kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Försäkringsavtalslagen

Försäkringsavtalslagen , förkortat FAL, är en svensk lag som sedan 2006 ersätter 1927 års försäkringsavtalslag och Konsumentförsäkringslagen, och även gäller för gruppförsäkringar.

Lagen innehåller i regel tvingande och detaljerade bestämmelser om information som måste lämnas till försäkringstagaren före och efter köp av försäkring. Bland annat måste krav på enkel och tydlig information lämnas där viktiga begränsningar i försäkringsskyddet ska framgå, annars kan dessa begränsningar inte åberopas.

För individualförsäkringar finns en kontraheringsplikt som innebär förbud mot att vägra teckning av personförsäkring som normalt tillhandahålls allmänheten. I annat fall måste försäkringsgivaren visa att den som vill teckna försäkringen till exempel har en sjukdom som hindrar att försäkringen tecknas.

Försäkringsavtalslagen har stöd för reservationsmetoden som innebär möjlighet att återuppliva en försäkring under viss tid (automatanslutning med reservationsrätt).

Referenser

Externa länkar
notisum.se - Försäkringsavtalslag (2005:104)

Försäkringsrätt
Sveriges lagar
Liverpool FC 2011/2012

Liverpool FC deltog säsongen 2011/2012 i Premier League, FA-cupen och Engelska ligacupen. Kenny Dalglish var manager och Steven Gerrard lagkapten.

Övergångar

In 
A-laget

Resevlaget och akademin

Ut
A-laget

Resevlaget och akademin

Utlånade spelare 

Senast uppdaterad: 31 december 2011

†Lånet avslutades tidigare

Spelare

A-laget

Noter
 Fábio Aurélio, Lucas och Maxi Rodríguez har även italienskt medborgarskap.

Startelva
Endast matcher från start i Premier League räknade

Senast uppdaterad den 11 februari 2012

Formation 4-2-3-1

Premier League

Matcher

Tabell

Bästa målskyttar
  Luis Suárez 11
  Craig Bellamy 6
  Steven Gerrard 5
  Andy Carroll 4
  Maxi Rodríguez 4

FA-cupen

Tredje omgången

Fjärde omgången

Åttondelsfinal

Kvartsfinal

Semifinal

Final

Engelska ligacupen

Andra omgången

Tredje omgången

Åttondelsfinal

Kvartsfinal

Semifinaler

Final

Kommentarer

Referenser 

2011/2012
Liverpool
Steiger

Steiger:
 Rod Steiger
 William A. Steiger

Engelska efternamn
Benoist

Benoist är ett franskt efternamn, som burits av bland andra:

 Alain de Benoist
 Eugène Benoist
 François Benoist
 Marie-Guillemine Benoist
 Melissa Benoist
 Raymond Benoist
 Robert Benoist
 Thomas W. Benoist

Franska efternamn
Benoit

Benoit är ett franskt efternamn, som burits av bland andra:

 André Benoit (född 1984), kanadensisk hockeyspelare
 Chris Benoit (1967–2007), kanadensisk wrestlare
 Peter Benoit (1834–1901), belgisk tonsättare
 Pierre Benoit (1886–1962), fransk författare
 Pierre L. G. Benoit (1920–1995), belgisk araknolog

Franska efternamn
Subnivala rummet

Subnivala rummet är det utrymme som bildas under snön i områden med vinterklimat. Storleken är beroende av markvegetationen. Tack vare snöns isolerande förmåga är temperaturen högre och utrymmet är därför ett tillhåll för gnagare och andra smådjur. 

På grund av den begränsade luftmängden kan koldioxidhalten bli hög i det subnivala rummet. Spår av gnagarnas tunnlar kan ses när snön smälter bort, då den nedtrampade snön ligger kvar längre.

Källor

Externa länkar 
 Liv mellan snö och jord

Snö
Naturgeografi
Hedemora och Garpenbergs tingslag

Hedemora och Garpenbergs tingslag var ett tingslag i sydöstra Dalarna i Kopparbergs län. 

Tingslaget bildades 1860 och upphörde 1 september 1907 då verksamheten överfördes till Hedemora tingslag. 

Tingslaget hörde till Hedemora domsaga.

Socknar 
Tingslaget omfattade följande socknar: 
 Garpenbergs socken hörde innan 1860 till Folkare tingslag 
Hedemora socken

Se även
Dalarna för full historik om tingslagen i Dalarna

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hedemora tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Kopparbergs län
Folkare tingslag

Folkare tingslag var ett tingslag i sydöstra Dalarna i Kopparbergs län. 

Tingslaget hörde före 1799 till Västerdalarnas domsaga, mellan 1799 och 1858 till Kopparbergslagen och Näsgårds läns domsaga och från 1858 till Hedemora domsaga.

Socknar 
Tingslaget omfattade följande socknar:
Avesta socken
By socken 
Folkärna socken 
Garpenbergs socken; till 1860
Grytnäs socken

Se även
Dalarna för full historik om tingslagen i Dalarna
Folkare härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hedemora tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Kopparbergs län
Husby tingslag

Husby tingslag var ett tingslag i sydöstra Dalarna i Kopparbergs län. 

Tingslaget upphörde 1 september 1907 då verksamheten överfördes till Hedemora tingslag. 

Tingslaget hörde före 1798 till Västerdalarnas domsaga, mellan 1798 och 1858 till Kopparbergslagen och Näsgårds läns domsaga och från 1858 till Hedemora domsaga.

Socknar 
Tingslaget omfattade följande socknar: 
 Husby socken

Se även
Dalarna för full historik om tingslagen i Dalarna

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hedemora tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Kopparbergs län
Älskarinnor

Älskarinnor, med den engelska originaltiteln Mistresses, är en brittisk dramaserie från året 2008 och framåt i tre säsonger om totalt 16 avsnitt som har visats i TV. I Sverige har TV-serien visats i TV4.

Handling 
De fyra väninnorna Katie, Trudi, Jessica och Siobhan träffades på universitetet och är runt 30 år. De försöker få sin tillvaro att gå ihop både vad gäller karriär och kärlek vilket inte är det lättaste. Alla har de sina problem att brottas med, problem som de inte ens delar med sig till sina närmaste vänner.

Externa länkar 
 IMDB:s information om TV-serien
 BBC:s information om TV-serien

Referenser 

TV-seriestarter 2008
Brittiska TV-serier från 2000-talet
Brittiska dramaserier
Engelskspråkiga TV-serier
Brittiska TV-serier från 2010-talet
TV-serieavslutningar 2010
HBTQ-relaterade TV-serier
Hauer

Hauer är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Franz von Hauer
 Jakob Wilhelm Hauer
 Karl Heinrich Ernst Hauer
 Rutger Hauer

Tyska efternamn
Storfläckig genett

Storfläckig genett (Genetta tigrina) är ett rovdjur i familjen viverrider som förekommer i södra Afrika.

Utseende och anatomi 

Arten har en långsträckt kropp med påfallande korta extremiteter samt en lång svans. Kroppslängden från nosen till svansroten varierar för hannar mellan 46 och 58 cm och för honor mellan 52 och 56 cm. Därtill kommer en cirka 46 cm lång svans. Honornas vikt går upp till 1,9 kg och hannar väger upp till 2,1 kg. Pälsens grundfärg på ovansidan är gulvit till grå och på buken vitgrå till grå. Över ryggens mitt löper en svart strimma. Längre ner på kroppen förekommer linjer av svarta fläckar eller prickar. Svansens har 7 till 8 ljusa ringar som skiljs av mörka ringar. Svansens spets är svart. Ansiktets svarta mönster påminner om en mask. Klorna kan dras in.

Utbredning och habitat 

Storfläckig genett lever i jämförelsevis regnrika regioner längs Sydafrikas södra och östra kustlinje. Utbredningsområdet sträcker sig från södra delen av Västra Kapprovinsen till provinsen KwaZulu-Natal samt till angränsande områden av Lesotho. Den norra gränsen ligger vid 32 grad sydlig bredd (populationer längre norrut räknas vanligen som Genetta maculata). Habitatet utgörs av skogar och fynbos längs kusten eller på bergstrakter, som räknas till den hedliknande växtregionen Capensis. Här finns en jämförelsevis tät vegetation och bra tillgång till vattenställen, under jakten uppsöks även mera öppna regioner.

Ekologi 

Detta rovdjur är främst aktiv på natten. Under dagen vilar den i gömställen som växtligheten erbjuder eller i byggnader som sällan besöks av människor. Arten har bra förmåga att klättra på träd. Födan utgörs främst av små däggdjur, kräldjur och fåglar samt av leddjur som insekter eller krabbor. Sällan äts någon frukt. I närheten av bostäder fångar arten även små husdjur som höns eller letar i sopor efter föda.

Storfläckig genett antas vara ensamlevande utanför parningstiden. Rovdjurets läten liknar kattens läten. Om fortplantningssättet är inte mycket känt. Antagligen kan de para sig hela året. Dräktigheten varar enligt uppskattningar 70 dagar och kullar med en till fem ungdjur blev observerade. Ungdjur börjar först jaga när de är helt självständiga.

Hot 

Inga tydliga hot för är kända. På grund av artens jämförelsevis stora utbredningsområde som även innefattar några skyddsområden listas den av IUCN som livskraftig (LC).

Referenser

Noter

Externa länkar 

Viverrider
Däggdjur i etiopiska regionen
Christian Emil Stoud Platou

Christian Emil Stoud Platou, född 18 april 1861 i Hamar, död 28 juli 1923, var en norsk järnvägsman, farbror till Karen Platou.

Platou blev student 1879 och cand. jur. 1884. Han blev 1887 sekreterare i styrelsen for Norges statsbaner (NSB), och då det 1891 under arbeidsdepartementet inrättades ett eget kontor for järnvägarnas drifts- och anläggningsekonomi, blev han 1892 dess chef, avancerade 1903 till direktörsassistent vid NSB, var 1907–11 trafikdirektör 1911–12 overbestyrer vid Hovedbanen och 1912–19 tillförordnad generaldirektör för NSB. Som järnvägssakkunnig var han ledamot av flera kommittéer och hade stort inflytande på det norska järnvägsväsendets utveckling under 1900-talets första decennier.

Källor

Externa länkar

Norska ämbetsmän
Norskt järnvägsfolk
Personer i Norge under 1900-talet
Personer från Hamars kommun
Födda 1861
Avlidna 1923
Män
Illustreret norsk konversationsleksikon
Eduard Müller (filolog)

Eduard Müller, född den 12 november 1804 i Brieg, Schlesien, död den 30 november 1875 i Liegnitz, var en tysk skolman och klassisk filolog, bror till Karl Otfried och Julius Müller. 

Müller, som var prorektor vid gymnasiet i Liegnitz 1841–1853 och direktor där 1853–1869, utgav flera av brodern Karl Otfrieds arbeten och skrev själv Geschichte der Theorie der Kunst bei den Alten (2 band, 1834–1837).

Källor 
 

Tyska klassiska filologer
Tyska skolledare
Tyska konsthistoriker
Antikhistoriker
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Schlesien
Alumner från Göttingens universitet
Alumner från universitetet i Wrocław
Födda 1804
Avlidna 1875
Män
Ugglan
Personer från Brzeg
Sanningsbarriären

Sanningsbarriären är en diktsamling av poeten Tomas Tranströmer utgiven 1978.

Samlingen är Tomas Tranströmers åttonde och innehåller omväxlande dikter och prosadikter. Porträttdikten ”Schubertiana” (2.1) om den österrikiske tonsättaren Franz Schubert vittnar om hans stora intresse för musik.

Innehåll

I
 Citoyens
 Övergångsstället
 Gläntan
 Början på senhöstnattens roman
 Till Mats och Laila
 Från vintern 1947
II
 Schubertiana
III
 Galleriet
IV
 Minusgrader
 Båten – byn
 Svarta bergen
 Hemåt
 Efter en lång torka
 Skogsparti
 Funchal

Ljudbok
I ljudboken Tomas Tranströmer läser 82 dikter ur 10 böcker 1954–1996 läser författaren dikterna ”Övergångsstället” (1.2), ”Gläntan” (1.3), ”Schubertiana” (2.1), ”Galleriet” (3.1) och ”Funchal” (4.7).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 
 

Diktsamlingar av Tomas Tranströmer
Skönlitteratur 1978
Andreas Hauge

Andreas Hauge, född den 12 december 1815 på Bredtvedt i Østre Aker, död den 12 januari 1892, var en norsk präst, son till Hans Nielsen Hauge, far till Hans Nilsen Hauge. 

Hauge, som 1846 blev teologie kandidat och 1857 kyrkoherde i Skien, hade stort anseende som predikant och nitisk arbetare i hednamissionens tjänst; han redigerade 1845–54 "Norsk missionstidende". Hans Psalmebog til kirke- og husandagt fick visserligen 1874 kunglig auktorisation, men vann ingen större spridning.

Hauge var 1865-66 ledamot av Stortinget 1865-66.

Källor  
 

Födda 1815
Avlidna 1892
Norska präster under 1800-talet
Norska psalmförfattare
Norska Stortingsledamöter
Mottagare av Sankt Olavs orden
Män
Präster från Oslo
Norska politiker under 1800-talet
Politiker från Oslo
Alumner från universitetet i Oslo
Olaf Skavlan

Olaf Skavlan, född 25 januari 1838 i Søndmøre, död 30 maj 1891 i Kristiania (nuvarande Oslo), var en norsk litteraturhistoriker, son till Aage Schavland, bror till Sigvald, Aage och Harald Skavlan.

Skavlan blev juris kandidat 1861, var 1867-68 konstnärlig direktör vid Kristiania teater, disputerade 1871 med Holberg som komedieforfatter (1872) och blev 1877 extra ordinarie professor i europeisk litteraturhistoria vid universitetet i Kristiania. Efter hans död
utgavs Henrik Wergeland (1892), uppsatser och förarbeten till en brett anlagd monografi.

Skavlan startade 1862 skämtbladet "Vikingen". Tillsammans med J.E. Sars gav han ut "Nyt tidsskrift" från 1882 till 1887. Han skrev även
satiriska och humoristiska tillfällighetspjäser, som parodin på Ibsens "Gildet paa Solhaug", Gildet paa Mærrahaug (uppförd 1858; tryckt 1876 och 1908), Babels taarn (tryckt 1891) med mera.

Källor

Noter

Norska litteraturvetare
Norska professorer
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Norska dramatiker
Norskspråkiga dramatiker
Norska fackboksförfattare
Norskspråkiga fackboksförfattare
Personer i Norge under 1800-talet
Personer från Møre og Romsdal fylke
Födda 1838
Avlidna 1891
Män
Sigvald Skavlan

Sigvald Skavlan, född den 27 december 1839 i Søndmøre, död den 4 november 1912 i Kristiania, var en norsk präst, son till Aage Schavland, bror till Olaf, Aage och Harald Skavlan.

Skavlan blev 1864 teologie kandidat, 1869 lärare vid Trondhjems dövstuminstitut och 1872 dess föreståndare, 1877-1911 kyrkoherde ("sognepræst"), sedan 1894 vid Vor Frue kirke i Trondhjem, där han utövade stort inflytande, bland annat inom Videnskabsselskabet. 

Han författade en mängd dikter, berättelser, predikningar och religiösa tillfällighetsskrifter, bland annat
Nidaros. Oratorium opført ved Trondhjems 900-aarsjubilæum (1897) och Sangerhilsen vid sångarmötet i Trondhjem 1883, vartill Grieg satt musik.

Källor 

 

Norska präster under 1800-talet
Norska psalmförfattare
Mottagare av Sankt Olavs orden
Personer från Møre og Romsdal fylke
Födda 1839
Avlidna 1912
Män
Aage Skavlan

Aage Gerhard Skavlan, född den 22 december 1847 i Søndmøre, död den 24 februari 1920, var en historisk författare, son till Aage Schavland, bror till Olaf, Sigvald och Harald Skavlan.

Skavlan blev teologie kandidat 1872, var därefter lärare och blev 1889 anställd vid universitetsbiblioteket i Kristiania. Bland Skavlans skrifter må nämnas Historiske billeder fra den nyere tid i Norge, Danmark og tildels Sverige (1878), Norge i 1814. En nydannelses historie (1882), Kulturbilleder fra Norges nyere historie (1892), Norges uafhængighedserklæring i 1814 (1895) och Træk af Norges nyere historie (1899).

Källor 
 

Norska historiker
Norska bibliotekarier
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Norska fackboksförfattare
Norskspråkiga fackboksförfattare
Personer från Møre og Romsdal fylke
Födda 1847
Avlidna 1920
Män
Francesco Furini

Francesco Furini, född omkring 1600, död 19 augusti 1646, var en italiensk konstnär.

Furini återvände efter utbildning i Rom 1625 till fädernestaden Florens, där han övade flitig verksamhet och bland annat utförde åtskilliga freskmålningar för Pittipalatset och ett flertal kyrkor. Han behandlade helst bibliska och mytologiska motiv med figurer i kroppsstorlek, varvid han lät ett smältande ljusdunkel omsvepa de mjukt modellerade nakna kropparna.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932.

Externa länkar 
 
 

Italienska konstnärer
Personer i Italien under 1600-talet
Personer från Florens
Födda okänt år
Avlidna 1646
Män
Svensk uppslagsbok
Anundsjö-Skorpeds pastorat

Anundsjö-Skorpeds pastorat var ett pastorat i Örnsköldsviks kontrakt i stiftet Härnösands stift i Svenska kyrkan. Pastoratet uppgick 1 januari 2022 i Örnsköldsviks södra pastorat.

Pastoratskoden var 100607.

Pastoratet omfattade följande församlingar:

 Anundsjö församling
 Skorpeds församling

Källor 

Historiska pastorat i Härnösands stift
Indelningar i Örnsköldsviks kommun
Kåldolmens dag

Kåldolmens dag firas på Karl XII:s dödsdag den 30 november för att uppmärksamma kåldolmens betydelse, det svenska kulturarvets mångbottnade rötter och 1700-talets kulturella öppenhet. Firandet arrangeras under parollen "Nej till kulturkanon! Ja till kanonkultur!" Enligt föreningen Kåldolmens vänner har svensk kultur alltid formats i samspel med omvärlden, inte minst under 1700-talet, som var en period av omfattande kulturutbyte mellan Sverige och Orienten till följd av Karl XII:s och den svenska arméns mer än femåriga vistelse i det Osmanska riket.

Idén till Kåldolmens dag föddes 2004 i ett samtal mellan poeten Lasse Fabel (Lars Winclair) och idéhistorikern Petter Hellström. I september 2010 tog Hellström initiativet till att bilda föreningen Kåldolmens vänner, vars medlemmar instiftade Kåldolmens dag den 30 november samma år.

Åren 2010–2012 arrangerades ett evenemang med mat och musik i Kungsträdgården i Stockholm. Arrangör var Kåldolmens vänner med stöd av bland andra Sveriges hembygdsförbund, Riksförbundet för folkmusik och dans, Stockholms stift i Svenska kyrkan, Judiska församlingen i Stockholm, Islamiska förbundet i Stockholm, Arbetarnas bildningsförbund (ABF), Sensus, Globala gymnasiet, Svenska folkdansringen, Sveriges Spelmäns Riksförbund och Eric Sahlström Institutet.

Kåldolmens dag har firats på hembygdsgårdar, äldreboenden och restauranger, i skolor och kyrkor runt om i Sverige och Finland. Större evenemang riktade till allmänheten har bland annat ägt rum på Historiska museet i Stockholm, Moriska Paviljongen i Malmö, Röhsska museet i Göteborg, Eskilstuna stadsmuseum och i Linköpings domkyrka.

Källor
 https://web.archive.org/web/20150801181134/http://kaldolmensdag.se/ (arkiverad)
 https://www.facebook.com/kaldolmensdag 
 https://web.archive.org/web/20140407071855/http://tedxsodravagen.se/petter-hellstrom/ (arkiverad)
 http://www.svd.se/krigarkonungen-och-kaldolmarna  
 http://sverigesradio.se/sida/avsnitt/123552?programid=3052 h

Noter

Temadagar i november
Återkommande evenemang med premiär 2010
Emil Heitz

Emil Heitz kan syfta på följande personer:

*Emil Heitz (1825–1890), tysk klassisk filolog 
 Emil Heitz (1892–1965), tysk botaniker
Centralamerikanska klätterråttor

Centralamerikanska klätterråttor (Tylomys) är ett släkte gnagare i familjen hamsterartade gnagare (Cricetidae).

Beskrivning 

Arterna når en kroppslängd mellan 17 och 26 cm och därtill kommer en 20 till 25 cm lång svans. Vikten är bara känd för arten T. nudicaudus, som väger cirka 280 gram. Pälsens färg är beroende på art och är på ovansidan röd, brun eller svartgrå, buken är vit eller gul. Den långa svansen är bara glest täckt med hår. De stora öronen är nakna. Med sina korta breda bakfötter är de bra anpassade för livet på träd.

Släktets utbredningsområde sträcker sig från södra Mexiko till Colombia och norra Ecuador. De vistas vanligen på träd, på klippor och vid strandlinjer.

Levnadssättet är främst känt från individer i fångenskap. De åt frön och frukter och honor födde efter ungefär 40 dagar dräktighet kullar med genomsnittlig 2,3 ungar. Livslängden gick upp till något över fem år.

Systematik 

Centralamerikanska klätterråttor är ett av fyra släkten i underfamiljen Tylomyinae bland hamsterartade gnagare. De räknas med den storörade klätterråttan (Ototylomys phylotis) i ett gemensamt tribus.

Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan sju arter:
 Tylomys bullaris hittades bara på ett ställe i den mexikanska delstaten Chiapas. Arten listas av IUCN som akut hotad (CR).
 Tylomys fulviventer lever uteslutande i östra Panama, listas med kunskapsbrist (DD).
 Tylomys mirae är den enda sydamerikanska arten med ett utbredningsområde i västra Columbia och nordvästra Ecuador, listas som livskraftig (LC).
 Tylomys nudicaudus hittas från södra Mexiko till Nicaragua, är likaså livskraftig.
 Tylomys panamensis lever endemisk i östra Panama, listas med kunskapsbrist.
 Tylomys tumbalensis lever som den förstnämnda arten bara i Chiapas och betraktas likaså som akut hotad.
 Tylomys watsoni hittas i Costa Rica och Panama, listas som livskraftig.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999, 
 D. E. Wilson, D. M. Reeder (red.): Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005, 

Hamsterartade gnagare
Harry Furniss

Harry Furniss, född 26 mars 1854 i Wexford, County Wexford, död 14 januari 1925, var en brittisk karikatyrtecknare.

Furniss började redan som 19-åring teckna för pressen, bland annat för Illustrated London News och The Graphic. Genom sina karikatyrer ur det politiska livet i Punch (1880-1894) förvärvade Furniss stor popularitet. Ett par av Furniss grundade tidskrifter ägde kort livslängd. Furniss illustrerade bland annat skrifter av Charles Dickens (1905) och William Thackeray (1911), samt utgav flera serier teckningar och ett par självbiografiska verk.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932.

Brittiska illustratörer
Födda 1854
Avlidna 1925
Män
Svensk uppslagsbok
Emil Heitz (filolog)

Emil Johann Heinrich Heitz, född den 13 november 1825 i Strassburg, död där den 15 juli 1890, var en tysk klassisk filolog. Han var farfar till botanikern Emil Heitz. 

Heitz gick 1832–1843 i hemstadens gymnasium och studerade därefter i Paris, Berlin, Strassburg och Leipzig framför allt filologi. Efter att ha tagit graden Licencié en lettres började han hösttermninen 1851 undervisa vid det protestantiska gymnasiet i Strassburg. 

Om hans anseende i den vetenskapliga världen vittnar att han belönades av såväl den Preussiska vetenskapsakademien som av Franska institutet. År 1871 blev han kallad till filosofie hedersdoktor vid universitetet i Leipzig och följande år ordinarie professor vid universitetet i Strassburg.

Källor 

 Heitz, Emil Johann Heinrich i Franz Kössler, Personenlexikon von Lehrern des 19. Jahrhunderts

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Strasbourgs universitet
Hedersdoktorer vid Leipzigs universitet
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Strassburg
Födda 1825
Avlidna 1890
Män
Jonas Furrer

Jonas Furrer, född 3 mars 1805 i Winterthur, död 25 juli 1861 i Bad Ragaz, var en schweizisk politiker.

Furrer var ursprungligen advokat, tog livlig del i kantonen Zürichs politiska liv som ledare för dess frisinnade parti. Under den kritiska tiden 1847–1848 var Furrer en av Schweiz ledande politiker, och medverkade kraftigt till upplösningen av Sonderbund och var en av de främsta upphovsmännen till den nya förbundsförfattningen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1932.

Noter 

Schweiziska politiker under 1800-talet
Födda 1805
Avlidna 1861
Män
Personer från Winterthur
Svensk uppslagsbok
Alumner från Zürichs universitet
Norns bruksförsamling

Norns bruksförsamling var en bruksförsamling inom Svenska kyrkan, belägen i Västerås stift och Hedemora kommun. Församlingen uppgick 1912 i Hedemora landsförsamling.

Administrativ historik 
Norns bruksförsamling bildades omkring 1640 genom en utbrytning ur Hedemora församling. Församlingen ingick sedan till 1912 i pastorat med Hedemora stads- och landsförsamlingar innan den 1912 uppgick i Hedemora landsförsamling.

Kyrkor 
Norns kapell

Se även 
Norns bruk
Hedemora socken

Källor

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Norns bruksförsamlings arkiv

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Hedemora kommun