kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gammelgarns socken

Gammelgarns socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Gammelgarns distrikt.

Socknens areal är 38,27 kvadratkilometer, varav 38,20 land. År 2020 fanns här 200 invånare. Sockenkyrkan Gammelgarns kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gammelgarns socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Kräklinge ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gammelgarns församling och för de borgerliga frågorna bildades Gammelgarns landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Romaklosters landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2007 i Östergarns församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gammelgarn, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Gammelgarns socken ligger på östra Gotland vid basen av den halvö där Östergarns socken utgör den yttre delen. Socknen är en odlings- och skogsbygd delvis med kalksten i dagen.

I Gammelgarn ligger ett par bergsformationer, dels Klinteklinten och Herrgårdsklint samt delar av den för gotländska förhållanden mäktiga Torsburgen - den stora fornborgen som finns omnämnd i Gutasagan. De äldsta delarna lär vara från 400-talet, men den har senare byggts på.

Gårdsnamn
Annexen, Davide, Fride, Gannarve, Gartarve, Glose, Haugstajns, Hugrajvs, Klinte, Klints, Kyrkljuves, Mattsarve, Rommunds, Skogby, Svartdal, Trosings, Änge, Ängmans.

Ortnamn
Sysne.

Fornlämningar
Sliprännor. i fast häll och i block finns i socknen. Från bronsåldern finns fler gravrösen och stensättningar, från järnåldern finns tolv gravfält, stensträngar och två fornborgar. En runristning är känd.

Namnet
Namnet (1300-talet Gamblagarn) kommer från Garn som avsåg det område som utgörs av denna socken och Östergarns socken. Ordet garn, 'tarm' är här använt i överförd betydelse om smala uddar, vikar eller öar, som då kan avsett en landtunga mellan Storemyr och en forntida vik i norr eller till en annan vik i myren.

Befolkningsutveckling

Se även
Gammelgarns församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

 Karta över Gammelgarn med länkar till besöksmål

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Östergarnslandet
Kräklingbo socken

Kräklingbo socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Kräklingbo distrikt.

Socknens areal är 46,02 kvadratkilometer, varav 45,90 land. År 2020 fanns här 191 invånare. Kyrkbyn Kräklingbo med sockenkyrkan Kräklingbo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Kräklingbo socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Kräklinge ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kräklingbo församling och för de borgerliga frågorna bildades Kräklingbo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Romaklosters landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2007 i Östergarns församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kräklingbo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Kräklingbo socken ligger på östra Gotlands inland. Socknen består odlingsbygd vid kyrkan och skogsmark däromkring.

I södra delen av socknen, strax nordväst om Torsburgen, ligger den delvis igenvuxna Kärrmansmyr. Genom ett sjöprojekt sedan 2007 har den 21 hektar stora myren till största delen 2019 åter blivit en grund sjö. Undantaget är tre konstgjorda öar i mitten av sjön, vilka från luften numera syns som teckenföljden "L ♥ A". Detta är en kärleksförklaring från den ene av gården Kärrmans ägare (vars marker myren ligger på) till den andre, i samband med ett guldbröllop.

Gårdsnamn
Ekeskogs, Foler, Gurpe, Hajdeby, Hammars Lilla, Hammars Stora, Histilles, Kräklings, Kärrmans, Lambskvie, Nygårds, Prästgården, Rågåkre, Skåne, Smiss, Stenstugu, Sutarve, Tings, Tjängvide, Träske, Vidfälle, Österby.

Fornlämningar

I socknen finns sliprännor i fast häll och i block. Från stenåldern finns en boplats och en hällkista, från bronsåldern finns fler gravrösen, från järnåldern finns 37 gravfält med cirka 1 100 grava, 17 kilometer av stensträngar och tre fornborgar, mest känd är Torsburgen.

Namnet
Namnet (1300-talet Kreclingabo) kommer från en gård. Förleden innehåller inge, 'inbyggare' och troligen kräkla 'torr gren' eller krok 'krok, böjning'. Efterleden är bo, 'bygd'. Tolkningen kan då vara 'en bosättning vid en krokig naturformation' eller 'ett nedsättande omdöme om de boende'. Kräcklinge socken har ett liknande namn, med samma ursprung.

Befolkningsutveckling

Se även
Kräklingbo församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Erik Nymansson

Nils Erik Fredrik Nymansson, född  4 december 1960, är en svensk jurist och ämbetsman.

Nymansson blev juris kandidat vid Uppsala universitet 1988 och genomförde tingstjänstgöring i Enköpings tingsrätt 1988–1990. Han förordnades till hovrättsassessor i Svea hovrätt 1994, anställdes 1995 som utredningssekreterare och började arbeta vid rättssekretariatet i Finansdepartementet 1996 och utnämndes där till kansliråd 2000 och till departementsråd och biträdande enhetschef 2002. Han var expeditions- och rättschef i Finansdepartementet under åren 2008–2010.

Erik Nymansson var justitieråd i Högsta förvaltningsdomstolen 2010–2021. Den 14 juni 2021 valde riksdagen Erik Nymansson till chefsjustitieombudsman, en post han tillträdde den 1 oktober 2021.

Källor

Noter 

Justitieråd i Högsta förvaltningsdomstolen (Sverige)
Justitieombudsmän i Sverige
Alumner från Uppsala universitet
Svenska jurister under 2000-talet
Svenska ämbetsmän under 2000-talet
Födda 1960
Levande personer
Män
Sölve Strand

Gustaf Sölve Strand, född 12 januari 1921 i Bollnäs församling i Gävleborgs län, död 16 december 1993 i Årsta i Enskede församling i Stockholm var en svensk kompositör, musiker och kappelmästare  med dragspel som huvudinstrument. 

Strand växte upp i Tallbacken i Lottefors i Bollnäs församling i Hälsingland. Han började spela dragspel på dansbanor redan i tioårsåldern.  

Lärde sig läsa och spela efter noter av grannen Gunnar Lundgren (orkesterledare) och turnerade dels med egen orkester och olika artister, bland andra Harry Brandelius, Calle Jularbo och i Finland med Snoddas.  

1937 blev Sölve (16 år) svensk juniormästare på dragspel och kallades för "Kometen från Lottefors" i tidningar/nyheterna. 

Under 50- och 60-talen hade han regelbundet populära radioutsändningar med varierande jazz/dans/schlager/gammeldans-musik i P3, lunchmusik i SR och olika lokala radiostationer. Även finstämd musik samman med Helge Wallin på occarina.

Sölve deltog också med sin orkester i olika SF-filmer,  "100 dragspel och en flicka", Nils Poppe m.fl.

Känd för sitt glada humör blev han ofta intervjuad i diverse tv- och radioprogram. Läste och spelade direkt upp musik från förelagda noter, s.k. "prima vista". 

Lämnar många kompositioner efter sig, bl.a. Enströms hambo/Lilljäntan/Dragspelarens dröm/Solo blanco/Här är gamla takter/Lillpojken/En sväng med tösen/En riktig hambo.    

"Jämtgubben" lekte han och Gnesta fram när de möttes på tåget vid tillbakaresa från olika engagemang. Tore Skogman skrev sedermera text till den.. 

När tv kom igång på 50-60talen blev han en populär musikergäst i diverse program.

Sölve gjorde grammofondebut med Carl Reinholdz och Luffarvisan. I samarbete med Gnesta-Kalle gjorde Sölve Strand dragspelslåten Jämtgubben, som Thore Skogman senare skrev och sjöng en text till.

Han omnämns i Povel Ramels Birth of the gammeldans från revyn På avigan (1966).

Sölve Strand är begravd på Sandsborgskyrkogården i Stockholm.

Red. dtr Birgitta "En sväng med tösen" och "Lilljäntan"￼🎶

Filmmusik

Referenser

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska dragspelare under 1900-talet
Svenska musiker under 1900-talet
Personer från Bollnäs
Gravsatta på Sandsborgskyrkogården
Födda 1921
Avlidna 1993
Män
Ala landskommun

Ala landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Ala socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Anga landskommun

Anga landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Anga socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Buttle landskommun

Buttle landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Buttle socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Gammelgarns landskommun

Gammelgarns landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Gammelgarns socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Östergarnslandet
Guldrupe landskommun

Guldrupe landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Guldrupe socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Kräklingbo landskommun

Kräklingbo landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Kräklingbo socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Östergarns landskommun

Östergarns landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Östergarns socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Östergarnslandet
Sjonhems landskommun

Sjonhems landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Sjonhems socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Viklau landskommun

Viklau landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Viklau socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Gäck

Gäck, Trichosea ludifica, är en sällsynt fjärilsart som först beskrevs av Carl von Linné 1758. Gäck ingår i släktet Trichosea, underfamiljen Pantheinae och familjen nattflyn, Noctuidae. Underfamiljen Pantheinae är alternativt sedd som en egen familj, Pantheidae, med det svenska namnet klosterflyn. Den är i Sverige rödlistad  som nationellt utdöd, RE, då de senaste fynden av arten i landet är från 1850-talet. Den har gått starkt tillbaka eller försvunnit även från andra områden där den tidigare förekom. Arten finns fortfarande kvar i Finland men är där rödlistad i kategorin Sårbar, VU. Annars är dess återstående utbredning främst bergiga områden i centrala Europa, som Bayern i Tyskland och bergsområdet Sudeterna i gränstrakterna mellan Polen och Tjeckien.

Kännetecken 
Honan är något större än hanen, med en vingbredd på 42-45 millimeter mot hanens vingbredd på 37-41 millimeter. Fjärilens utseende är karaktäristiskt, den har grönvitaktiga och svartmönstrade framvingar med en tydlig ringfläck och en lite utsträckt njurfläck med vingfjäll som har en lite pärlemorlik lyster. Bakvingarna saknar svarta fläckar är lite mer vitaktiga än framvingarna på den yttre halvan, den inre halvan av bakvingarna är däremot vackert gulaktig. Vingribborna på bakvingarna är gråaktiga. Honan har gråare bakvingar än hanen. Bakkroppen är gulhårig och har i mitten en rad med svarta fläckar.

Levnadssätt 
Fjärilens larvutveckling är knuten till rosväxter, framförallt rönn och äpple. Björk, päron, körsbär, hägg, slån, hagtorn och sälg är andra värdväxter som har uppgivits för arten i litteratur. Dock finns det uppgifter från Finland om att larver uppfödda i fångenskap inte har velat äta blad från sälg. Det tar 5-7 veckor för larven att bli redo att förpuppa sig. I det sista stadiet innan förpuppningen är larven 40-45 millimeter lång. Larven är hårig och påminner en aning om gräselefantens larv. Övervintringen sker som puppa, i en skyddande kokong. Flygtiden för arten börjar omkring midsommar och varar juni ut. I de sydligare delarna av utbredningsområdet kan fjärilen dock ha två generationer per år. Den andra generationen flyger då i augusti eller september. Fjärilarna är nattaktiva, på dagen vilar de på trädstammar eller grenar.

Referenser 
Naturhistoriska riksmuseet om gäck

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
ludifica
Vänge landskommun, Gotland

För landskommunen med detta namn i Uppland, se Vänge landskommun, Uppland.
Vänge landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Vänge socken i Gotlands norra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Romaklosters landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Boge

Boge är en kyrkby i Boge socken i Gotlands kommun, belägen på nordöstra Gotland strax sydväst om Slite.

I Boge ligger Boge kyrka.

Orter i Gotlands kommun
Rute socken

Rute socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Rute distrikt.

Socknens areal är 64,45 kvadratkilometer, varav 63,24 land. År 2020 fanns här 259 invånare. Sockenkyrkan Rute kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Rute socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Rute ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rute församling och för de borgerliga frågorna bildades Rute landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Fårösunds landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Bunge församling, från 2013 namnändrad till Bunge, Rute och Fleringe församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Rute, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Rute socken ligger nordost om Slite med Fardume träsk och Valleviken i söder och omfattar också några öar som Furillen och Skenholmen. Socknen består av flacka dalgångsbygder omgivna av skogsbygd.

Ringkors av kalksten.  På Ö sidan texten:"1926 FÖRNYADES I SIN GAMLA GESTALT DET ÅR 1912 SKADADE MEDELTIDA MINNESMÄRKET" Stenen är rest i ett postament av betong i nivå med markytan. Det ursprungliga stenkorset finns på Gotlands Fornsal, Visby. Enligt C Franzéns uppteckning skall en brud eller ett brudpar eller en kurir ridit ihjäl sig, då deras hästar blivit skrämda. Enligt en annan folksägen skall "en brud eller tvänne täflande prester därstädes omkommit (P A Säve).

Gårdsnamn
Alby, Ale, Alvans, Bräntings, Fardume, Gerungs, Kauparve, Nors, Prästgården, Puttersjaus, Risungs, Sigfride, Siglajvs, Skenholmen, Talings, Valle Lilla, Valle Stora, Västrume.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravrösen och skeppssättningar från bronsåldern samt gravfält, stensträngar och stenar med sliprännor från järnåldern. Två runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1300-talet Rutar) är otolkat.

Befolkningsutveckling

Se även
 Rute församling
 Bunge, Rute och Fleringe församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Fleringe socken

Fleringe socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Fleringe distrikt.

Fleringe socken ligger på nordkusten av huvudön, väster om Fårösund och intill Bäste träsk. Socknen består av skogsbygd. Socknens areal är 69,0 kvadratkilometer, varav 60,06 land. År 2020 fanns här 65 invånare. Sockenkyrkan Fleringe kyrka ligger i socknen. 

Namnet (1304 Fledynge) har ett förled flaidh, 'reva, sår' som kan avse de bergbackar ("sår i naturen"") som finns väst och nordväst om kyrkan. Efterleden är inge, 'inbyggare'.

Administrativ historik
Fleringe socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Rute ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fleringe församling och för de borgerliga frågorna bildades Fleringe landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Fårösunds landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Bunge församling, från 2013 namnändrad till Bunge, Rute och Fleringe församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fleringe, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi

Gårdsnamn
Annexen, Groddagården, Hau, Hässle, Lickedarve, Lundarhage, Medebys, Mölner, Nors, Skymnings, Smiss, Utoja.

Ortnamn
Väsbomstorp, Ar.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravrösen och stensättningar från bronsåldern samt slipsrännor i både fast häll och i block från järnåldern. Två runristningar är kända.

Befolkningsutveckling

Se även
Fleringe församling

Källor

Noter

Externa länkar

Karta över Fleringe med turistinformation

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Bunge socken

Bunge socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Bunge distrikt.

Socknens areal är 34,56 kvadratkilometer, varav 34,28 land. År 2020 fanns här 923 invånare. Tätorten Fårösund samt kyrkbyn Bunge med sockenkyrkan Bunge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bunge socken har medeltida ursprung. Senast 1324 utbröts Fårö socken. Socknen tillhörde Rute ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bunge församling och för de borgerliga frågorna bildades Bunge landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Fårösunds landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen utökades 2010 och namnändrades 2013 till Bunge, Rute och Fleringe församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bunge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Bunge socken utgör nordligaste delen av Gotlands huvudö. Socknen är en skogsbygd.

Gårdsnamn
Annexen, Audungs, Biskops, Broungs, Ducker, Gaustäde, Hultungs, Hägur, Mattise, Stenstugu, Stux, Utbunge, Änge.

Ortnamn
Biskopshöjden, Bungenäs, Bunn, Fårösund, Kronhagen, Strå.

Fornlämningar
Kända från socknen är boplatser från stenåldern, gravrösen och stensättningar från bronsåldern samt stenar med sliprännor.

Namnet
Namnet (1300-talet Bungi) kan komma från ett gårdsnamn,  innehåller bunge, 'skogsdunge' som dock här snarast betyder 'förhöjning'.

Befolkningsutveckling

Se även
Bunge församling
Bungemuseet
Bunge flygfält
Bungenäs
Ojnareskogen

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad