kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Songs from the Sparkle Lounge

Songs from the Sparkle Lounge är ett musikalbum av bandet Def Leppard, utgivet 25 april 2008 i Europa och 29 april i Nordamerika. Det var gruppens tionde studioalbum och det första med nytt material sedan X 2002.

Låtlista
"Go" (Phil Collen/Joe Elliott) - 3:21
"Nine Lives" (Phil Collen/Joe Elliott/Tim McGraw/Rick Savage) - 3:32 
"C'mon C'mon" (Rick Savage) - 4:09 
"Love" (Rick Savage) - 4:18
"Tomorrow" (Phil Collen) - 3:35 
"Cruise Control" (Vivian Campbell) - 3:04
"Hallucinate" (Phil Collen) - 3:17
"Only the Good Die Young" (Vivian Campbell) - 3:34 
"Bad Actress" (Joe Elliott) - 3:04
"Come Undone" (Joe Elliott) - 3:33 
"Gotta Let It Go" (Vivian Campbell) - 3:55

Album av Def Leppard
Musikalbum 2008
Tekniska verken i Linköping

Tekniska verken i Linköping AB är en regional koncern som verkar främst inom energiområdet och ägs ytterst av Linköpings kommun. Förutom energi verkar koncernen även inom el, belysning, vatten, fjärrvärme, fjärrkyla, hantering av avfall, bredband, biogas och effektiva energilösningar.

Verksamhet
Koncernens verksamhet bedrivs i moderbolaget (Tekniska verken i Linköping AB) och ett antal dotterbolag – Bixia AB, Tekniska verken Linköping Nät AB, Tekniska verken Katrineholm Nät AB, Utsikt Bredband AB och Svensk Biogas i Linköping AB. Koncernens intäkter uppgick 2014 till 4 903 mnkr och resultat efter finansiella poster till 358 mnkr. Koncernen har knappt 1 000 anställda.

I större delen av Linköpings kommun och i delar av Mjölby kommun är det Tekniska verken Linköping Nät AB som äger och driver elnätet. I större delen av Katrineholms kommun och i delar av Vingåkers kommun är det Tekniska verken Katrineholm Nät AB som ansvarar för elnätet.

Svensk Biogas i Linköping producerar och distribuerar biogas i Östergötland, Södermanland och Närke. Under 2014 såldes närmare 10 miljoner kg biogas. Företaget äger och driver flera publika gasmackar runt om i regionen och driver produktionsanläggning i Linköping.

Tekniska verken är även delägare i elhandelsföretaget Bixia. Bixia arbetar aktivt med att öka andelen el från förnybara energikällor så som sol, vind och vatten. Det gör de genom att köpa närproducerad el från över 1000 lokala elproducenter.

Utsikt Bredband AB äger, driver och utvecklar bredbandsnät i regionen. I nätet erbjuder många olika leverantörer sina tjänster för internet, TV och telefoni.

Tekniska verkens anläggningar
 Malmen, Gärstad och Ullstämma återvinningscentral i Linköping
 Vika återvinningscentral i Katrineholm
 Berggårdens vattenverk
 Nykvarns avloppsreningsverk
 Råberga vattenverk
 Kraftvärmeverket i Linköping
 Kraftvärme i Katrineholm
 Framtidens Gärstad
 Biogasanläggningen
 Vattenkraftverk
 Vindkraft
 Reningsanläggning för flytande avfall
 Behandlingsanläggning för lakvatten

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Företag i Linköping
Svenska elbolag
Svenska företag med kommunalt ägande
Svenska teleoperatörer
X (musikalbum av Def Leppard)

X är ett musikalbum av det brittiska rockbandet Def Leppard, utgivet i juli 2002.

Låtlista
"Now" - 3:59
"Unbelievable" - 3:59
"You're So Beautiful" - 3:31
"Everyday" - 3:08
"Long, Long Way to Go" - 4:39
"Four Letter Word" - 3:08
"Torn to Shreds" - 2:57
"Love Don't Lie" - 4:46
"Gravity" - 2:33
"Cry" - 3:18
"Girl Like You" - 2:49
"Let Me Be the One" - 3:30
"Scar" - 5:00

Musikalbum 2002
Album av Def Leppard
Mats Carlsson (TV-profil)

Mats Bengt Gustav “Matte” Carlsson, född 10 april 1974 i Surahammar, är en svensk snickare och TV-profil. Han är mest känd för sin medverkan programmet Bygglov som programledare tillsammans med Willy Björkman m.fl. Han har även deltagit i programmet Let's Dance 2008, varit med i stjärnornas hoppning under Stockholms international horse show 2008 då han segrade samt 2009 då han kom näst sist, och i Kändishoppet 2013. Under 2010 och 2011 har han kört i Porsche GT3 Cup Challange och Porsche GT3 Cup Endurace med en Porsche 911 för Flash Engineering. Han har dessutom kört i Porsche Carrera Cup Scandinavia under 2010 och 2011.

Som snickare har han medverkat i att renovera flera av Sveriges största restauranger och nattklubbar.

Externa länkar 
TV4 - Bygglov, Om Mats Carlsson
Flash Engineering

Män
Födda 1974
Svenska TV-personligheter
Levande personer
Deltagare i Let's Dance
Personer från Surahammars kommun
Venus (film)

Venus är en brittisk dramakomedi från 2006 i regi av Roger Michell med bland annat Peter O'Toole.

Rollista (i urval) 
 Peter O'Toole - Maurice
 Leslie Phillips - Ian
 Jodie Whittaker - Jessie
 Vanessa Redgrave - Valerie
 Richard Griffiths - Donald
 Cathryn Bradshaw - Jillian

Externa länkar 
 

Filmer 2006
Brittiska dramafilmer
Brittiska komedifilmer
Gösta Thörnell

Per Gustaf (Gösta) Thörnell, född 7 april 1879 i Trönö församling, död 25 maj 1958 i Uppsala, var en svensk filolog och professor. Han var bror till Olof Thörnell.

Thörnell blev 1906 filosofie doktor på avhandlingen Studia panegyrica och docent i latinska språket och litteraturen, allt vid Uppsala universitet. År 1929 tilldelades han professors namn och kallades 1935 till professor i latin vid nämnda universitet, en befattning han hade till 1944.

Thörnells skrifter, huvudsakligen av textkritiskt och exegetiskt innehåll, är för övrigt dels smärre bidrag till olika författare, dels större arbeten över Tertullianus, Kritiska studier till Tertullianus’ Apologeticum (i "Eranos", 1916) och Studia Tertullianea I-IV (Uppsala, 1918–1926), genom vilka han dokumenterade sig som en av samtidens främsta Tertullianuskännare, samt Patristica (1923). Bland hans senare skrifter märks Pastoralbrevens äkthet (1931), Studia Luciferiana (1933) och Konservativ textkritik (1945). Thörnell utförde även huvudparten av översättningsarbetet Olaus Magnus historia (1909–).

Thörnell blev 1925 ledamot av Humanistiska vetenskapsamfundet i Uppsala. Han var inspektor för Gästrike-Hälsinge nation 1935–1944. Riddare av Kungl. Nordstjärneorden 1942. Han är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 

SvenskaGravar

Svenska filologer under 1900-talet
Svenska professorer i latin
Svenska innehavare av professors namn
Klassiska filologer
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer från Trönö socken
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1879
Avlidna 1958
Män
Ugglan
Piatra Neamț

Piatra Neamț är residensstad och kommun i județet Neamț i nordöstra Rumänien. Staden hade 85 055 invånare enligt folkräkningen Oktober 2011.

Historik 
Arkeologiska utgrävningar visar att området där Piatra Neamț idag ligger är ett av de äldsta bebodda områdena i Rumänien. Civilisation i detta område går tillbaka till äldre stenåldern, cirka 100 000 år sedan. Cucutenikulturen, vars utveckling varade i ungefär ettusen år (cirka 3600–2600 f.Kr.), finns belagd i Neamț med påfallande många bosättningar (cirka 150). Vid arkeologiska utgrävningar har man funnit viktiga samlingar av eneolotiska artefakter. Arkeologer har också upptäckt objekt i området där staden står idag som går tillbaka till yngre stenåldern och bronsåldern (cirka 1900–1700 f.Kr.).

Piatra Neamț har starka historiska band med Moldavien då staden ligger i det historiska regionen området Moldova. Det historiska furstendömet Moldau, som också kallas Moldova, låg i nuvarande Rumänien där bland annat Piatra Neamț ligger. Flera gator i staden är uppkallade efter kända personer från Rumänien och Moldavien, bland andra Mihai Eminescu. Det centralt belägna landmärket Stefanstornet är uppkallat efter furst Stefan III av Moldavien.

Piatra Neamț var en av de första städerna i Rumänien som moderniserades. Redan under 1890-talet anlade man i staden ett system för gatubelysning och dess senare avloppssystem. Staden hade en god ekonomi och levnadsstandard. Under 1960-talet bebyggdes de centrala delarna av staden med arkitektur karaktäristisk för Nicolae Ceaușescus regim; fattiga bönder skulle flytta in i nybyggda bostadshus och städerna skulle vara täckta av ”block”, stora lägenhetsanläggningar efter varandra med boulevarder. Under denna auktoritära regim hölls upprepande propagandaföreställningar på de centrala gatorna, i vilka en stor del av stadsbefolkningen tvingades att delta. Efter att Ceaușescuregimen störtats bildades 1999 ett lokalt råd i syfte för ”utveckling och välfärd av stadens framtid” och sen dess har årliga festivaler tillkommit i samband med påsk och jul. EU (Europeiska unionen) har under 2000-talet genomfört projekt i staden för att höja levnadsstandarden för de människor som bodde där.

Reformprojekt 
Sedan i början av 2000-talet har man i Piatra Neamț genomfört projekt med hjälp av fonder och EU. År 2000 inledde EU ett projekt syftande till att reformera avfalls- och källsorteringssystemet, detta på grund av att en läcka ut i floden hade inträffat, vilken ledde till hälsorisker för befolkningen. Det första projektet har gått ut på att förbättra staden så att den efter den utbredda fattigdom som rått under Ceaușescueran når upp till europeisk standard och även att förbättra infrastrukturen.

Staden är starkt inriktad på turism och har bad samt kabinvagnar för anslutning till skidbackar. En reform av industrin har skett, nya bussar har införskaffats och nya förvaringssystem har införts. Även en ny idrottshall och bostäder är på gång. De framtida projekten planeras att fortgå i en process till år 2013.

Demografi

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Rumänien
Ekedal

Ekedal är en herrgård i Hyringa socken, Grästorps kommun, Västergötland.

Gårdens huvudbyggnad är uppförd i trä 1870 och omges av två flygelbyggnader samt park och trädgård. 
Ekedal är en sammanslagning av två hemman, Herrehagen och Sandåker. Den utgjorde en sammanhängande enhet redan under 1680- och 1690-talen, då den var sätesgård åt assessor friherre A.G. Leijonhufvud. År 1700 tillhörde den överste C.D. Zengerlein, som med tiden lämnade gården i arv till sin son kornetten G. Zengerlein, vilken står som ägare 1774. 

Senare kom ägare med namn som Kuylenstierna, Gyllenbåga, Trolle, Palm, Molinder, Hörstadius och Cederstråle. En kapten Cederstråle ägde gården i början av 1800-talet. Därpå följde en Amsberg, en Anders Månsson, en Johannes Carlsson samt på 1880-talet Johan G. Samuelsson. Ännu på 1930-talet tillhörde gården dennes änka. 1933 tillträdde överstelöjtnant G. Samuelsson.

Källor 
Svenska Gods och Gårdar (1942) Västergötland, Skaraborgs län västra.
Orebäck-Krantz E. och Bergström L. (1994) Kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer i Grästorps kommun.

Byggnader och anläggningar i Grästorps kommun
Herrgårdar i Västergötland
Australiska öppna 2008

Australiska öppna 2008 var årets första Grand Slam-turnering och spelades på Melbourne Park 14 januari-27 januari 2008. Toppseedade på dam- respektive herrsidan var Justine Henin och Roger Federer. Regerande mästare var Serena Williams respektive Roger Federer.

Novak Djokovic vann herrsingeln och tog sin därmed sin första GS-titel när han besegrade den franska överraskningen Jo-Wilfried Tsonga med 3-1 i set.

Seniorer

Damsingel

Mästare:  Maria Sjarapova

Herrsingel

Mästare:  Novak Đoković

Damdubbel

Mästare:  Alona Bondarenko och  Kateryna Bondarenko

Herrdubbel

Mästare:  Jonathan Erlich och  Andy Ram

Mixed dubbel

Juniorer

Flicksingel

Pojksingel

Flickdubbel

Pojkdubbel

Referenser

Externa länkar
ITF herrar, damer

Australiska öppna 2008
Håberg

Håberg är en herrgård i Flo socken, Grästorps kommun, Västergötland.

Håbergs säteri är känt sedan medeltid och ägdes från 1670-talet fram till reduktionen av greve Magnus Gabriel De la Gardie då det låg inom Läckö grevskap.

Gården tillhörde på 1500-talet Ol. Amundsson Stake till Håberg och Råbäck samt hans dotter Anna Stake, gift med amiralen, översten för Dalkarlarna år 1570, Nils Jespersson Cruus. Vidare av deras dotter Barbro Nilsdotter Cruus, gift med Jöran Ulfsson Sneckenborg till Norrnäs. Gården har sedan vandrat genom olika släkter, som Ribbing på 1700-talet. År 1795 ägdes säteriet av majoren baron N. Silfversköld, vilken senare lät uppföra den stora manbyggnaden i sten. Efter S. tillträdde dennes måg major A. Coyet. Senare, i mitten av 1800-talet tillhörde godset patron P. Möller, som 1861 sålde godset till lagman Sylvan.

Manbyggnaden är byggt i en stil som är en blandning mellan rokokotidens senare 1700-tal och det nyvaknade intresset för antiken. Huset har ett lågt valmat skiffertak, detaljer på fasaden har inslag av den gustavianska stilen. I början av 1900-talet avstyckades stora arealer med utgårdar och torp. Västra Sveriges Egnahems AB var då ägare till godset.
Håberg ägdes under många år av godsägare Sven Norup som innehade gården fram till 1970-talet.

Håbergs egendom omfattar idag (2008) ca 750 hektar och är därmed en av de största gårdarna i Västsverige.

Källor
Orebäck-Krantz E. och Bergström L. (1994) Kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer i Grästorps kommun.
Historiskt-Geografiskt och Statistiskt Lexikon öfver Sverige, Tredje Bandet G-H. Åke C.W. Hammars förlag, Stockholm. Tryckt 1862.

Byggnader och anläggningar i Grästorps kommun
Herrgårdar i Västergötland
Purple Rain (sång)

Purple Rain är en rockballad av Prince och hans band The Revolution från 1984 års album Purple Rain. Albumet utgör soundtracket till filmen Purple Rain där Prince spelar huvudrollen. Låten nådde andraplatsen på Billboards singellista och har blivit en av Princes mest kända låtar. Musiktidningen Rolling Stone sammanställde 2004 en lista över tidernas 500 bästa låtar, där placerades "Purple Rain" på plats 143.

Coverversioner
I Dansbandskampen 2008 framfördes en dansbandsversion av Purple Rain av Larz-Kristerz. Bandet släppte senare en inspelning av låten på albumet Hem till dig 2009. I Allsång på Skansen framförde bandet 2009 låten tillsammans med Pauline.

Listplaceringar

Källor

Externa länkar
 Princes officiella sajt

Musiksinglar 1984
Låtar av Prince
Kåre Holt

Kåre Holt, född 10 oktober 1916 i Våle i Vestfold, död 15 mars 1997, var en norsk författare.

Biografi
Holts författardebut kom 1939 med barnboken Tore Kramkar. Han skrev en rad barnböcker, skådespel, radioteater, biografier och historiska romaner, med trilogin Kongen om Sverre Sigurdsson av Norge som sitt huvudverk. Han har också skrivit avmytologiserande romaner om ikoner inom den norska historien, däribland Kappløpet om Roald Amundsen från 1974. 

Holt blev tre gånger nominerad till Nordiska rådets litteraturpris: 1966 för romanen Kongen. Mannen fra utskjæret, 1970 för romanen Kongen. Hersker og trell och 1979 för romanen Sønn av jord og himmel.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Tore gårdfarihandlare (översättning Lisa Franzén, Eklund, 1948) (Tore kramkar) [ungdomsbok]
 Människor vid en gräns: roman (översättning Hans Hergin, Tiden, 1955) (Mennesker ved en grense)
 Det stolta nederlaget (översättning Hans Hergin, Tiden, 1957) (Det stolte nederlag)
 Mässpojke i kibutzen (översättning Åke Wahlgren, Tiden, 1961) (Rømlingen Oskar og Maria fra Hulesjøen) [ungdomsbok]
 Kapplöpningen: Amundsen och Scott mot Sydpolen (översättning Olof Hoffsten, Rabén & Sjögren, 1976) (Kappløpet)
 Grönländskt uppdrag (översättning Barbro Hallén, SkeabVerbum, 1982) (Sønn av jord og himmel)

Priser och utmärkelser 
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1948 för Cleng Peerson og Nils med luggen
 Kritikerpriset 1954 för Mennesker ved en grense
 Språklig samlings litteraturpris 1966
 Doblougska priset 1970

Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Norskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Norska romanförfattare
Norskspråkiga romanförfattare
Norska författare under 1900-talet
Personer från Tønsbergs kommun
Födda 1916
Avlidna 1997
Män
Laurentius Jonæ Halenius

Laurentius Jonæ Halenius, även kallad Lars Halenius, född 7 oktober 1654 i Bergsjö socken, död 2 maj 1722 i Söderala, var en svensk teolog, prost och riksdagsman.

Laurentius Jonæ Halenius var son till kyrkoherden i Bergsjö socken Jonas Halenius av släkten Halenius som var systerson till ärkebiskop Petrus Kenicius. Halenius blev student i Uppsala 1674, disputerade första gången 1679 för kusinen Andreas Grubb med Dispvtatio philosophica de viro civili och andra gången 1682 för Julius Micrander. Han blev filosofie magister 1683, legationspredikant i Ryssland 1684, konrektor 1686 och lektor i grekiska i Gävle 1690. År 1693 utnämndes han till kyrkoherde i Söderala samt blev den förste prosten i Hälsinglands östra kontrakt 1711 och var riksdagsman 1720. 

Halenius var en grundlärd man och i synnerhet hemmastadd i de lärda språken. Hans namnkunnigaste arbete var hans stora bibelkonkordans i tre folioband (Gamla Testamentet 1742, Nya Testamentet 1734), Nya Testamentsens Svenska och Grækiska Concordantier, vanligen kallat Konkordansbibeln. Han har även efterlämnat några latinska Carmina.

Han var gift med Katarina Kram och far till bland andra Engelbert Halenius.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska teologer under 1600-talet
Svenska präster under 1600-talet
Bureätten
Personer från Bergsjö socken
Födda 1654
Avlidna 1722
Män
Alingsås IF

Alingsås IF är en svensk idrottsförening i Alingsås, bildad 1906. Klubben har tre sektioner, fotboll, friidrott och gymnastik. I fotboll har man spelat sex säsonger i Sveriges andra division, först 1924/1925 och senast 1968.

Historik 
Föreningen hade två föregångare med samma namn. Den första grundades 1882 men upplöstes efter några år. I mitten av 1890-talet startades en ny förening, och för detta andra Alingsås IF tog Ernst Hellqvist SM-guld i löpning 100 meter 1897. Intresset dog emellertid åter ut, och föreningen upplöstes år 1900. Den 13 mars 1906 grundades så det nuvarande Alingsås IF. Av ännu kvarvarande fotbollsklubbar i Västergötlands distrikt är bara Tidaholms GoIF och IF Elfsborg äldre än AIF.

Verksamhet 
Föreningens anläggning ligger vid sjön Mjörns strand, och innefattar 3 st 11-manna planer och en 5-manna plan.
Dessutom finns allt som hör friidrott till.

A-laget spelar (2021) i Division 3 Nordvästra Götaland. Laget satsar mycket på sina ungdomar och har ett flertal egna produkter i laget.

Framgångsrika idrottare 
''För klubbens fotbollsspelare, se :Kategori:Fotbollsspelare i Alingsås IF. För deras friidrottare se :Kategori:Friidrottare i Alingsås IF
 Frida Claesson, kortdistanslöpning
 Peter Karlsson, kortdistanslöpning
 Bo Ljungberg, stavhopp
 Elisabet Nagy, spjut

Referenser 
Alingsås IF

Noter 

Alingsås IF
Världsmästerskap i fotboll

Världsmästerskap i fotboll kan avse:

Damfotboll
Världsmästerskapet i fotboll för damer - spelas av damer.
U20-världsmästerskapet i fotboll för damer - spelas av damer under 20 år.
U17-världsmästerskapet i fotboll för damer - spelas av damer under 17 år.

Herrfotboll
Världsmästerskapet i fotboll för herrar - spelas av herrar.
U20-världsmästerskapet i fotboll - spelas av herrar under 20 år.
U17-världsmästerskapet i fotboll - spelas av herrar under 17 år.

Övrigt
Världsmästerskapet i fotboll för klubblag - spelas av klubblag. 
Världsmästerskapet i futsal (Fifa) - variant av inomhusfotboll.
Världsmästerskapet i futsal (AMF) - variant av inomhusfotboll.
Världsmästerskapet i strandfotboll - spelas med sand som underlag.

Webbkällor 
Fifas hemsida
Baitullah Mehsud

Baitullah Mehsud, född omkr. 1974 i Landi Dhok, distriktet Bannu, Nordvästra gränsprovinsen, död 5 augusti 2009 i Södra Waziristan, var en pashtun-pakistansk islamist och talibanledare verksam i provinsen Waziristan, främst i södra delen där han ledde en egen rebellarmé. Mehsud ska ha inspirerats av talibanrörelsen på en koranskola, en utbildning han dock aldrig fullföljde. Under talibanstyret i Afghanistan arbetade Mehsud för den religiösa polisen för att upprätthålla de stränga sharialagarna.

Enligt en FN-rapport från september 2007 ska Mehsud vara ansvarig för 80 procent av alla självmordsbombningar i Afghanistan. Strax efter mordet på den pakistanska oppositionsledaren Benazir Bhutto i december 2007, anklagade den pakistanska regeringen Mehsud för dådet. I januari 2008 kom samma anklagelser från amerikanska CIA.

Mehsud tog även på sig skulden för självmordsattentatet mot polisskolan i Lahore, den 30 mars 2009, där sju poliser och två civila dog. Under sin storhetstid ska Mehsud ha haft över 20 000 talibankrigare under sitt befäl, främst afghanska och pakistanska talibaner men även många uzbeker och tjetjener.

Den 5 augusti 2009 dödades Mehsud i en amerikansk flygattack, när han var hos sin svärfar för att behandla sin diabetessjukdom.

Talibanledare
Islamister
Män
Födda 1974
Avlidna 2009
Sigurd Evensmo

Sigurd Evensmo född 1912 på Hamar, död 1978, var en norsk författare och journalist.

Han började som journalistlärling vid Hamar Arbeiderblad och fortsatte sedan som journalist vid flera olika arbetartidningar, bland annat Tiden i Arendal, Fremtiden i Drammen och på Arbeidernes pressekontor i Oslo, och 1939 började han på Arbeiderbladet. Under kriget var Evensmo aktivt med i motståndsrörelsen, han skrev i den illegala tidningen «Bulletinen», något som ledde till att han måste fly från Norge. Från 1953 var han medlem i redaktionen för tidningen Orientering. Han var filmkrönikör i NRK mellan åren 1948 och 1962.

Innan kriget hade han gett ut ett skådespel, Konflikt 1934. Hans första romanen kom ut 1945, Englandsfarere. Handlingen i boken hade sin bakgrund i Evensmos egna erfarenheter från kriget. Romantrilogin Grenseland (1947), Flaggermusene (1949) och Hjemover (1951) är ett huvudverk i den norska efterkrigslitteraturen, och är en social och psykologisk skildring av brytningen mellan lands- och stadsmiljö och av en ung, intellektuell arbetarpojkes utveckling under mellankrigstiden. Evensmo fick Kritikerpriset för böckerna, och under slutet av 1970-talet var trilogin underlag för teveserien Grenseland som gjordes av NRK. Romanerna Gåten fra år null, Femten døgn med Gordona och Miraklet på Blindern kan alla kategoriseras som science fiction, och Evensmo var bland de första som skrev i denna genre i Norge. Han skrev också manus till flera filmer, bland annat Strandhugg, baserad på Axel Jensens roman Line, och Bare et liv – historien om Fridtjof Nansen.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Englandsfarare 1945
 Gränsland 1949
 Öster om väst och väster om öst 1957

Filmmanus (urval)

Priser och utmärkelser 
 Kritikerpriset 1951

Källor 

Norska författare
Norskspråkiga författare
Alumner från universitetet i Oslo
Födda 1912
Avlidna 1978
Män
Herrsingel vid Australiska öppna 2008

Herrsingelturneringen vid Australiska öppna i tennis 2008.

Övre halvan

Sektion ett

Sektion två

Sektion tre

Sektion fyra

Undre halvan

Sektion fem

Sektion sex

Sektion sju

Sektion åtta

Slutspel

Teckenförklaring 
 WC = Wild card
 Q = Kvalificerad via kvalturneringen
 u = uppgivet

Australiska öppna 2008