kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ivar Österström

Axel Ivar Emanuel Österström (i riksdagen kallad Österström i Härnösand), född 26 augusti 1887 i Skuttunge socken, död 16 december 1943 i Stockholm, var en svensk chefredaktör och riksdagsledamot (folkpartist).

Biografi 
Ivar Österström var son till skomakaremästaren Axel Viktor Österström och Hulda Erika Hedberg. En kort tid var Österström medlem av Socialdemokraterna, då han 1905 deltog i ungdomsförbundets konstituerande kongress, och medverkade i tidningen Folket som redaktör. 

Därefter blev Österström medlem av den borgerliga vänstern som redaktör för Norra Västerbotten (1910–1913). Österström var verksam vid Västernorrlands allehanda från 1913, och dess redaktör från 1916 till sin död. 1913–1915 gjorde han ett mellanspel som redaktör för Norrbottens Tidningen. Österström var Publicistklubbens ordförande de första åren av andra världskriget (1939–1942), samt medlem av Pressrådet (1939–1941).

Han var ledamot av riksdagens andra kammare för Västernorrlands läns valkrets 1922–1924 och 1933-1943, däremellan åren 1925–1933 tillhörde han första kammaren för Västernorrlands läns och Jämtlands läns valkrets. I andra kammaren tillhörde han andra lagutskottet, utrikesutskottet, samt talmanskonferensen från 1939 och utsågs till 2:e vice talman 1940. Han var landstingsledamot från 1919, och riksgäldsfullmäktig 1942.

Österström var under sin tid en av Folkpartiets mest framträdande språkrör, och engagerade sig särskilt för nykterhetsfrågan. Mot socialdemokraterna i regeringsställning förde han en försonande hållning i den så kallade kriskompromissen 1933, i strid mot huvudfåran i partiet, och under samlingsregeringen. I egenskap av ordförande i Publicistklubben och medlem av Pressrådet ställde han sig bakom regeringens tryckfrihetspolitik, och blev därför häftigt angripen av Ture Nerman som nazistisk medlöpare, och av Torgny Segerstedt för att han skulle ha "funnit det i sin ordning" att göra tyskarna "den lilla tjänsten" med permittenttrafiken.

Österström avled hastigt i december 1943 och är begravd på Skogskyrkogården i Gamla Enskede söder om Stockholm. Hans biografi har författats av släktingen Clas Engström, Talmannen gick ut i kylan (1983).

Källor
Sven Swensson, artikel i Svenska män och kvinnor, band 8, Stockholm 1955, s. 550
Tidens kalender 1941: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1940, sid. 137. 
Norran.se - En nazistisk medlöpare?

Noter

Svenska socialdemokrater
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Frisinnade folkpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Andra kammarens vice talmän
Svenska chefredaktörer
Personer från Skuttunge socken
Födda 1887
Avlidna 1943
Män
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Carl Josefsson

Carl Vilhelm "Kalle-Knubb" Josefsson, född 1 september 1895 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 3 november 1974 i Huddinge församling, Stockholms län
, var en svensk ishockeymålvakt.

Josefsson spelade för Kronobergs IK säsongen 1920–1921 och Nacka SK mellan åren 1921 och 1932. Han deltog i Sveriges herrlandslag i ishockey vid de EM i ishockey 1922 där Sverige slutade tvåa och vid de Olympiska vinterspelen 1924 med en fjärdeplats som resultat. Totalt spelade han 12 matcher för Sverige.

Källor

Noter 

Svenska ishockeymålvakter
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1924 från Sverige
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1924
Idrottare från Stockholm
Svenska idrottare under 1900-talet
Män
Födda 1895
Avlidna 1974
Hagaström

Hagaström är en bebyggelse i västra delen av tätorten Gävle i Gävle kommun, cirka 5 km väster om Gävle centrum.

I Hagaström bor det c.a 2 000 invånare. Hagaströms södra gräns representeras av Gavleån, där finns ett vattenkraftverk och i bostadsområdet Duro (Ådalen) ligger en liten badstrand. I norra utkanten av Hagaström ligger Hagaströms skola med låg- och mellanstadium. 200 meter från skolan ligger också Hagaströms idrottsplats. Där tränas både fotboll, ishockey och hastighetsåkning på skridsko. Ett 2,5 km långt elljusspår finns också i anslutning till platsen. I orten finns en matvaruaffär som heter Coop Nära men kallas i folkmun för Konsum. Det finns en pizzeria bredvid Coop.

Från Hagaström kommer barnmusikgruppen Mora Träsk.

Bostadsområden
 Skuggan
 Tegelbruket
 Lindesnäs
 Stenbäck
 Bleke
  Duro
 Gamla Stenbäck

Historia 
Länsman C.F. Engwall i Valbo förvärvade 1855 jord och bildade en egendom kallad Haga eller Haga herrgård som i kombination med strömmen nedanför gav idén till namnet Hagaström. Namnet finner man första gången 1891 när ett tegelbruk anlades av grosshandlaren Sten Nordström från Gävle. Hagaströms Tegelbruks AB hade verksamhet till 1972 efter ett uppehåll 1926-1935, huset revs 1980 och radhus byggdes i området. En järnvägsstation vid Sala-Gysinge-Gävle Järnväg, ritad av Sigge Cronstedt, uppfördes 1900 och revs 1982. Bland företag som etablerades i Hagaström märks Durotapet. 1906 grundades i Hagaström Mindre folkskoleseminariet, vars rektorsgård senare blev mödra- och spädbarnshemmet Wockatzgården. Justus Wockatz, som fått en gata, i närheten där mindre folkskoleseminariet låg, uppkallad efter sig levde 1856-1940 och var folkskoleinspektör 1893-1904.
I en fastighet kallad Lilla Lugnet bodde i flera år Fabian Månsson under sin tid som journalist på Arbetarbladet. En väg i närheten är uppkallad efter honom.

Kända personer från Hagaström
 Thomas Andersson , tränare i Gefle IF fotboll
 Jacob Hjelte, fotbollsspelare
 Inger Källgren Sawela, politiker
 Anders Larsson, ordförande Svenska ishockeyförbundet.
 Johan Markusson, ishockeyspelare
 Eva Melander, skådespelerska. 
 Erik Olsson, fotbollsspelare
 Ellenor Pierre, vinnare av Expedition Robinson 2009.
 Markus Strömbergsson, fotbollsdomare
 Martin Strömbergsson, fotbollsdomare
 Stefan Åsberg, journalist

Källor
Gefle Dagblad

Orter i Gävle kommun
Verner Karlsson (politiker, 1880-1954)

Karl Verner Karlsson, född 12 september 1880 i Grangärde, död 19 december 1954 i Grangärde, gruvarbetare och riksdagsledamot (kommunist och senare socialdemokrat).

Karlsson var fram till mitten av 30-talet medlem i och riksdagsman för Kommunistpartiet. Men från valet 1936 var han riksdagsman för socialdemokraterna.

Karlsson var ledamot av riksdagens andra kammare 1922-1924 och från 1929. Han var även landstingsledamot 1922-1930.

Referenser
Tidens kalender 1941: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1940, sid. 136. 
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Sveriges kommunistiska parti (1921)
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Personer från Grangärde socken
Födda 1880
Avlidna 1954
Män
Svenska gruvarbetare
Fula gubbar

"Fula gubbar" är en poplåt skriven av Magnus Uggla, som Uggla framförde på albumet Den döende dandyn 1986. Sångtexten behandlar ämnet gubbsjuka. Melodin till refrängen är hämtad från stycket "Ceciderunt in profundum" ur kantaten Der Schulmeister av Georg Philipp Telemann.

"Fula gubbar" placerade sig som bäst på fjärde plats på försäljningslistan för singlar i Sverige.

Singeln låg på Trackslistan i fyra veckor under perioden 6 december 1986 till 17 januari 1987 med en fjärdeplats som högsta placering. Den kom också in på Svensktoppen där den låg i 12 veckor under perioden 23 november 1986 till 15 februari 1987, med en topplacering de sex första veckorna.

Magnus Uggla ville göra popmusik i samma anda som Walter Carlos.<ref>Albumkonvolutet till Klassiska mästerverk, Magnus Uggla, 2002</ref>

Övrigt
I Musikministeriet visades 2006 ett inslag om hur signaturmelodin Björnes Magasin'', som dock hade premiär 1987, också påminner om det körverk av Georg Philipp Telemann som 1986 inspirerade Uggla till "Fula gubbar".

1996 framförde Uggla sången vid firandet av kungens 50-årsdag.

Listplaceringar

Referenser

Noter 

Låtar av Magnus Uggla
Låtar framförda av Magnus Uggla
Musiksinglar 1986
Svenskspråkiga sånger
Svensktoppsmelodier 1986
Svensktoppsmelodier 1987
Tracks 1986
Populärmusik baserad på klassiska verk
Karl Mäler

Karl Mäler, född 7 mars 1893 i Ådals-Lidens församling, Västernorrlands län, död 17 mars 1963 i Skarpnäcks församling, Stockholm, redaktör och riksdagsledamot (socialdemokrat).

Mäler var ledamot av riksdagens andra kammare från 1937. Han var även landstingsledamot från 1939.

Referenser
Tidens kalender 1941: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1940, sid. 138.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Födda 1893
Avlidna 1963
Män
Joey Killer

Joey Killer, skriven av Magnus Uggla, är en poplåt som Magnus Uggla framförde på albumet Den döende dandyn 1986.

Sångtexten, som speglar en samtid där hårdrock och heavy metal blivit populärt, driver med en vanlig bild av de brukade klassas som typiska "hårdrockare", och hur många av dessa utåt försöker framstå som tuffa men egentligen vill vara hos mamma.

Många trodde att Joey Killer skulle föreställa Joey Tempest i Europe, men Magnus Uggla sade att det är fel. Idén fick han av Ola Håkansson som sett en repetition med Noice, som repade "I natt é hela stan vår" på hög volym, och plötsligt öppnades replokalens dörr och där stod mamma med bullar, och rykande choklad .

Singeln toppade den svenska singellistan under perioden 24 september – 5 november 1986 och blev Magnus Ugglas första singeletta i Sverige.

Melodin testades på Trackslistan, där den låg i fem veckor under perioden 20 september 1986 – 17 januari 1987, där den toppade listan under andra och tredje veckan där. Melodin testades också på Svensktoppen, där den låg i nio veckor under perioden 12 oktober – 7 december 1986 , och låg på andra plats de sex första veckorna som högsta placering där. Med Joey Killer låg Magnus Uggla för gången både på Svensktoppen och Trackslistan.

Listplaceringar

Listföljd

Referenser

Noter 

Låtar av Magnus Uggla
Låtar framförda av Magnus Uggla
Musiksinglar 1986
Svensktoppsmelodier 1986
Svensktoppsmelodier 1987
Tracks 1986
Svenskspråkiga sånger
Singelettor i Sverige
Baby Boom (sång)

"Baby Boom", text av Magnus Uggla och musik av Magnus Uggla och Anders Henriksson, är en poplåt som Magnus Uggla framförde på albumet 35-åringen. Sångtexten speglar en samtid där högkonjunktur rådde i Sverige och barnafödandet ökade. Alla i Magnus Ugglas umgänge skaffade också barn under denna period, och överallt talades barn. Recensenterna tyckte det var ett grovt övertramp, men Magnus Uggla menade 2002 att han aldrig träffade en tjej som tagit illa.

Singeln låg som bäst på 15:e plats på den svenska singellistan.

Melodin testades på Trackslistan, där den låg i fem veckor under perioden 2 december 1989–6 januari 1990, med 12:e plats som bästa placering. Melodin testades också på Svensktoppen, där den låg i 14 veckor fram till den 1 april 1990.

Listplaceringar

Referenser

Noter 

Låtar av Anders Henriksson
Låtar av Magnus Uggla
Låtar framförda av Magnus Uggla
Musiksinglar 1989
Svensktoppsmelodier 1990
Tracks 1989
Svenskspråkiga sånger
Utfiskning

Utfiskning är när fiskbeståndet nästan försvunnit i ett område.

Orsaker
Utfiskning beror på att det fiskas upp för mycket fisk. Begreppet innebär att fisken fiskas upp snabbare än den tillåts föröka sig, varpå den tar slut. Torsken är en av de utrotningshotade fiskarna i Östersjön.

Sedan 1950 har vi ökat våra fångster från 18 miljoner metriska ton till runt 100 miljoner metriska ton. Det är över en femdubbling på 50 år, detta har resulterat i att tre fjärdedelar av fiskeplatsernas yta i världen är eller hotas av att bli uttömda på fisk. Många större fiskar så som torsken har nästan blivit utrotade på grund av fiskeindustrins extrema tillväxt. De större fiskarna hinner inte reproducera sig och därför försvinner beståndet av arten i takt med att den blir fiskad i allt större kvoter.

Ålen och ålfisket har i Europa minskat under en längre tid. Rekryteringen från Atlanten minskade under 1980-talet till ca 10% av vad den hade varit. Under 2000-talet har rekryteringen minskat ytterligare. Fångsterna har minskat gradvis under senare delen av 1900-talet. Dessa trender är gemensamma över nästan hela utbredningsområdet. Orsakerna till beståndsminskningen är bland annat föroreningar, förlust av lämpliga uppväxtområden och överexploatering.

Se även
 Bifångst
 Biologisk mångfald
 Catch and release
 Förenta nationernas havskonferens
 Livshistorieteori
 Långrev
 Not (fiskeredskap)
 Trålare
 Valkokeri
 Överbefolkning

Fotnoter

Externa länkar
 Havet.nu -- Överfiske
 National Geographic -- Overfishing

Fiske
Miljöförstöring
Ska vi gå hem till dig

"Ska vi gå hem till dig", skriven av Lasse Tennander, är en kärleksballad som ursprungligen framfördes av Lasse Tennander själv på hans debutalbum Lars Vegas 1974.

Coverversioner

Magnus Uggla
En coverversion av Magnus Uggla från albumet Allting som ni gör kan jag göra bättre 1987 blev en hit och testades på Svensktoppen, där den låg i 12 veckor under perioden 20 mars-12 juni 1988, med tredjeplats som högsta placering.

Miio med Ayo
En covertolkning av Miio med Ayo, på albumet På vårt sätt, misslyckades den 30 november 2003 med att ta sig in på Svensktoppen.

Andra versioner
Låten har också spelats in av svenska dansband, bland andra Streaplers 1988 på albumet Streaplers 88. samt Rolandz, med Robert Gustafsson, på albumet Jajamen, som kom i mars 2010.

Listplaceringar

Miio med Ayo

Källor

Låtar framförda av Magnus Uggla
Svensktoppsmelodier 1988
Sånger 1974
Svenskspråkiga sånger
Lindi (region)

Lindi är en av Tanzanias 26 regioner och är belägen i den sydöstra delen av landet, med kust mot Indiska oceanen. Den har en beräknad folkmängd av 905 480 invånare 2009 på en yta av 67 000 km². Administrativ huvudort är staden Lindi. Lindiregionen bildades den 1 juli 1972, från att tidigare varit en del av Mtwara. Selous viltreservat, världens näst största naturreservat, omfattar en stor del av regionens västra delar.

Administrativ indelning
Regionen är indelad i sex distrikt:
Kilwa
Lindi landsbygd
Lindi stad
Liwale
Nachingwea
Ruangwa

Urbanisering 
Regionens urbaniseringsgrad beräknas till 23,65 % år 2009, en uppgång från 22,56 % året innan. Den största staden i regionen är Lindi, med ytterligare två orter över 10 000 invånare.

Källor 

Tanzanias regioner
Det hjärta som brinner

Det hjärta som brinner, är en poplåt, skriven av Per Gessle och som i original spelades in av popgruppen Gyllene Tider på albumet "Moderna Tider" 1981. Den 26 mars 1981 utsågs melodin till "Veckans smash hit" på Poporama.

Gyllene Tider spelade också in sången med text på engelska, som "This Heart's on Fire". Gruppen kallade sig då "Modern Times".

Popgruppen Miio spelade 2003 in en cover på den på albumet "På vårt sätt" . Marc Almond har även live framfört en engelsk version av låten, då kallad "A Place Full of Heartache".

Referenser

Låtar av Per Gessle
Låtar framförda av Gyllene Tider
Sånger 1981
Svenskspråkiga sånger
Stowięcino

Stowięcino (tyska: Stojentin) är en liten by nära Słupsk i norra Polen. Byn har ungefär 400 invånare, främst bönder. Byn lider av en mycket hög arbetslöshet. Byn är även känd för att vara den polske politikern Andrzej Leppers hemstad.

Externa länkar 

Byar i Pommerns vojvodskap
Regn hos mej

Regn hos mej är en poplåt skriven av Orup, som i original framfördes av Orup själv på albumet "2" 1989. Singeln placerade sig som bäst på åttonde plats på den svenska singellistan. 1-8 juli 1989 toppade melodin även Sommartoppen.

Popgruppen Miio spelade 2003 in en cover på den på albumet "På vårt sätt". 2006 tolkade Shirley Clamp den på sitt coveralbum "Favoriter på svenska". Erik Linder spelade 2009 in låten på albumet Inifrån. Senare insjungningar av låten har ofta haft titelstavningen "Regn hos mig".

Listplaceringar

Källor

Låtar av Orup
Musiksinglar 1989
Svenskspråkiga sånger
På vårt sätt (album av Miio)

På vårt sätt är ett coveralbum från 2003 av popgruppen Miio, bestående av svenskspråkiga pophits, många inom genren svensk pop. På den svenska albumlistan placerade sig albumet som högst på 15:e plats.

Låtlista
"Hänger utanför din dörr" (Miio feat. Nico) - 3:37
"När vi två blir en" (Miio feat. Daddy Boastin') - 3:23
"Vara vänner" - 3:57
"Kom och värm dig" (Miio feat. Nico) - 3:25
"Vi ska gömma oss i varandra" - 3:33
"Fantasi" (Miio feat. Ayo) - 3:02
"Ska vi gå hem till dig" (Miio feat. Ayo) - 3:19
"Precis som du" - 4:07
"Regn hos mig" - 3:07
"Det hjärta som brinner" - 3:52
"När alla vännerna gått hem" - 3:34

Listplaceringar

Källor

Svenska coveralbum
Musikalbum 2003
Svenskspråkiga musikalbum
Debutalbum 2003
Svenska debutalbum
Jelena Lichovtseva

Jelena Aleksandrovna Lichovtseva, född 8 september 1975 i Almaty, Kazakstan är en rysk högerhänt före detta professionell tennisspelare.

Tenniskarriären
Jelena Lichovtseva blev professionell spelare på WTA-touren 1992. Hon har till juli 2008 vunnit 3 singel- och 27 dubbeltitlar på touren. Bland meriterna märks 2 titlar i Grand slam-turneringar, båda i mixed dubbel. Hon har också deltagit i ytterligare 7 dubbel/mixed dubbel-finaler i GS-turneringar. Som bäst rankades hon på 15:e plats i singel (oktober 1999) och på tredje plats i dubbel (september 2004). Hon har i prispengar spelat in $6,230,176 amerikanska dollar.  

Hon deltog i det ryska Fed Cup-laget 1995-97 och 1999-2004.

Spelaren och personen
Jelena Lichovteva föddes i Kazakstan vid Kaspiska havet som dotter till en rysk affärsman och hans hustru. Hon är sedan september 1999 gift med Michael Baranov och bor numera i Moskva.    

Hennes favoritunderlag är hard-court.

Förutom tennis tycker hon om fotboll och ishockey. Hon tycker också om att simma.

Grand Slam-titlar
Australiska öppna
Mixed dubbel - 2007 (med Daniel Nestor) 
Wimbledonmästerskapen
Mixed dubbel - 2002 (med Mahesh Bhupathi)

Övriga WTA-titlar
Singel
2004 - Forest Hills
1997 - Gold Coast
1993 - Montpellier 
Dubbel
2007 - Hobart (med Jelena Vesnina)
2006 - Auckland (med Vera Zvonareva) Warszawa (med Anastasija Myskina)
2005 - Gold Coast (med Magdalena Maleeva), Tokyo [Pan Pacific] (med Janette Husarova), Berlin (med Vera Zvonareva), Kolkata (med Anastasija Myskina)
2004 - Gold Coast, Doha (båda med Svetlana Kuznetsova), Linz (med Janette Husarova)
2003 - Hobart (med Cara Black), Hyderabad (med Iroda Tulyaganova)
2002 - Sarasota (med Jelena Dokic)
2001 - Hobart, Hamburg, Rom, Birmingham, San Diego, New Haven (alla med Cara Black), Leipzig (med Nathalie Tauziat)
1999 - Sydney, Strasbourg (båda med Ai Sugiyama), Hilton Head (med Jana Novotna)
1998 - Gold Coast, Luxembourg, Leipzig, Philadelphia (alla med Ai Sugiyama).

Referenser
WTA, spelarprofil

Ryska tennisspelare
Kvinnor
Födda 1975
Levande personer
Personer från Almaty
Lindi

Lindi är en stad i sydöstra Tanzania, och är den administrativa huvudorten för regionen med samma namn. Staden är belägen vid Lukulediflodens mynning vid Indiska oceanens kust, och har endast en liten flygplats samt en mindre hamn. Vägförbindelserna till och från staden är svårframkomliga under regnperioder, men pågående vägprojekt norröver mot Dar es-Salaam är tänkta att åtgärda detta.

Stad och distrikt
Lindi är ett av regionens sex distrikt, Lindi stad (engelska Lindi Urban, swahili Lindi Mjini), med en beräknad folkmängd av 61 318 invånare 2009 på en yta av 239,78 km². Distriktet är indelat i tretton mindre administrativa enheter, shehia. 

Lindis centrala, urbaniserade område omfattar nio urbana shehia samt delar av ytterligare fyra. Området hade 29 178 invånare vid folkräkningen 2002. Detta motsvarade 71,04 % av distriktets totala invånarantal på endast lite mer än 5 % av dess yta.

Källor

Orter i Tanzania
Hem ljuva hem (film)

Hem ljuva hem är en svensk dramafilm från 2001. För manus och regi står Dan Ying. Filmen handlar om Kent, spelad av Michael Nyqvist, som misshandlar sin fru Sara, spelad av Kristina Törnqvist och deras gemensamma son Stefan, spelad av Anastasios Soulis. En dag sker en olycka som helt ändrar perspektiven och familjesituationen. 

Filmen hade biopremiär 9 mars 2001 i Sverige och är tillåten från 15 år.

Rollista
Michael Nyqvist - Kent 
Kristina Törnqvist - Sara 
Anastasios Soulis - Stefan 
Alexandra Rapaport - Eva 
Mats Blomgren - Daniel
Lars Väringer - Tommy 
Anna Bjelkerud - Elisabeth 
Anna Eidem - Gunilla 
Frederik Nilsson - Fredrik Odhage 
Katarina Weidhagen - Linda 
Michalis Koutsogiannakis - Saras läkare 
Cecilia Nilsson - Sonja 
Viveka Enander - Margareta 
Tone Helly-Hansen - personal på kvinnojouren 
Peter Ojala - Kjell 
Eric Voge - fotbollstränaren 
Jonas Mosesson - Pontus 
Maria Loheden - sjukgymnast 
Jeanette Soprani - sjukgymnast 
Anita Hansson - sjuksköterska

Externa länkar
 
 

Filmer 2001
Svenska dramafilmer
Erikslund, Uppsala

Erikslund, mindre stadsdel i Uppsala belägen väster om stadens centrala delar. Stadsdelsnamnet har minskat i användning under senare decennier och området räknas i dag ofta som en del av västra Bortre Luthagen. Erikslund avgränsas ungefärligen av Tiundagatan, Tiundaskolan, Sibyllegatan och Luthagsesplanaden.

Erikslund var i slutet av 1800-talet en av de arbetarstadsdelar som tillkom utanför Uppsalas stadstullar. 1876 Inköptes området Erikslund av arrendatorn Per-Erik Eriksson från Hellby.

Kvarteret Stammen i Erikslund har fått sitt namn efter soldat Carl Adolf Stam, som 1878 var en av de första att bygga ett hus i Eriklund vid Sibyllegatan. Han namngav även Stamgatan, som tidigare var namnet på Geijersgatans norra del innan Geijersgatan förlängdes upp till Erikslund.

Denne lät avstycka och sälja marken, omkring 6 hektar och tjänade gott om pengar på affären. 1888 etablerades S:t Eriks Lervarufabriker på Blomgatan 9, fabriken kom att bli arbetsgivare för många i Erikslund. Erikslund låg på denna tid mitt ute på åkern, skiljd från övrig bebyggelse i Uppsala. Bebyggelsen blev främst enkel kåkbebyggelse, och 1905 ändrades byggnadsbestämmelserna för området för att få området att se mindre schabbigt ut, först på 1940-talet kom bebyggelsen i Erikslund att växa ihop med Uppsalas centralare delar.

Vid sidan av andra förorter som Eriksdal, Enhagen, Stabbylund och Peterslund var Erikslund vid denna tid en arbetarförort med dåligt rykte.

Bebyggelsen i Erikslund består till stor del av radhus från omkring 1980 samt av flerfamiljshus från 1900-talets mitt. Mycket lite av den äldre bebyggelsen finns bevarad. Länge låg Erikslund avskiljt från resten av Uppsala, men på 1930-/1940-talet bebyggdes åkrarna mellan Erikslund och Luthagen.

Noter 

Stadsdelar i Uppsala
Stanisław Moniuszko

Stanisław Moniuszko, född den 5 maj 1819 i Ubiel nära Minsk, död den 4 juni 1872 i Warszawa, var en polsk tonsättare, dirigent och musikpedagog. Moniuszkos viktigaste bidrag var utveckling av polsk nationell opera som ofta använde sig av folkliga teman. Hans opera Halka ses som Polens nationalopera.

Biografi 
Moniuszko studerade komposition i Berlin (1837-1840) där hans sånger till den polske poeten Adam Mickiewiczs text fick framgång hos publiken. År 1840 återvände han till Polen och gifte sig med Aleksandra Müller. Han arbetade till en början som organist i Vilnius och pianolärare, samt bidrog till att sprida konstmusik i trakten. Moniuszko umgicks med romanförfattaren Józef Ignacy Kraszewski och teaterförfattaren Aleksander Fredro (båda betraktas idag som viktiga polska författare). Författarna stimulerade hans intresse för scendramatisk musik. 

År 1848 uppförde Moniuszko en tidig tvåaktsversion sin mest kända opera Halka. Politisk turbulens i Polen, som då var delat mellan Preussen, Ryssland och Österrike, gjorde det omöjligt att visa polsk opera med nationella teman förrän 1858, då hans fyraktsversion av Halka sattes upp i Warszawa och blev stor succé. Operan uppfördes därefter i Prag, Moskva och Sankt Petersburg.

Efter operorna Flis (Flottaren) (1858), Hrabina (Grevinnan) (1860) och Verbum Nobile (1861), hade hans andra opera viktiga opera premiär år 1865 - Straszny dwór (Den hemsökta herrgården), som fick ett lika entusiastiskt mottagande som Halka.

Stanisław Moniuszko dog 1872 av en hjärtattack och är begraven på Powązki kyrkogården i Warszawa.

Noter och referenser 

Polska operatonsättare
Polska klassiska kompositörer
Polska dirigenter
Polska musikpedagoger
Födda 1819
Avlidna 1872
Män