kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kosmisk avståndsstege

Den kosmiska avståndsstegen är inom astronomin den följd av metoder som astronomer använder för att bestämma avstånden till allt avlägsnare astronomiska objekt. 

Analogin med stegen har uppkommit därför att de astronomiska avstånden varierar från solsystemet och dess närhet till objekt på miljarder ljusårs avstånd, och att någon måttstock som klarar hela den skalan utan stora mätfel inte finns. Det saknas sätt att göra direkta mätningar annat än över förhållandevis små avstånd, men det finns olika indirekta metoder att mäta avstånden till allt avlägsnare objekt. Dessa behöver dock kalibreras mot objekt på mindre avstånd, där detta är känt. På så sätt byggs en användbar avståndsskala – avståndsstege upp successivt av stegpinnar, som får information från närmast föregående på lägre nivå.

I botten på skalan finns den astronomiska enheten (AU). Flera av de övriga nödvändiga stegen går ut på att använda så kallade "standardljuskällor". 

Några av de successiva stegen mot allt större avstånd är:
 stjärnors parallax
 jämförande placering av stjärnor på huvudserien i öppna stjärnhopar
 cepheider och novor
 vissa galaxer i galaxhopar
 supernovor av typ Ia 
 Tully-Fisher-relationen
 rödförskjutning och Hubbles lag.

På längre avstånd, motsvarande rödförskjutningar större än z= 0.1, kompliceras bilden av att olika kosmologiska korrektioner måste utföras.

Noter

Externa länkar 
 The ABC's of distances (UCLA) av Ned Wright
 The Extragalactic Distance Scale av Bill Keel
 The Hubble Space Telescope Key Project on the Extragalactic Distance Scale
 The Hubble Constant, ett historiskt samtal 
 The Cepheid Distance scale av N. J. Allen 

Kosmologi
Skolhälsovård

Skolhälsovård är kostnadsfri och ska erbjudas elever i förskoleklass, grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Det ska finnas skolläkare och skolsköterska.

Den ska följa elevernas utveckling och hälsa samt verka för sunda levnadsvanor hos dem.

Skolhälsovården skall främst vara förebyggande och omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. För elever i särskolan och specialskolan skall det även ingå särskilda undersökningar med anledning av deras funktionsnedsättningar.

Alla elever i grundskolan och sameskolan ska erbjudas minst tre hälsokontroller, jämnt fördelade under skoltiden. Den första ska ske under första läsåret, eller i förskoleklass för de elever som går där. Dessutom ska det mellan hälsokontrollerna erbjudas kontroll av syn och hörsel samt andra begränsade hälsokontroller. Om skolläkaren anser att en elev behöver undersökas särskilt, ska detta göras.

Elever i gymnasieskolan och i gymnasiesärskolan skall få tillfälle att genomgå minst en allmän hälsokontroll.

Källor
Skollagens 14 kap.

Patientvård
Stridsteknik

Stridsteknik är en militär term för hur de minsta militära förbanden (från enskild soldat upp till kompani eller bataljon) skall uppträda i strid. Stridsteknik styrs av reglementen och doktriner.

Begreppet stridsteknik (eller teknik) ska betraktas som specificerade instruktioner. Stridstekniken/instruktionerna är ”bruksanvisningar” eller drill som syftar till att öva upp enskilda färdigheter så att dessa går att använda upp på en nivå så att de kan bli en del av större taktiska operationer. 
Stridsteknik och drill skall vara som tumregler för hur man normalt ska agera i närmare bestämda situationer. Med andra ord de medel och färdigheter som används på de lägsta nivåerna för att vinna den lilla striden. 

Se även taktik.

Militär taktik
Österrikes parlament

Österrikiska parlamentet () är den lagstiftande makten på federal nivå. Det består av två självständiga parlamentskammare. Nationalrådet () är folkrepresentationen och väljs direkt medan förbundsrådet () representerar förbundsländerna och väljs av lantdagarna. Även om båda parlamentskammare i stort sett har liknande funktioner är nationalrådet mycket starkare än förbundsrådet. Nationalrådet har beslutsrätten vid lagstiftningen medan förbundsrådet bara har rätten till suspensivt veto. Även förbundsrådets kontrollfunktion är mycket svagare eftersom förbundsrådet – i motsats till nationalrådet – inte har några sanktionsmöjligheter.

Historia 

Den österrikiska parlamentarismen är jämförelsevis ung. Ett riksråd skapades efter den borgerliga revolutionen 1848, men det hade inte någon politisk makt. Situationen förbättrades något med statsreformen 1867.

Efter första världskriget grundades Republiken Österrike och med författningen från 1920 skapades dagens tvåkammarparlament. Ändå var utvecklingsmöjligheterna för ett parlamentariskt arbete dåliga. Parlamentet var ständigt i defensiven: tidsandan var antiparlamentarisk, grannländer gick över till auktoritära statsformer. Under en parlamentarisk kris 1933 tog förbundskanslern Engelbert Dollfuss tillfället i akt, eliminerade parlamentet och upprättade den austrofascistiska diktaturen.

Efter andra världskriget återupprättades republiken. De första tjugo åren regerades Österrike av en stor koalition bestående av ÖVP och SPÖ som kunde stödja sig på en förkrossande majoritet i parlamentet (över 90% av ledamöterna kom från regeringspartierna). Oppositionen var för svag för att effektfullt kontrollera regeringen och regeringspartiernas parlamentsgrupper var fullt integrerade i koalitionsarbetet så att det mesta av det politiska arbetet skedde utanför parlamentet. Först 1966 när den stora koalitionen upplöstes användes parlamentets möjligheter på ett verkningsfullt sätt.

Förbundsförsamling 
Vanligtvis arbetar de två parlamentskammare självständigt. En gemensam sammankomst kallas för förbundsförsamling. Förbundsförsamlingens viktigaste uppgift är att bevittna förbundspresidentens edsavläggelse.

Myndigheter som lyder under parlamentet 
Det finns två myndigheter som lyder under parlamentet: Revisionsverket () och ombudsmännen (Volksanwaltschaft).

Externa länkar 
 Parlamentets webbsida (tyska)

Politik i Österrike
Österrikes förbundsmyndigheter
Österrikes parlament
Lagstiftande församlingar efter land
Berit Bogg

Inger Berit Bogg, född 3 oktober 1946 i Hammerdal i Jämtland, död 2019 i Stockholm, var en svensk skådespelare och sångerska.

Biografi
Hon var under 1970-talet primadonna i flera av Tjadden Hällströms revyer och medverkade även i TV-serien Tjadden i kvadrat 1974. Hon spelade Kapten Kruths dotter Karin i två filmer baserade på seriefiguren 47:an Löken.

Berit Bogg turnerade med Riksteatern, bland annat i musikalerna Godspell 1974 och Cabaret 1997, och spelade sommarteater med Berit Carlberg i Hågelbyparken i Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Personer från Hammerdals socken
Födda 1946
Avlidna 2019
Kvinnor
Revisionsverket (Österrike)

Österrikes revisionsverk (Rechnungshof) är en myndighet under nationalrådet med uppgiften att granska statens, delstaternas och kommunernas finanser. Även stiftelser, fonder och företag som ägs till mer än 50% av staten kontrolleras. Revisionen omfattar inte bara räkenskapernas korrekthet och lagenlighet utan även verksamhetens sparsamhet, lönsamhet och ändamålsenlighet. Vid årslutet ska revisionsverket lägga fram en årsredogörelse som efter beslut i nationalrådet publiceras.

Revisionsverkets chef (österr. Rechnungshofpräsident) väljs av nationalrådet för en period på 12 år (utan möjlighet till omval) och lyder direkt under nationalrådets talman.

Externa länkar
 Revisionsverkets webbsida
 
Österrikes förbundsmyndigheter
Ombudsman (Österrike)

I Österrike finns det tre ombudsmän (österr. Volksanwalt) utsedda för hela landet. Ämbetet hade de svenska justitieombudsmännen som förebild och skapades 1977 på prov. 1981 stadfästes ämbetet genom författningslag.

De tre ombudsmän utses av nationalrådet för en period på sex år. De är medlemmar i de tre största partierna i nationalrådet. Deras uppgift är att utreda klagomål från medborgarna om missförhållanden i statsförvaltningen. Från och med 1 juli 2012 ingår också att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i uppdraget. Men ombudsmännen kan inte ge direktiv till myndigheter, bara rekommendationer. Genom ett samarbete med Österrikes television kan ombudsmännen ge vissa fall större vikt. Varje vecka sänds ett program (Volksanwalt) där ombudsmännen tar upp ett aktuellt fall.

De flesta förbundsländerna har förklarat det federala ombudsmannaämbetet för behörigt. Bara Tyrolen och Vorarlberg har tillsatt egna ombudsmän.

Ledamöter av Volksanwaltschaft 
De tre statliga österrikiska ombudsmännen utses av Nationalrådet för 6 år i taget. De nuvarande tillträdde den 1 juli 2019, och deras mandat löper till den 30 juni 2025 De är 
 Bernhard Achitz (SPÖ),
 Werner Amon (ÖVP), och
 Walter Rosenkranz (FPÖ).

Följande tabell anger alla tidigare och nuvarande Volksanwaltschaftledamöter.

Källor

Ombudsmän
Politik i Österrike
Österrikes förbundsmyndigheter
Ombudsbefattningar
Österrikes förbundsregering

Österrikes förbundsregering (österr. Bundesregierung) är den högsta verkställande myndigheten. Den består av förbundskanslern, vicekanslern och ministrarna. Regeringen är ett kollegium, där förbundskanslern som förbundsregeringens ordförande är primus inter pares (d.v.s. den förste bland ranglika). Förbundskanslern får inte ge direktiv till ministrarna, inte heller får han bestämma riktlinjerna för deras politik. Beslut i regeringen måste tas enhälligt.

Regeringen utses av förbundspresidenten. Förbundspresidenten kan också entlediga regeringen. Efter ett misstroendevotum i nationalrådet måste han entlediga regeringen. 

Ministrarna förestår ett departement (österr. Bundesministerium). I motsats till Sverige har de befogenhet att ge direktiv till underordnade myndigheter. Som hjälp kan de få statssekreterare.

Regeringar sedan 1945

1 KPÖ lämnade regeringen Figl I den 20 november 1947.
2 Efter splittringen av FPÖ 2005 var utbrytarpartiet BZÖ koalitionspartner.

Externa länkar
 Regeringens webbsida

Politik i Österrike
Österrikes förbundsmyndigheter
Regeringar efter land
Österrikes förbundskansler

Österrikes förbundskansler (tyska: Bundeskanzler Österreichs) är ordförande i Österrikes regering. Förbundskanslern utses av förbundspresidenten och kan även entledigas av förbundspresidenten. Efter ett misstroendevotum mot förbundskanslern i nationalrådet måste han eller hon entledigas. Ämbetet inrättades den 12 november 1918.

Förbundskanslern leder som ”primus inter pares” (d.v.s. den förste bland ranglika) regeringens möten, men har inte rätten att ge direktiv till ministrarna eller bestämma deras politik. I första hand utövar förbundskanslern en koordinations- och kontrollverksamhet. Förbundskanslern har däremot rätten att föreslå minister för förbundspresidenten till utnämning och entledigande vilket ger personen i fråga en stark ställning inom regeringen. Men i den politiska verkligheten finns det vissa begränsningar när det gäller personalkompentensen, framför allt i koalitionsregeringar där det är praxis att koalitionpartiernas ministrar väljs av respektive ledare i regeringen (förbundskansler respektive vicekansler). 

Karl Nehammer är sedan den 6 december 2021 förbundskansler.

Österrikes förbundskanslerer

Se även
 Tysklands förbundskansler

Referenser

Externa länkar
 www.bundeskanzler.at - Bundeskanzleramt Österreich

Politik i Österrike
Förbundskanslerer
Österrike
Regeringschefsämbeten efter land
Minister (Österrike)

Ministrarna (ty. Bundesminister) är medlemmar i Österrikes regering. De utses av förbundspresidenten på förslag av förbundskanslern. De kan även entledigas av förbundpresidenten på förslag av förbundskanslern. Efter ett misstroendevotum i nationalrådet måste de entledigas.

Som medlemmar i regeringen fattar de beslut om laginitiativ och om rapporter till nationalrådet, lägger förslag till förbundspresidenten m m. Dessa regeringsbeslut måste fattas enhälligt. Som departementschefer sköter de sina uppgifter självständigt. Förbundskanslern får inte ge direktiv till dem eller bestämma deras politik. I motsats till Sverige kan ministrarna ge direktiv till de underordnade myndigheterna. Som hjälp kan de ha statssekretrerare vid sin sida.

Ministrar i den nuvarande regeringen

Politik i Österrike
Lantdag (Österrike)

Lantdagen (ty. Landtag) är ett förbundslandsparlament i Österrike. Lantdagen väljs enligt samma principer som nationalrådet. Mandatperioden är 6 år i Oberösterreich, annars 5 år. Lantdagen kan upplösas genom eget beslut eller av förbundspresidenten på förslag av förbundsregeringen efter godkännande av förbundsrådet. Antalet ledamöter varierar från förbundsland till förbundsland beroende på förbundslandets författning.

Lantdagens uppgifter
Lantdagens främsta uppgifter är:
Val av förbundslandsregeringen.
Val av förbundslandets representanter i förbundsrådet. Valet sker enligt proportionellt valsystem, det vill säga att den politiska tillhörigheten av förbundslandets ledamöter i förbundsrådet återspeglar lantdagens politiska sammansättning. Dock gäller en minoritetsregel som säger att åtminstone en ledamot ska komma från det näst största partiet i lantdagen. 
Lagstiftning inom de områden som inte explicit ingår i förbundsstatens kompetensområde. I enlighet därmed omfattar lantdagens lagstiftningskompetens till exempel kommunalrätten, natur- och landskapskyddslagstiftningen, plan- och byggrätten, jakt- och fiskerirätten, räddningsväsen med mera. Eftersom lantdagen är ett enkammarparlament har förbundsregeringen möjlighet att lägga in ett suspensivt veto. Lantdagen är också ansvarig för förbundslandsförfattningen. Förbundslandsförfattningen får inte strida mot förbundsstatens författning. Vid meningsskiljaktigheter mellan förbundsstaten och förbundslandet angående lagstiftningskompetensen fattar författningsdomstolen beslut. Federal rätt har alltid företräde för förbundslandsrätt. 
Beslut om förbundslandets budget och förbundslandets årsredovisning.
Kontroll av förbundslandsregeringen och –förvaltningen

Upplösning
Lantdagen kan upplösas genom eget beslut eller av förbundspresidenten på förslag av den federala regeringen efter godkännande av förbundsrådet.

Se även
 Mandatfördelning i de österrikiska lantdagarna
 Förbundslandsregering (Österrike)

Politik i Österrike
Österrikes förbundsländer
Regionala lagstiftande församlingar
Förbundslandsregering (Österrike)

Förbundslandsregeringen (ty. Landesregierung) är förbundslandets högsta verkställande myndighet i Österrike. Den består av förbundslandsregeringens chef (österrikisk tyska: Landeshauptmann) och ministrarna (Landesrat). I Wien är kommunstyrelsen (Stadtsenat) samtidigt förbundslandsregering. Antalet ministrar bestäms av förbundslandsförfattningen och varierar mellan 7 och 13.

Val av förbundslandsregeringen
Valet av förbundslandsregeringen görs av lantdagen, men utformningen skiljer sig mellan förbundsländerna. Man kan urskilja två principer:
Proportionellt val i tre förbundsländer (Niederösterreich, Oberösterreich och Wien). Regeringens sammansättning bestäms av lantdagens sammansättning.
Majoritetsval i sex förbundsländer (Burgenland, Kärnten, Salzburg, Steiermark, Tyrolen och Vorarlberg) där det största partiet eller en koalition bildar regering.
Vanligtvis väljs regeringschefen i en första valomgång och de andra regeringsmedlemmarna i egna valomgångar.

Förbundslandsregeringens chef  (Landeshauptmann)
I motsats till den federala regeringen är förbundslandsregeringens chef överordnad de andra regeringsmedlemmarna. Han förestår förbundslandets regeringskansli (Amt der Landesregierung) och distriktsstyrelserna (Bezirkshauptmannschaft).

Förbundslandsregeringens uppgifter
Det går att urskilja tre uppgiftsområden för en förbundslandsregering:
regeringsärenden, där regeringen självständigt gestaltar politiken och dess utformning genom laginitiativ till lantdagen på de områden där delstaten har lagstiftnings- och beslutanderätt.
myndighetsutövning å förbundsstatens vägnar (mittelbare Verwaltung). Statsförvaltningen på regional och lokal nivå utövas till största delen inte av regionala/lokala förvaltningskontor eller –institutioner utan är integrerad i förbundslandsförvaltningen. Undantag är finans-, polis- och armeeförvaltningen. 
förvaltningsuppgifter på uppdrag av förbundsstaten (Auftragsverwaltung)

Se även
 Lantdag (Österrike)
 Mandatfördelning i de österrikiska lantdagarna

Politik i Österrike
Österrikes förbundsländer
Málaga CF

Málaga Club de Fútbol är en professionell fotbollsklubb i Málaga i Spanien. Klubben har spelat 35 säsonger i spanska högstadivisionen.

Historia 
Klubben bildades 1904 som Málaga Football Club efter en sammanslagning av de lokala klubbarna F.C. Malagueño, Real Málaga F.C., Málaga Sport Club, Club Deportivo Malacitano, Club Deportivo Málaga och Club Atlético Malagueño. 

1933 döptes klubben om till Club Deportivo de Malaga (CD Malaga) efter ännu en sammanslagning med rivalklubben F.C. Malagueño. 

1948 tog klubben över en juniorklubb, CD Santo Tomás med syfte att skapa ett reservlag. Reservlaget döptes till Club Atlético Malagueño, och återupplivade därmed en av klubbarna som var med i sammanslagningen som grundade klubben. 

Club Atlético Malagueño spelade under de kommande åren bättre än förväntat, samtidigt som CD Málaga underpresterade. Detta ledde till att de två lagen säsongen 1959/60 hamnade i samma division. Eftersom ett A-lag och reservlag inte får spela i samma division skulle CA Malagueño ha blivit tvångsrelegerade. Detta undveks genom att separera klubbarna och spela som två självständiga lag.  

CD Málaga hamnade i början på 90-talet i en svår ekonomisk situation vilket ledde till att klubben 1992 upplöstes. CA Malagueño däremot, fortsatte spela, trots att man också befann sig i ekonomisk kris. Därför bestämdes året därpå att klubben skulle omvandlas och byta namn till Málaga Club de Fútbol och det bestämdes att klubben skulle bli den officiella efterföljaren till CD Málaga.

Spelare

Truppen

Externa länkar
Vind och väg

Vind och väg utkom 1978 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson. Skivan innehåller texter av poeten och psalmförfattaren Ewert Amnefors. Förutom Artur Erikson medverkar även Christina Gunnardo, Jan Erixon och Ingemar Braennstroem samt en manskvartett. Mellan sångerna följer ett antal recitativ på dikter av Ewert Amnefors.

Låtlista

Sida 1
Vad intet öga sett (Sång: Artur Erikson med manskvartett)
Det finns en väg (Duett: Artur Erikson och Christina Gunnardo)
Sänd ditt bröd (Sång: Jan Erixon)
Dagligt bröd (Sång: Artur Erikson)
Ett liv att leva (Sång: Manskvartetten)
Lyft blicken högre (Duett: Artur Erikson och Ingemar Braennstroem)

Sida 2
Rikt är att leva I (Sång: Manskvartetten)
Rikt är att leva II (Sång: Artur Erikson)
Herre hos dig jag förbliver (Sång: Christina Gunnardo)
Kristusbrev (Sång: Manskvartetten)
I tystnaden (Sång: Artur Erikson)

Album av Artur Erikson
Musikalbum 1978
Svenskspråkiga musikalbum
Österrikes distrikt

Österrike är indelat i 79 distrikt och 15 städer med egen statut, det vill säga städer som inte tillhör något distrikt. Tillsammans täcker dessa 94 enheter hela landet. Det utgör den administrativa förvaltningsnivån under Österrikes nio förbundsländer. Distrikten delas i sin tur in i totalt  kommuner (inklusive de 15 städerna med egen statut).

Distriktets uppgifter 
Distriktet, (tyska: politischer Bezirk), är statsförvaltningens och förbundslandsförvaltningens lägsta förvaltningsenhet och underställt förbundslandsregeringen.

Distriktsstyrelsen (Bezirkshauptmannschaft) är inte vald, utan utsedd av förbundslandsregeringen. Distriktschefen kallas för Bezirkshauptmann/Bezirkshauptfrau.

Till distriktsstyrelsens uppgifter hör områdena:
 myndighetsutövning beträffande
 näringsverksamhet
vattendomar och trafikdomar
 skogsbruks- och jaktförvaltning
 migrationsärenden
 distriktsläkare och distriktsveterinär
 socialkontor
 tillsyn över kommunerna m m 

Där det inte finns statliga polismyndigheter är distrikten även ansvariga för den polisiära verksamheten.

Varje distrikt och stad med egen statut har en förkortning på en eller två bokstäver som används på registreringsskyltar för vägfordon.

Städer med egen statut 
En stad med egen statut (tyska: Statutarstadt) är en stad som inte lyder under kommunallagen, utan har sin egen stadslag (statut) utfärdad av förbundslandet. Denna lag kan innebära att staden har större befogenheter och ansvar än vad ett distrikt eller en kommun har. Dessa städer tillhör inte något distrikt, utan stadsförvaltningen sköter även distriktsuppgifterna. Wien är ett specialfall, eftersom staden Wien även är ett eget förbundsland.

Se även
 Lista över distrikt i Österrike

Källor
Folkomröstning (Österrike)

Folkomröstning är i Österrike ett av de två direktdemokratiska institut som är reglerade i författningen. I Österrike finns det två typer av folkomröstningar, beslutande folkomröstning (österr. Volksabstimmung) och konsultativ folkomröstning (österr. Volksbefragung).

Folkomröstningar på federal nivå

Beslutande folkomröstningar
Beslutande folkomröstning genomförs 
om lag om nationalrådet besluter om det. 
om författningsändringar om en tredjedel av nationalrådsledamöterna eller förbundsrådsledamöterna kräver det
om författningsändringar som berör grundläggande författningsprinciper (obligatoriskt)
om entledigande av förbundspresidenten efter beslut av förbundsförsamlingen (= nationalrådet + förbundsrådet)

Hittills har bara två beslutande folkomröstningar genomförts i Österrike, varav en obligatorisk:
 Folkomröstning om en lag gällande fredligt nyttjande av kärnenergi (5 november 1978) 
 Resultat: 50,5% röstade med „Nej“, 49,5% med „Ja“
 Obligatorisk folkomröstning om en författningslag gällande Österrikes inträde i den Europeiska unionen (12 juni 1994) - 
 Resultat: 66,6% röstade med „Ja“, 33,4% med „Nej“.

Konsultativa folkomröstningar
Konsultativa folkomröstningar är möjliga sedan 1988, men har aldrig genomförts på federal nivå.

Folkomröstningar på delstatsnivå
Även i de flesta delstatsförfattningarna finns folkomröstningsinstitutet som ett direktdemokratiskt instrument, men där är de uteslutande konsultativa. Å andra sidan finns det i vissa delstater även referendumsinitiativrätten, dvs att det inte bara är de politiska institutionerna (som t.ex. regering eller parlament) som beslutar om folkomröstning, utan att även medborgarna kan tvinga fram en folkomröstning.

Politik i Österrike
Folkomröstningar
Lista över biskopar i Göteborgs stift

Biskopen i Göteborgs stift är Svenska kyrkans främsta företrädare i Göteborgs stift. Biskopen leder Göteborgs stift.

Biskopens uppgifter
Enligt Kyrkoordningens 8:e kapitel ansvarar biskopen för:
 att förkunna evangelium i ord och handling
 att ansvara för att visitationer företas till stiftets samtliga församlingar
 att stiftet leds
 att viga präster och diakoner
 att kalla präster och diakoner till överläggning
 att i övrigt följa Kyrkoordningen

Superintendenter i Göteborgs stift 
Åren 1620–1665 fanns i Göteborgs stift endast ett superintendentsämbete.
 1620–1628: Sylvester Johannis Phrygius
 1629–1647: Andreas Johannis Prytz
 1647–1664: Ericus Brunnius

Biskopar i Göteborgs stift 
Sedan 1665 finns det istället en biskop i Göteborgs stift.
 1665–1671: Zacharias Klingius
 1671–1678: Laurentius Thoreri Billichius
 1678–1689: Daniel Larsson Wallerius
 1689–1701: Johan Carlberg
 1701–1702: Georg Wallin d. ä.
 1702–1703: Laurentius Norrmannus (tillträdde ej ämbetet)
 1703–1710: Olaus Nezelius
 1711–1725: Johan Poppelman
 1726–1731: Erik Benzelius d.y.
 1731–1744: Jakob Benzelius
 1745–1760: Georg Wallin d.y.
 1760–1780: Erik Lamberg
 1781–1819: Johan Wingård
 1818–1839: Carl Fredrik af Wingård
 1840–1856: Anders Bruhn
 1856–1888: Gustaf Daniel Björck
 1888–1929: Edvard Herman Rodhe
 1929–1948: Carl Block
 1949–1970: Bo Giertz
 1970–1991: Bertil Gärtner
 1991–2003: Lars Eckerdal
 2003–2011: Carl Axel Aurelius
 2011–2018: Per Eckerdal
 2018– : Susanne Rappmann

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Rundqvist, Agne, Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, s: 7-8.
Jarlert, Anders (1997) Porträtt av biskopar i sin tid, Göteborgs stiftshistoriska sällskap, Tre Böcker Förlag, Göteborg, 

Biskopar i Göteborgs stift
Listor över svenskar
Göteborgs stift
Listor med anknytning till Göteborg