kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rudskoga socken

Rudskoga socken i Värmland ingick i Visnums härad, ingår sedan 1971 i Kristinehamns kommun och motsvarar från 2016 Rudskoga distrikt.

Socknens areal är 79,88 kvadratkilometer varav 52,82 land. År 2015 fanns här 659 invånare. Sockenkyrkan Rudskoga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1638 utbröts Nysunds socken. 1835 överfördes en del av socknen som tillhört i Örebro län till Nysunds socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rudskoga församling och för de borgerliga frågorna bildades Rudskoga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Visnums landskommun som 1971 uppgick i Kristinehamns kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Rudskoga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Visnums härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Visnums kompani.

Geografi
Rudskoga socken ligger söder om Kristinehamn norr om sjön Skagern. Socknen är en odlad skogsbygd med skogsbygd i nordost och väster. I socknen återfinns byn Norra Ugglebol.

Fornlämningar
Några boplatser från stenåldern har påträffats. Från järnåldern finns stensättningar, domarringar och en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs 1329 Ruzskoghum betecknade ursprungligen ett skogsområde med namnet Rudhaskogher, 'skog med röjningar'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Rudskoga församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Rudskoga bygdeportal och hembygdsförening

Indelningar i Kristinehamns kommun
Socknar i Visnums härad
Visnums-Kils socken

Visnums-Kils socken i Värmland ingick i Visnums härad, ingår sedan 1971 i Kristinehamns kommun och motsvarar från 2016 Visnums-Kils distrikt.

Socknens areal är 97,58 kvadratkilometer varav 94,18 land. År 2000 fanns här 278 invånare.  Nynäs gård samt sockenkyrkan Visnums-Kils kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före 1 januari 1886 (namnet ändrades enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Kils socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Visnums-Kils församling och för de borgerliga frågorna bildades Visnums-Kils landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Visnums landskommun som 1971 uppgick 1971 i Kristinehamns kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Visnums-Kil, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Visnums härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Visnums kompani.

Geografi
Visnums-Kils socken ligger sydväst om Kristinehamn på en halvö i Vänern och omfattar även öar i en skärgård. Socknen är en slättbygd.

I Visnums Kil, som utgör Kristinehamns sydliga utpost mot Vänern och som gränsar till Visnums västliga del, finns en rik flora och fauna. Där finns även ett av Kristinehamns största klippbad, Baggerud, med ett intilliggande långgrunt sandbad och en tältplats. De vackra solnedgångarna i Baggerud är omtalade. Visnums Kil betecknas av somliga som en "oslipad diamant".

Flera stora naturreservat ligger i Visnums Kil, varav Värmlands enda våtmarksreservat, Kilsviken, skyddat enligt Ramsarkonventionen. Med sina 8 995 hektar utgör Kilsviken det fjortonde största våtmarksreservatet i Sverige bland totalt 51 reservat. Till Kilsviken räknas också östra delen av Nötöns naturreservat. Dessutom finns inom området i söder och sydväst de till Vänern gränsande naturreservaten Arskagen, Linsön och Dyrön.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns tre gravfält och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1334 Kile och har sitt namn efter den kilformade Vänerviken socknen befinner sig vid.

Befolkningsutveckling

Se även
 Visnums-Kils församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Kristinehamns kommun
Socknar i Visnums härad
Södra Råda

Södra Råda kan syfta på:

 Södra Råda socken – i Gullspångs kommun, innan 1885 Råda socken
 Södra Råda landskommun –  en tidigare kommun i Värmlands län 1863–1951, innan 1885 Råda landskommun
 Södra Råda församling – en tidigare församling i Karlstads, sedermera Skara stift –2006, innan 1885 Råda församling
 Södra Råda gamla kyrka – en kyrkobyggnad i Södra Råda i Värmland 
 Södra Råda nya kyrka – en kyrkobyggnad i Södra Råda i Värmland 
 Södra Råda distrikt – ett distrikt i Gullspångs kommun och Västra Götalands län
Södra Råda landskommun

Södra Råda landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Södra Råda socken i Visnums härad i Värmland och Värmlands län när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) ändrades namnet från Råda till Södra Råda i särskiljande syfte.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp Visnums landskommun. Denna upplöstes 1971 då detta område överfördes till Gullspångs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Södra Råda landskommun 1942–1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Gullspångs kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Rudskoga landskommun

Rudskoga landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Rudskoga socken i Visnums härad i Värmland och Värmlands län när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp Visnums landskommun. Denna upplöstes 1971 då detta område överfördes till Kristinehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristinehamns kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Visnums-Kils landskommun

Visnums-Kils landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Visnums-Kils socken i Visnums härad i Värmland och Värmlands län när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) ändrades namnet till Visnums-Kil.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp Visnums landskommun. Denna upplöstes 1971 då detta område överfördes till Kristinehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Visnums-Kils landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kristinehamns kommun

Tidigare kommuner i Värmlands län
Fredrik Vilhelm

Fredrik Vilhelm kan syfta på:

 Fredrik Vilhelm av Teschen, hertig (1617–1625)
 Fredrik Vilhelm  av Hohenzollern-Hechingen, furste (16711735)
 Fredrik Vilhelm av Kurland, hertig (1698–1711)
 Fredrik Vilhelm av Solms-Braunfels, furste (1724–1761)
 Fredrik Vilhelm av Brandenburg-Schwedt, markgreve (1731–1771)
 Fredrik Vilhelm av Sachsen-Meiningen, hertig (1743–1746)
 Fredrik Vilhelm av Nassau-Weilburg, furste (1789–1816)
 Fredrik Vilhelm av Braunschweig-Wolfenbüttel-Oels, hertig (1813–1815)
 Fredrik Vilhelm av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, hertig (1816–1831)
 Fredrik Vilhelm  av Brandenburg, markgreve och kurfurste (1620–1688)
 Fredrik Vilhelm I av Mecklenburg, hertig (1692–1713)
 Fredrik Vilhelm I Adolf av Nassau-Siegen, furste (1707–1722)
 Fredrik Vilhelm I av Preussen, kung (1713–1740)
 Fredrik Vilhelm I av Sachsen-Weimar, hertig (1573–1602)
 Fredrik Vilhelm I av Hessen-Kassel, lantgreve och kurfurste (1847–1866)
 Fredrik Vilhelm II av Preussen, kung (1786–1797)
 Fredrik Vilhelm II av Sachsen-Altenburg, hertig (1639–1669)
 Fredrik Vilhelm II av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck, hertig (1728–1749)
 Fredrik Vilhelm II av Hessen-Kassel, lantgreve (1875–1884)
 Fredrik Vilhelm II av Mecklenburg, storhertig (1860–1904)
 Fredrik Vilhelm II av Nassau-Siegen, furste (1722–1734)
 Fredrik Vilhelm III av Preussen, kung (1797–1840)
 Fredrik Vilhelm III av Sachsen-Altenburg, hertig (1669–1672)
 Fredrik Vilhelm IV av Preussen, kung (1840–1861)
Ölme socken

Ölme socken i Värmland ingick i Ölme härad, ingår sedan 1971 i Kristinehamns kommun och motsvarar från 2016 Ölme distrikt.

Socknens areal är 178,80 kvadratkilometer varav 175,56 land. År 2000 fanns här 1 338 invånare. Tätorten Ölme samt sockenkyrkan Ölme kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet skrevs före 1 september 1894 även Ölmehärads socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ölme församling och för de borgerliga frågorna bildades Ölme landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Väse landskommun som upplöstes 1971 då denna del överfördes till Kristinehamns kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ölme, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ölme härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente och Ölme kompani.

Geografi
Ölme socken ligger nordväst om Kristinehamn kring ån Ölman med Vänern i söder och omfattar även öar i en skärgård. Socknen är en slättbygd.

Fornlämningar
Några boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns nio gravfält och domarringar. På Saxholmen finns ruinerna efter Saxholms slott som ödelades på 1400-talet.

Namnet
Namnet skrevs 1386 Ölmehäredh och är ett ursprungligt bygdenamn med efterleden härad, 'bygd'. Förleden är ett ånamn Ölman som kan innehålla ullma, mörkna' eller ul, 'härsken, illaluktande'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Ölme församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Kristinehamns kommun
Socknar i Ölme härad
Ölme församling

Ölme församling är en församling i Östra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Kristinehamns kommun i Värmlands län och ingår i Kristinehamns pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet skrevs före 1 september 1894 även Ölmehärads församling.

Församlingen var till 1642 moderförsamling i pastoratet Ölme och Varnum som mellan 1 juli 1586 och 1594 även omfattade Karlskoga församling. Från 1642 till 1962 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att därefter till 1974 vara annexförsamling i pastoratet Väse och Ölme. Från 1974 ingår församlingen i Kristinehamns pastorat.

Organister

Kyrkor 
 Ölme kyrka

Se även
Ölme socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Kristinehamns kommun
Samuel B. Moore

Samuel B. Moore, född 1789 i North Carolina (i nuvarande Franklin County, Tennessee), död 7 november 1846 i Carrollton, Alabama, var en amerikansk politiker (demokrat). Han var guvernör i delstaten Alabama mellan 3 mars och 26 november 1831.

Moore inledde 1819 sin karriär som advokat i Alabama. År 1830 valdes han till talman i delstatens senat. I den egenskapen fick han tillträda guvernörsämbetet då guvernör Gabriel Moore avgick i mars 1831. Efter mandatperiodens slut i november 1831 efterträddes han av John Gayle.

Moore var talman i delstatens senat på nytt åren 1835–1836. Han arbetade i sex år som domare i Pickens County och återvände sedan till sin advokatpraktik.

Källor

Externa länkar
Biografi på National Governors Associations webbplats
Encyclopedia of Alabama
Political Graveyard

Guvernörer i Alabama
Amerikanska demokrater
Amerikanska politiker under 1800-talet
Personer från Franklin County, Tennessee
Födda 1789
Avlidna 1846
Män
Ölme landskommun

Ölme landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Ölme socken i Ölme härad i Värmland och Värmlands län när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp Väse landskommun. Denna upplöstes 1971 då detta område överfördes till Kristinehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Ölme landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristinehamns kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
John Gayle

John Gayle, född 11 september 1792 i Sumter, South Carolina, död 21 juli 1859 i Mobile, Alabama, var en amerikansk politiker och jurist. Han var guvernör i Alabama 1831–1835 och representerade Alabamas första distrikt i USA:s representanthus 1847–1849. Han var först demokrat och sedan whig.

Gayle utexaminerades 1813 från South Carolina College (numera University of South Carolina) och inledde 1818 sin karriär som advokat i Alabamaterritoriet. Han tjänstgjorde som domare i delstaten Alabamas högsta domstol 1828–1829.

Gayle efterträdde 1831 Samuel B. Moore som guvernör och efterträddes 1835 av Clement Comer Clay. Efter sin tid som guvernör arbetade han som advokat i Mobile. Som guvernör hade han varit demokrat men i representanthuset mellan 1847 och 1849 representerade han Whig-partiet som vann presidentvalet i USA 1848. President Zachary Taylor utnämnde Gayle 1849 till en federal domarbefattning.

Källor

Externa länkar
Biografi på National Governors Associations webbplats
Biographical Directory of the United States Congress
Federal Judicial Center
Political Graveyard

Guvernörer i Alabama
Ledamöter av USA:s representanthus från Alabama
Amerikanska domare
Personer från Sumter County, South Carolina
Födda 1792
Avlidna 1859
Män
Kristinehamns församling

Kristinehamns församling är en församling i Östra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Kristinehamns kommun i Värmlands län och ingår i Kristinehamns pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 29 oktober 1642 genom en utbrytning ur Varnums församling som 1960 införlivades i denna församling.

Församlingen var till 1960 i pastorat med Varnums församling, fram till 1645 som annexförsamling, därefter som moderförsamling. Från 1960 till 1974 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att därefter vara moderförsamling i pastoratet Kristinehamn och Ölme som från 2006 även omfattar Visnums, Visnums-Kils och Rudskoga församlingar.

Organister

Kyrkor 
Kristinehamns kyrka

Se även
Kristinehamns stad

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Kristinehamns kommun
Heinrich Graetz

Heinrich Hirsch Graetz, född 31 oktober 1817 i Xions i provinsen Posen, död 7 september 1891 i München, var en tysk-judisk teolog och historiker.

Graetz blev 1870 professor vid universitetet i Breslau. Han författade bland annat Gnosticismus und Judenthum (1846) och Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die Gegenwart (elva band, 1853-74; enstaka delar i flera upplagor), hans förnämsta arbete, översatte och kommenterade Predikaren och Höga visan och redigerade tidskriften "Monatsschrift für Geschichte und Wissenschaft des Judenthums" (sedan 1869).

Källor

Tyska religionshistoriker
Tyska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Wrocław
Personligheter inom judendomen
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från provinsen Posen
Födda 1817
Avlidna 1891
Män
Ugglan
Hugh McVay

Hugh McVay, född 1766 i South Carolina, död 9 maj 1851 i Lauderdale County, Alabama, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var guvernör i delstaten Alabama mellan 17 juli och 22 november 1837.

McVay var verksam som lantmätare i Madison County som grundades år 1808. Första hustrun Polly avled 1817 och McVay flyttade snart därefter till Lauderdale County. Han gifte om sig 1827 med Sophia W. Davison. Det andra äktenskapet slutade med skilsmässa.

McVay valdes 1836 till talman i Alabamas senat med en rösts marginal. I den egenskapen tillträdde han i juli 1837 guvernörsämbetet efter att Clement Comer Clay hade avgått. McVay efterträddes senare samma år som guvernör av Arthur P. Bagby.

Källor

Externa länkar
Biografi på National Governors Associations webbplats
Encyclopedia of Alabama
Alabama Department of Archives and History

Födda 1766
Avlidna 1851
Guvernörer i Alabama
Män
Andreas Hont

Andreas Hont, född 11 september 1969 i Halmstad, är en tidigare svensk utövare av amerikansk fotboll aktiv inom Halmstad Eagles och i svenska landslaget.

Källor

Män
Födda 1969
Levande personer
Svenska utövare av amerikansk fotboll
Idrottare från Halmstad
Adam Schwappach

Adam Friedrich Schwappach, född den 2 november 1851 i Bamberg (Bayern), död den 9 februari 1932 i Eberswalde, var en tysk forstman. 

Schwappach studerade vid forstakademin i Aschaffenburg och universitetet i München, där han 1872 promoverades till doktor i statshushållning. År 1873 inträdde han i praktisk skogstjänst, men var 1876–1878 assistent vid kemiska laboratoriet vid forstakademin i Aschaffenburg, där han även uppehöll föreläsningar i skogshistoria. 

Schwappach blev professor i skogshushållning 1881 vid universitetet i Giessen och 1886 vid forstakademin i Eberswalde samt tillika ledare för skogsavdelningen av skogsförsöksväsendet där. År 1908 utnämndes han till geheimeregeringsråd. Han blev ledamot av svenska Lantbruksakademien 1909. 

Av Schwappachs många skrifter behandlar de betydelsefullaste skogsförsöksväsendet, särskilt skogens tillväxtförhållanden. Han har också utgivit så kallade erfarenhetstabeller över alla de viktigare trädslagen samt Handbuch der Forst- und Jagdgeschichte Deutschlands (1884) och Forstpolitik. Jagd- und Fischereipolitik (1894). I Sverige var han mest känd genom det där högt uppskattade och mycket använda arbetet Die Kiefer (1908).

Källor 

 

Tyska skogsvetare
Tyska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Gießen
Ledamöter av Lantbruksakademien
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Bamberg
Födda 1851
Avlidna 1932
Män
Ugglan
Goliatspindel

Goliatspindel eller goliatfågelspindel (Theraphosa blondi) är en fågelspindel som lever i regnskogar i norra Sydamerika, men som också förekommer som husdjur i terrarium.

Biologi 
Goliatspindeln räknas som en av världens största spindlar. En fullvuxen spindel kan ha ett benspann på upp till 28 centimeter. Den är som alla spindlar giftig. Dess gift kan dock bara döda mindre djur; för en människa kan det dock närmast likna att bli stungen av en geting.

Om spindeln känner sig hotad kan den frambringa ett varningsläte. Om detta inte får avsedd effekt kan den försvara sig genom att med hjälp av benen sprätta hårstrån från sin buk mot angriparen. Dessa hårstrån är irriterande om de hamnar på huden och kan skada ögonen.

Utbredning 
Goliatspindlen förekommer i regnskog i södra Venezuela, Guyana, Surinam, Franska Guyana och nordöstra Brasilien. Det främsta hotet mot arten är som mot många andra regnskogsdjur habitatförlust.

Levnadssätt 
Goliatspindeln har en bohåla, ofta under någon nedfallen trädstam eller sten, som den gömmer sig i på dagen. På natten jagar den. Spindeln har dålig syn och förlitar sig på att känna av vibrationer i marken för att avgöra när byten närmar sig. Då rusar den fram och biter bytet, vanligen är det insekter, men ibland även grodor, små reptiler eller små däggdjur. Det tar 2,5 till 3 år innan en goliatspindel når könsmognad. Livslängden är cirka 10 år; en hona kan leva upp mot 20 år, men en hane lever bara i 3-6 år.

Fortplantning 
Goliatspindel är som de flesta spindlar ensamlevande, hanar och honor träffas bara för att para sig. Efter att ha blivit befruktad lägger honan 50-150 ägg. Äggen skyddas av en äggsäck och kläcks efter cirka 2 månader. Ungarna stannar kvar i moderns bo tills de har ömsat hud. Om de överlever den första tiden som självständiga utanför moderns håla letar de upp egna bohålor.

Referenser 

Natural History Museum, London

Externa länkar 

Fågelspindlar
Lungsunds landskommun

Lungsunds landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommen bildades då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, i Lungsunds socken i Färnebo härad i Värmland.

Vi kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ullvätterns landskommun som 1967 uppgick i Storfors köping som 1971 ombildades till Storfors kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lungsunds landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Värmlands län
Indelningar i Storfors kommun
Lungsunds församling

Lungsunds församling var en församling i Karlstads stift och i Storfors kommun. Församlingen uppgick 2010 i Storfors församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1643 genom en utbrytning ur Kroppa församling och var därefter till 1937 annexförsamling i pastoratet Kroppa och Lungsund. Från 1937 till 1962 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att från 1962 till 2002 vara moderförsamling i pastoratet Lungsund och Bjurtjärn. Församlingen var från 2002 till 2010 annexförsamling i pastoratet Storfors, Lungsund och Bjurtjärn. Församlingen uppgick 2010 i Storfors församling.

Organister

Kyrkobyggnader 
Lungsunds kyrka
Lundsbergs kyrka

Se även
Lungsunds socken

Källor 

Indelningar i Storfors kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Storfors församling

Storfors församling är en församling i Östra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen omfattar hela Storfors kommun i Värmlands län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1960 genom en utbrytning ur Kroppa församling efter att tidigare varit ett kyrkobokföringsdistrikt i denna.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Kroppa och Storfors för att därefter till 2002 utgöra ett eget pastorat. Församlingen var från 2002 till 2010 moderförsamling i pastoratet Storfors, Lungsund och Bjurtjärn. Församlingen införlivade 2010 Lungsunds församling och Bjurtjärns församling.

Kyrkor 
 Storfors kyrka
 Lungsunds kyrka
 Bjurtjärns kyrka

Se även
Storfors köping

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Storfors kommun
Here I Am

Here I Am kan syfta på:

 Here I Am (album av Marion Raven) – den norska sångerskan Marion Ravens debutalbum från 2005
 Here I Am (Patty Loveless-låt) – en sång skriven av Tony Arara, och insjungen på skiva av Patty Loveless 1994
 Here I Am (Monica-låt) – en sång av den amerikanska R&B-sångerskan Monica från 2010
Here I Am (Patty Loveless-låt)

Here I Am är en sång skriven av Tony Arara, och insjungen på skiva av Patty Loveless våren 1994 (norra halvklotet) och utgiven av henne på skivalbumet When Fallen Angels Fly 1994 samt släppt på singel den 12 november samma år.

Bakgrund
"Here I Am" är en "göra slut"-låt, och Patty Loveless tänkte först att hela albumet skulle bära låtens titel, men tyckte senare det var opassande, då hon menade att det känns om "Här är jag! Du vet och här är Patty Loveless". Jag är inte sådan, faktiskt tenderar jag att ibland vara lite blyg och tyckte inte det passade mig. Det passade inte vad albumet handlade om, och jag kände att det lät för egoistiskt. Jag tycker inte jag är sådan.

Sången skrevs av Tony Arata och är en låt om brustna hjärtan och att göra slut, och hur en nära relation kan falla samman. Med orden "... carry a flame for you, burnin' me like a brand" visas att personen aldrig börjat tänka på andra, och inte kan komma över det, och försöker säga, 'Come on back, I made a mistake.' "And my pride was stronger when I was younger. Now I'd rather have you to know, that here I am.....".

Låten låg i 20 veckor på USA:s countrysingellista, med topplaceringen #4 den 18 februari 1995.

Listplaceringar

Årslistor

Källor

Fotnoter

Amerikanska countrylåtar
Amerikanska musiksinglar
Countryballader
Musiksinglar 1994
Singlar utgivna på Epic Records
Engelskspråkiga sånger