet har även spelat in ett livealbum tillsammans med Asta Kask, Sista dansen.

Medlemmar 
Curt Sandgren (sång)
Conny Melkersson (gitarr)
Patrick Trankell (trummor)
Åke Noring (bas)

Diskografi 
1983 - Pigs Part One (7")
1984 - Genom Barriären (7")
1986 - Långt Härifrån (kassett)
1990 - Sista dansen (live-LP)
2005 - Nästan Allt (CD)

Externa länkar 
Officiell webbplats

Svenska punkband
Aladdin (olika betydelser)

Aladdin (ibland – mindre korrekt – stavat Alladin) eller Aladin  kan ha flera betydelser:
 Aladdin – en sagofigur.
 Aladdin (artist) – en svensk DJ och producent inom psytrance och fullon.
 Aladdin (choklad) – en godissort.
 Aladdin (film, 1992) – en animerad film från 1992 av Disney.
 Aladdin (film, 2019) – en amerikansk familjefilm från 2019 av Disney.
 Aladdin (opera) – en opera från 1941 av Kurt Atterberg.
 Aladdin (opera av Horneman) – en opera från 1888 av C.F.E. Horneman.
 Aladdin (TV-serie) – en animerad TV-serie från  1994–1995 av Disney.
 Aladdin Sane – ett musikalbum från 1973 av David Bowie.
 Disney's Aladdin (datorspel) – en serie plattformsspel från 1993.
 Aladin (släkt) – en nordrysk familj

Geografi

Kanada 

 Lac Aladin (sjö i Kanada, Saguenay/Lac-Saint-Jean), Québec, 
 Lac Aladin (sjö i Kanada, Côte-Nord), Québec,

USA 

 Aladdin, Wyoming – ort i Crook County, Wyoming