kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
DN-skylten

DN-skylten är en ljusreklam på DN-skrapan i Stockholm. Det är en rörlig skylt som sedan 1964 lyser långt över Stockholm.

DN-skylten gör reklam för dagstidningarna Dagens Nyheter och Expressen, som hade sina redaktioner i höghuset vid Rålambsvägen i Marieberg. Numera (2010) sitter de i annexet, det tidigare tryckeriet.
 
Skylten är unik på flera sätt. Den är fast integrerad i byggnadens fasad och därmed beståndsdel av husets arkitektur. Huset liksom skylten ritades av arkitekt Paul Hedqvist och huset invigdes den 24 september 1964. DN-skylten är även en av få reklamskyltar som finns i dubbla utföranden, en på DN-skrapans östsida och en på västsidan. Med sitt läge högst upp i byggnaden på cirka 80 meters höjd (ca 90 m ö.h.) syns den över stora delar av Stockholm både dag och natt och har därför blivit ett välkänt inslag i Stockholms stadslandskap.

Själva skylten består av 14 våningshöga (ca 3 meter) rektangulära bokstavsblock som roterar runt sin vertikalaxel. Sidorna har olika bokstäver respektive svarta fält så att växelvis orden "Dagens Nyheter" eller "Expressen" bildas. Ett helt varv tar 25 sekunder och då har båda namnen visats.

I sammanhanget kan även nämnas att Dagens Nyheter hade Sveriges första neonreklam. I december 1924 tändes den i skyltfönstret av DN:s depeschkontor vid Stureplan. Den lyste röd och texten var: "Prenumerera för 1925". Tidningen skrev entusiastiskt om sin egen skylt "...med sitt intensiva röda sken väcker [den] stor uppmärksamhet och dominerar i hög grad Stureplan om kvällarna...".

Se även
 Expressen- och Dagens Nyheter-skyltarna vid Kornhamnstorg i Gamla stan.

Källor

Externa länkar

Dagens Nyheter
Reklam
Kungsholmen
Ljusskyltar i Stockholm
The Narrows (olika betydelser)

The Narrows kan syfta på:

The Narrows (roman) – en roman av Michael Connelly
The Narrows (film) – en amerikansk independentfilm från 2008

Geografi

Saint Kitts och Nevis 

 The Narrows (sund i Saint Kitts och Nevis),

USA 

 The Narrows, sund, New York,
Gillberga socken, Södermanland

Gillberga socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad, ingår sedan 1971 i Eskilstuna kommun och motsvarar från 2016 Gillberga distrikt.

Socknens areal är 53,40 kvadratkilometer, varav 53,05 land. År 2000 fanns här 1 506 invånare.  Godset Biby samt sockenkyrkan Gillberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gillberga socken har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gillberga församling och för de borgerliga frågorna till Gillberga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Västra Rekarne landskommun som 1971 uppgick i Eskilstuna kommun. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gillberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerrekarne härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Väster Rekarne kompani.

Geografi
Gillberga socken ligger väster om Eskilstuna med Hjälmaren i väster och kring Hyndevadsström. Socknen är en småkuperad slättbygd med inslag av skog och kärr.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen och skärvstenshögar. Från järnåldern finns cirka 30 gravfält. En fornborg har påträffats.

Namnet
Namnet (1354 Gilbergha) kommer från kyrkbyn innehåller gilb(i)ärrgh med oklar tolkning.

Se även
Gillberga församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Västerrekarne härad
Indelningar i Eskilstuna kommun
Gillberga landskommun

Gillberga landskommun kan syfta på: 
Gillberga landskommun, Södermanland – en tidigare kommun i Södermanlands län
Gillberga landskommun, Värmland – en tidigare kommun i Värmlands län
Gillberga landskommun, Södermanland

Gillberga landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gillberga socken i Västerrekarne härad i Södermanland när 1862 års kommunalförordningar började gälla den 1 januari 1863.

Landskommunen uppgick vid kommunreformen 1952 i Västra Rekarne landskommun vilken 1971 uppgick i Eskilstuna kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gillberga landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Indelningar i Eskilstuna kommun
Lista landskommun

Lista landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Lista socken i Västerrekarne härad i Södermanland när 1862 års kommunalförordningar började gälla den 1 januari 1863.

Landskommunen uppgick vid kommunreformen 1952 i Västra Rekarne landskommun vilken 1971 uppgick i Eskilstuna kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lista landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Indelningar i Eskilstuna kommun
Gillberga socken

Gillberga socken kan syfta på:
Gillberga socken, Södermanland – en socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad
Gillberga socken, Värmland – en socken i Värmland ingick i Gillbergs härad
Västermo landskommun

Västermo landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Västermo socken i Västerrekarne härad i Södermanland när 1862 års kommunalförordningar började gälla den 1 januari 1863.

Landskommunen uppgick vid kommunreformen 1952 i Västra Rekarne landskommun vilken 1971 uppgick i Eskilstuna kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västermo landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Indelningar i Eskilstuna kommun
Apamo

Apamo, ung. urfader, är lisufolkets (Tibet, Kina, Myanmar, Arunachalprovinsen i Indien, norra Thailand) skyddsande och säkerställer jämn och god fördelning mellan olika samverkande energier i naturen, mellan människor och i människan, enligt animismens principer om universell balans. 

Obalans innebär att någonting är fel och kan leda till sjukdom eller missväxt. Via nepan eller schamanen kan kontakt upprättas mellan människorna och Apamo. En skicklig nepa kan med apamos hjälp återställa balansen och bota sjukdomar. Andefördrivning eller så kallad exorcism praktiseras, liksom djuroffer. I varje lisuby finns ett andehus dit nepan kan gå för att tala med Apamo. Andehuset är placerat på en central plats, ofta ovanför byn, och utgör ett skydd för byfolket.

Källor 
 ethnologue-lisu, Bradley 1994
Skyddsgudar
Sting in the Tail

Sting in the Tail är det tyska heavy metal-bandet Scorpions sjuttonde studioalbum. Albumet släpptes den 19 mars 2010 i Europa (14 mars i Grekland) och den 23 mars 2010 i Nordamerika. Vid den tiden hade bandet planer på att dra sig tillbaka.

Låtlista 
 "Raised on Rock" - 3:57 (Musik: Andersson, Hansen / Text: Hansen, Meine)
 "Sting in the Tail" - 3:12 (Meine, Schenker / Meine)
 "Slave Me" - 2:44 (Schenker / Meine, Jabs, Bazilian)
 "The Good Die Young" (feat. Tarja Turunen) - 5:14 (Schenker, Kolonovits / Meine)
 "No Limit" - 3:24 (Meine, Schenker, Bazilian / Meine, Schenker, Bazilian)
 "Rock Zone" - 3:17 (Meine, Andersson, Hansen / Meine)
 "Lorelei" - 4:31 (Schenker, Thomander, Wikström / Meine, Bazilian, Thomander, Wikström)
 "Turn You On" - 4:25 (Schenker, Andersson, Hansen / Meine)
 "Let's Rock" - 3:22 (Schenker, Meine, Bazilian / Meine, Bazilian)
 "Sly" - 5:15 (Meine, Schenker / Meine)
 "Spirit of Rock" - 3:43 (Schenker, Bazilian / Meine, Schenker, Bazilian)
 "The Best Is Yet to Come" - 4:34 (Musik: Bazilian, Thomander, Wikström / Text: Schenker, Bazilian, Thomander, Wikström)
 "Thunder and Lightning" (Bonuslåt i den japanska versionen) (Schenker, Meine, Kolonovits / Meine)

Utgivningshistorik

Referenser 

Album av Scorpions
Musikalbum 2010
Album producerade av Mikael Nord Andersson
Album producerade av Martin Hansen
Västra Rekarne församling

Västra Rekarne församling är en församling i Eskilstuna pastorat i Rekarne kontrakt i Strängnäs stift. Församlingen ligger i Eskilstuna kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1 januari 2002 genom sammanläggning av Öja församling, Västermo församling, Gillberga församling och Lista församling.  Församlingen utgjorde först ett eget pastorat för att från 2018 ingå i pastorat med Eskilstuna församling.

Kyrkor 
Öja kyrka
 Västermo kyrka
Gillberga kyrka
Lista kyrka.

Källor

Externa länkar 
Församlingen på Kyrktorget

Församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Öja församling, Strängnäs stift

Öja församling var en församling i Strängnäs stift och i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2002 moderförsamling i pastoratet Öja och Västermo som 1962 utökades med Gillberga församling och Lista. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Klockare och organister

Kyrkor 
Öja kyrka

Se även
Öja socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Västermo församling

Västermo församling var en församling i Strängnäs stift och i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Öja och Västermo som 1962 utökades med Gillberga församling och Lista. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Kyrkor 
Västermo kyrka

Se även
Västermo socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Gillberga församling, Strängnäs stift

Gillberga församling var en församling i Strängnäs stift och i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Gillberga och Lista. Från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Öja, Västermo, Gillberga och Lista. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Kyrkor 
Gillberga kyrka

Se även
Gillberga socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Lista församling

Lista församling var en församling i Strängnäs stift och i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Gillberga och Lista. Från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Öja, Västermo, Gillberga och Lista. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

Kyrkor 
Lista kyrka

Se även
Lista socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Lista socken

Lista socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad, ingår sedan 1971 i Eskilstuna kommun och motsvarar från 2016 Lista distrikt.

Socknens areal är 45,42 kvadratkilometer, varav 45,28 land. År 2000 fanns här 631 invånare.  Sockenkyrkan Lista kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lista socken har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lista församling och för de borgerliga frågorna till Lista landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Västra Rekarne landskommun som 1971 uppgick i Eskilstuna kommun. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Lista, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerrekarne härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Väster Rekarne kompani.

Geografi
Lista socken ligger norr om Hjälmarens östligaste vik. Socknen är en slättbygd med skogsbygd i norr.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen och skärvstenshögar. Från järnåldern finns 14 gravfält och två fornborgar. Tre runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet (1314 Liästum) kommer från kyrkbyn och har efterleden sta(d), 'ställe'. Förleden kan innehålla lie, syftande på jämn och stenfri mark som  passar att slås med lie.

Se även
Lista församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Västerrekarne härad
Indelningar i Eskilstuna kommun
Västermo socken

Västermo socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad, ingår sedan 1971 i Eskilstuna kommun och motsvarar från 2016 Västermo distrikt.

Socknens areal är 89,27 kvadratkilometer, varav 88,79 land. År 2000 fanns här 721 invånare. Kyrkbyn Västermo med sockenkyrkan Västermo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västermo socken har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västermo församling och för de borgerliga frågorna till Västermo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Västra Rekarne landskommun som 1971 uppgick i Eskilstuna kommun. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västermo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerrekarne härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Väster Rekarne kompani.

Geografi
Västermo socken ligger sydost om Arboga norr om Hjälmaren kring Hjälmare kanal  med köpingsåsen i öster och med en skärgård i Hjälmaren.  Socknen är flack med odlingbygd vid sjön och mossrik skogsbygd.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen och skärvstenshögar. Från järnåldern finns fem gravfält. En runristningar, Skrivarestenen, på ett block har påträffats.

Namnet
Namnet (1291 Wästärmo) innehåller mo, 'sandig mark' vilket ger tolkningen 'den västra mon', eller 'det västra Mo'. Kyrkan ligger vid en sandområde väster om köpingsåsen.

Se även
Västermo församling

Referenser

Externa länkar

Öja-Västermo hembygdsförening

Socknar i Västerrekarne härad
Indelningar i Eskilstuna kommun
Öja socken, Södermanland

Öja socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad, ingår sedan 1971 i Eskilstuna kommun och motsvarar från 2016 Öja distrikt.

Socknens areal är 81,53 kvadratkilometer, varav 81,40 land. År 2000 fanns här 1 038 invånare.  Stora Sundby slott, tätorten Alberga samt sockenkyrkan Öja kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Öja socken har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öja församling och för de borgerliga frågorna till Öja landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Västra Rekarne landskommun som 1971 uppgick i Eskilstuna kommun. Församlingen uppgick 2002 i Västra Rekarne församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Öja, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerrekarne härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Väster Rekarne kompani.

Geografi
Öja socken ligger norr och söder om Hjälmaresund och östra Hjälmaren med kungsörsåsen bildande bas för bron över Hjälmaresund.  Socknen är en skogsbygd med odlingsbygd vid sjön.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen och skärvstenshögar. Från järnåldern finns 16 gravfält och två fornborgar. Två runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet (1314 Öyum) kommer från kyrkbyn och innehåller plural av ö, här i betydelsen 'land vid vatten; upphöjning i sankmark'.

Se även
Öja församling

Referenser

Externa länkar

Öja-Västermo hembygdsförening

Socknar i Västerrekarne härad
Indelningar i Eskilstuna kommun
Samuel Wiraenius

Samuel Wiraenius, född 1647 i Virserum, död 1703 i Växjö, var en svensk överhovpredikant och biskop.

Biografi
Samuel Wiraenius var son till Daniel Petri Lönebergius, som var kyrkoherde i Virserum socken efter sin svärfader Alexander Gryphius som uppges ha tillhört Gripätten. En av hans systrar, Christina, blev gift med efterträdaren i Virserum och stammoder till ätten Nordenankar, och en annan syster Sabina blev stammoder till von Hagendorn. Samuel Wiraenius blev student vid Uppsala universitet, med blev relegerad 1667 och begav sig då till Tyskland för att fullfölja utbildningen. 

Han blev magister i Rostock och anställdes därefter som huspräst hos Gustaf Adolf De la Gardie. Efter en tid som regementspräst vid Livregementet till häst, knöts han till hovet som hovpredikant 1678. Wiraenius kom på mycket god fot med Karl XI och blev den som döpte alla dennes barn, däribland Karl XII och Ulrika Eleonora. Enligt Gabriel Anrep ansåg Karl XI att Wiraenius och Haquin Spegel var hans bästa präster. 1680 utsågs Wiraenius till överhovpredikant, och blev kungens och drottning Ulrika Eleonoras biktfader. Han stödde karolinska enväldet i predikningar, och anförde bland annat kungarätten i 8 kapitlet i Första Samuelsboken i sin predikningar efter 1693 års riksdag.

1688 valdes Wiraenius till biskop av Växjö stift, en post han stannade på till sin hastiga död 1703. Vid jubelfesten i Uppsala 1693 blev Wiraenius teologie doktor. I egenskap av biskop inrättade han ett gymnasium Braheskolan på Visingsö 1692-1693, som uppkallades efter Karl XI, Carolinum. Han ligger begravd i Växjö domkyrka.

Biskop Jesper Svedberg har skrivit en biografi över Wiraenius, där det står att Wiraenius en gång skulle ha skendött och blivit begravd, och räddats till livet av klockaren som hört honom skrika från graven.

Wiraenius var gift med Maria Elisabeth Lagerstierna som var dotter till hovintendenten Johan Herman Winecker nobil. Lagerstierna och Maria Elisabeth Vult. Deras fem barn adlades för faderns förtjänster med namnet Cederstierna.

Källor

 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor
 Svenska Akademiens handlingar ifrån år 1796, artonde delen, Stockholm 1838, s. 12

Biskopar i Växjö stift
Personer från Virserum
Födda 1647
Avlidna 1703
Män
Karl XI:s hov
Wilhelm Maurenbrecher

Karl Peter Wilhelm Maurenbrecher, född 21 december 1838 i Bonn, död 6 november 1892 i Leipzig, var en tysk historiker; son till statsrättsläraren Romeo Maurenbrecher, far till filologen Berthold Maurenbrecher och teologen Max Maurenbrecher. 

Maurenbrecher studerade i Berlin under Leopold von Ranke och i München under Heinrich von Sybel, blev docent i Bonn 1863, extra ordinarie professor 1867 samt ordinarie professor 1868 i Dorpat, 1869 i Königsberg, 1877 i Bonn samt 1884 i Leipzig. Maurenbrecher var en bland de första, som sökte tillgodogöra sig skatterna i det spanska statsarkivet i Simancas, och hans vetenskapliga produktion faller till sin huvuddel inom motreformationens historia. 

Hans mest bekanta arbeten är Karl V. und die deutschen Protestanten 1545-1555 (1865), Studien und Skizzen zur Geschichte der Reformationszeit (1874) samt Geschichte der katholischen Reformation (band 1, 1880; ofullbordad), hans främsta arbete, Geschichte der deutschen Königswahlen (1889) samt Die Gründung des deutschen Reiches 1859-1871 (1892; tredje upplagan 1903). Från 1881 var han utgivare av "Historisches Taschenbuch".

Källor

Tyska professorer i historia
Alumner från Bonns universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Münchens universitet
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer verksamma vid Tartu universitet
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Historiker under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Bonn
Födda 1838
Avlidna 1892
Män
Ugglan
Kungliga flottan

Kungliga flottan kan syfta på:
 Kungliga flottan i Sverige, se Svenska flottan
 Royal Australian Navy – den australiska flottan, se Australiens flotta
 Royal Navy – den brittiska flottan, se Storbritanniens flotta
Råby-Rekarne församling

Råby-Rekarne församling var en församling i Strängnäs stift och i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Församlingen uppgick 2002 i Hällby församling med Tumbo och Råby-Rekarne.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och var till 1962 annexförsamling i pastoratet Tumbo och Råby-Rekarna. Från 1962 till 1 juli 1983 annexförsamling i pastoratet Tumbo, Råby-Rekarne och Torhälla landsförsamling/Hällby. Från 1 juli 1983 till moderförsamling i pastoratet Hällby, Råby-Rekarne och Tumbo. Församlingen uppgick 2002 i Hällby församling med Tumbo och Råby-Rekarne.

Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet  Råby församling.

Kyrkor 
Råby-Rekarne kyrka

Se även
Råby-Rekarne socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Eskilstuna kommun
Råby-Rekarne socken

Råby-Rekarne socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad, ingår sedan 1971 i Eskilstuna kommun och motsvarar från 2016 Råby-Rekarne distrikt.

Socknens areal är 24,22 kvadratkilometer, varav 24,19 land. År 2000 fanns här 194 invånare.   Sockenkyrkan Råby-Rekarne kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Råby-Rekarne socken har medeltida ursprung.  Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Råby socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Råby-Rekarne församling och för de borgerliga frågorna till Råby-Rekarne landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hällby landskommun som 1971 uppgick i Eskilstuna kommun. Församlingen uppgick 2002 i Hällby församling med Tumbo och Råby-Rekarne.

1 januari 2016 inrättades distriktet Råby-Rekarne, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerrekarne härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Väster Rekarne kompani.

Geografi
Råby-Rekarne socken ligger väster om Eskilstuna. Socknen består av slättbygd omgiven av  en småkuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Gravrösen från bronsåldern och gravar från järnåldern är funna. Två fornborgar har påträffats.

Namnet
Namnet (1318 Thraboheradhe) har i efterleden härad, 'bygd' och inbyggarbeteckningen bo. Förleden är thra, 'förträngning, trångt ställe' som syftar på en trångt vattendrag.

Det namnsärskiljande Rekarne las till officiellt 1 januari  1886.

Se även
Råby-Rekarne församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Västerrekarne härad
Indelningar i Eskilstuna kommun
Råby-Rekarne landskommun

Råby-Rekarne landskommun var en tidigare kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Råby-Rekarne socken i Västerrekarne härad i Södermanland när 1862 års kommunalförordningar började gälla den 1 januari 1863.

Landskommunen uppgick vid kommunreformen 1952 i Hällby landskommun vilken 1971 uppgick i Eskilstuna kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Södermanlands län
Indelningar i Eskilstuna kommun
Tumbo socken

Tumbo socken i Södermanland ingick i Västerrekarne härad, ingår sedan 1971 i Eskilstuna kommun och motsvarar från 2016 Tumbo distrikt.

Socknens areal är 47,50 kvadratkilometer, varav 47,42 land. År 2000 fanns här 1 644 invånare.  En del av Kvicksund samt tätorten och kyrkbyn Tumbo med sockenkyrkan Tumbo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tumbo socken har medeltida ursprung. År 1950 överfördes Broby från Torpa socken hit. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tumbo församling och för de borgerliga frågorna till Tumbo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hällby landskommun som 1971 uppgick i Eskilstuna kommun. Församlingen uppgick 2002 i Hällby församling med Tumbo och Råby-Rekarne.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tumbo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerrekarne härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Väster Rekarne kompani.

Geografi
Tumbo socken ligger väster om Torshälla och söder om Mälarfjärdarna Galten och Blacken och genomkorsas av Strömsholmsåsen. Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsbygd i den mellersta delen.

Fornlämningar

Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns 23 gravfält och stensträngar. Två fornborgar, en vid Bogsten, och sju runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet (1291 Thumboherradh) har i efterleden härad, 'bygd' och inbyggarbeteckningen bo. Förleden är 'tun'', 'inhägnad'.

Se även
Tumbo församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Västerrekarne härad
Indelningar i Eskilstuna kommun