kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Triple-play

Triple-play, branschbenämning på pakettjänst för IP-telefoni, bredband och TV i samma förbindelse. Triple-play har utvecklats parallellt med att bredband har byggts ut i allt större omfattning. Avregleringen av telefonibranschen samt ett kraftigt ökat antal leverantörer av de tre olika teknikerna har gjort att flera marknadsaktörer försöker ta marknadsandelar genom att erbjuda de tre delteknikerna tillsammans som ett paket.

Teknik

Telefoni 
Den vanligaste tekniken för telefonidelen av triple-play är en kombination av optofiber och xDSL-teknik. För längre förbindelser litar man till optofiberkabel och därefter övergår man till kopparkabel, d.v.s. den vanliga telefonledningen. Kabel-TV-operatörer använder sig av en liknande teknik, HFC, där kopparkabeln mellan närmaste telestation och abonnenten är utbytt mot koaxialkabel mellan huvudcentralen och abonnenten. Telefoni kan också överföras på traditionellt sätt via kopparkabel (POTS) eller genom Voice over IP (VoIP), d.v.s. IP-telefoni. I ett kabel-TV-nätverk utgörs alltid telefonitekniken av VoIP.

TV 
TV via en xDSL-förbindelse bygger på IP-TV där signalen sänds till abonnenten i MPEG-2-format. I ett kabel-TV-nätverk (HFC) kan signalen vara antingen digital eller analog eller en blandning av de båda. Denna teknik gör att man kan införa Pay-per-view-system, d.v.s. ett system där kunden själv beställer vad man vill se och när. Hos abonnenten står en STB, Set-Top'Box, i dagligt tal en "digitalbox".

Internet 
Höghastighetsinternet överförs med transporttekniker som ATM eller DOCSIS, oftast genom en 10BASE-T Ethernet-signal till abonnenten.

Nybyggnation 
Fortfarande byggs det svenska telenätet i stor utsträckning som ett kombinerat koppar- och fibernät, men det blir allt vanligare att bostäder ansluts direkt till fiberteknik. Detta blir mer kostnadseffektivt eftersom man slipper kostnader för anpassning till andra nättyper och istället utnyttjar ett nät för all informationsöverföring. En nackdel kan vara att accessnätet helägs av olika leverantörer, vilket kan reducera möjligheten för en abonnent att fritt välja operatör. Fibernät har sällan eller aldrig redundans för strömavbrott - när strömmen går fungerar helt enkelt inte telefonen, vilket ur säkerhets- och sårbarhetssynpunkt kan vara en nackdel.

Utmaningar

Ekonomi 
Då en leverantör skall erbjuda triple-play är det inte i första hand en teknisk utmaning utan framför allt en ekonomisk chanstagning. Ett företag som skall leverera triple-playtjänster måste, för att satsningen skall vara kostnadseffektiv, inte bara kunna erbjuda bra teknik utan även ha bra erbjudanden (till exempel TV-programpaket eller billig telefoni till utvalda destinationer) och kunna rulla ut sina erbjudanden där det finns kundunderlag.

Teknik 
Telefoni, TV och höghastighetsinternet uppför sig på olika sätt i en förbindelse och har inte samma bandbredd. Telefoni är till exempel känsligt för jitter och paketförluster påverkar data- och TV-signaler. Detta gör att näten måste ha en viss Quality of Service, d.v.s. tekniskt sett kunna möta olika mängder trafik i en förbindelse.

Se även 
 Quadruple-play
 Multi-play

Telekommunikation
Eric Schlosser

Eric Schlosser är en amerikansk journalist och författare. 
Han är mest känd för sin bok Snabbmatslandet (Fast Food Nation: The Dark Side of the All-American Meal) som behandlar snabbmat i främst USA, dess produktion och påverkan på människors liv och hälsa. Boken började som en artikel i tidningen Rolling Stone Magazine. Den har filmatiserats och hade premiär 19 maj 2006 i Cannes.
Boken kom före Morgan Spurlocks film Super Size Me där han finns med på extramaterialet på dvd-utgåvan där han diskuterar snabbmatsindustrin med Spurlock. 

Han föddes i New York 1959 och växte upp där, men familjen flyttade senare till Los Angeles. Pappan var före detta advokat, men blev senare chef på NBC 1974. Han studerade amerikansk historia på Princeton University och Brittiska imperiets historia vid universitetet i Oxford. Sedan arbetade han för ett filmföretag i New York innan han började med den journalistiska banan på tidningen Atlantic Monthly i Boston.

Nu bor han i Kalifornien och arbetar på en ny bok om fängelsesystemet. Han är gift med Robert Redfords dotter Shauna och har två barn.

I maj 2006 släppte han tillsammans med Charles Wilson en barnvarint av Snabbmatslandet med titeln "Chew On This" (Tugga på det här). Det tillsammans med att filmatiseringen av boken var färdig och premiärvisades gjorde att snabbmatsindustrin lanserade en kampanj riktad mot honom och hans arbete.
Hemsidan Bestfoodnation är ett led i kampanjen.

Källor

Noter 

Engelskspråkiga författare
Amerikanska författare
Matskribenter
Män
Födda 1959
Levande personer
Alumner från Oriel College, Oxford
Alumner från Princeton University
Alexandramannen

Atheer as-Suhairy (ibland transkriberat som as-Suhairy), även känd som Alexandramannen, född den 8 juli 1975 (enligt honom själv född 1973) i Irak, är en irakisk-svensk sexualbrottsling.

Brott och dom
As-Suhairy, som kom till Sverige 1992, sökte upp sina offer på Internet och inriktade sig på yngre flickor. Han dömdes den 14 juli 2006 av Malmö tingsrätt till elva års fängelse för våldtäkt, grovt sexuellt utnyttjande av underårig, misshandel, sexuellt tvång och förförelse av ungdom, samt till utvisning på livstid efter avtjänat straff. As-Suhairy förpliktades även betala nästan 2,4 miljoner kronor i skadestånd. 

Hovrätten sänkte senare straffet till tio års fängelse. Domen överklagades till Högsta domstolen som den 11 juni 2007 meddelade att man inte medgav prövningstillstånd utan att hovrättens dom skulle gälla.

Tidigare domar
Al-Suhairy dömdes 1999 av Sundsvalls tingsrätt för grovt sexuellt ofredande. 2002 dömdes han av Gävle tingsrätt till skyddstillsyn för förförelse av ungdom.

Frisläppning och utvisning
I början av december 2011 hade han avtjänat halva sitt fängelsestraff och utvisades till sitt födelseland Irak.

Referenser

Vidare läsning

Födda 1975
Män
Irakiska brottslingar
Levande personer
Medeltida värmeperioden

Den medeltida värmeperioden var en period på medeltiden mellan ungefär år 950 och 1250 då medeltemperaturen åtminstone i Europa, på Grönland, i Japan, i Kina, i Sibirien och på Nya Zeeland var högre än historiskt. Begreppet infördes 1965 av den brittiske klimatforskaren Hubert Horace Lamb (1913–1997), som uppskattade att temperaturen 1100–1200 e.Kr. varit 1–2 °C varmare än årsmedeltemperaturen 1931–1960. Lambs resultat gällde dock endast västra Europa. I den nyare forskningen är det omdiskuterat huruvida den medeltida värmeperioden var global och hur temperaturen var i förhållande till dagens.

Många studier har visat att temperaturen varierade i olika regioner och att skillnaden i global temperatur var mycket liten (och något kallare) jämfört med nu. Andra studier har istället visat att den medeltida värmperioden hade temperaturer som var högre än dagens. Kunskapen om en eventuell medeltida värmeperiod på södra halvklotet är fortfarande mycket bristfällig. Flera nyare studier antyder dock att en medeltida värmperiod även förekom på södra halvklotet.

Den medeltida värmeperioden följdes av Lilla istiden cirka 1350–1860 som var den kallaste klimatperioden sedan senaste istidens slut. I västra Nordamerika tycks den Lilla istiden först ha tagit slut omkring 1920.

Referenser 

Jordens klimathistoria
Åsa Nilsonne

Åsa Maria Nilsonne, född Sjölin 25 januari 1949, är en svensk psykiater. Hon är professor emerita i medicinsk psykologi vid Karolinska Institutet, författare av facklitteratur, kriminalromaner och skönlitterära romaner samt översättare. 

Åsa Nilsonne är dotter till diplomaten Åke Sjölin och har vuxit upp i Libanon, Etiopien, Thailand och Sverige.

Hennes bästsäljande fackbok är Vem är det som bestämmer i ditt liv? Om medveten närvaro. Medveten närvaro är en översättning av engelskans mindfulness. I En passande död (2013) behandlar Nilsonne frågan om att skaffa sig en lämplig tid att dö, medan "livet är värdigt".

Huvudpersonen i hennes deckare är polisinspektör Monika Pedersen.

Hon har även en podcast, Smärtpunkter, som behandlar ämnet smärta och undersöker varför människor har ont och vad de kan göra åt det.

Bibliografi

Kriminalromaner om Monika Pedersen
1991 – Tunnare än blod
1992 – I det tysta
2000 – Kyskhetsbältet
2003 – Bakom ljuset
2006 – Ett liv att dö för

Övriga romaner
2002 – Smärtbäraren
2013 – En passande död
2015 – H

Facklitteratur
2002 – Dialektisk beteendeterapi vid emotionellt instabil personlighetsstörning (med Anna Kåver)
2004 – Vem är det som bestämmer i ditt liv? Om medveten närvaro
2007 – Tillsammans: om medkänsla och bekräftelse (med Anna Kåver)
2009 – Mindfulness i hjärnan
2009 – Zelda och meningen med att ha hund (med Ulla Montan)
2020 – Mindfulness utan flum

Priser och utmärkelser 
2000 – Polonipriset

Referenser

Externa länkar

 Officiell webbplats
 

Svenska professorer i psykiatri
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Sommarvärdar 2008
Svenska kriminalförfattare
Svenskspråkiga författare
Kvinnor
Födda 1949
Levande personer
Svenska självhjälpsförfattare
Quadruple-play

Quadruple-play är en term som används i kommunikationssammanhang då trådlös kommunikation är ytterligare ett sätt att leverera telefoni, bredband och tv i samma förbindelse. Det är utvecklingen inom standarderna CDMA, WCDMA och GSM som genom att använda 3G-, 4G- eller UMTS-nät möjliggör för operatörer att leverera även trådlösa tjänster. På detta sätt kan en leverantör ta ytterligare marknadsandelar jämfört med om man endast kan erbjuda triple-playtjänster.

Se även
Triple-play
Multi-play

Telekommunikation
Multi-play

Multi-play är ett samlingsnamn för den teknik som möjliggör överföring av flera olika typer av telekommunikation över samma förbindelse, till exempel telefoni, bredband, internet och mobiltelefoni. Det är främst utvecklingen inom transmissionsteknik och standarderna CDMA, WCDMA och GSM som genom att använda 3G-, 4G- eller UMTS-nät möjliggör för operatörer att leverera även trådlösa tjänster.

Se även
Triple-play
Quadruple-play

Telekommunikation
18 Melpomene

18 Melpomene är en stor ljus asteroid. 18 Melpomene var den 18:e asteroiden man upptäckte och den upptäcktes av John Russell Hind den 24 juni, 1852 i London. Detta var den femte asteroiden han upptäckte. Melpomene är namngiven efter en musa inom den grekiska mytologin.

Melpomene består troligtvis av silikater och metall.

Ljuskurveanalyser ger att Melpomene har plana ytor och en oregelbunden, icke-konvex form. Bilder tagna av rymdteleskopet Hubble visar upp en stor variation i ytans ljusheten.

Måne ? 
Melpomene ockulterade stjärnan SAO 114159 den 11 december, 1978. Vid denna ockultation upptäckte man en möjlig satellit med en diameter på minst 37 km. Den fick den tillfälliga beteckningen S/1978 (18) 1. Melpomene observerades med Rymdteleskopet Hubble år 1999. Man lyckades få fram Melpomenes form men man fann ingen satellit.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Asteroidmånar
Astronomiska upptäckter av JR Hind
Astronomiska upptäckter 1852
Typ (biologi)

Typ är ett begrepp inom taxonomi.

Användning 
Användandet och appliceringen av typer regleras inom zoologin av International Commission on Zoological Nomenclature (ICZN) som ger ut referensverket "International Code on Zoological Nomenclature" ofta kallad för Koden. Inom botaniken finns motsvarigheten i International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (ICN), vilken underhålls av International Association of Plant Taxonomy.

Enligt ICZN är typ en term som används som ett ord eller bildar en del av ett sammansatt ord för att beteckna ett speciellt exemplar eller taxon. En typ fungerar således som referens för definitionen av ett specifikt taxon. Det innebär att om man skulle vilja veta vad auktorn till Kockelella variabilis menade med just det namnet, måste man alltid gå tillbaka till den relevanta typen för vidare jämförelse. I det ovan nämnda fallet är den publicerad av Otto Walliser 1957.

Termonologi

Typer 
Det finns olika ordningar av typer, beroende på om den ursprungligen typen, den så kallade holotypen, finns bevarad eller inte. De fysiska typerna finns förvarade i samlingar vid olika museer och universitet och är de viktigaste referenssamlingarna vad gäller alla de organismer som finns och har funnits på jorden.

 Allotyp – en paratyp av motsatt kön till holotypen.
 Epityp – ett exemplar eller en illustration som utses att representera taxonet när holotypen, lektotypen eller en tidigare utsedd neotyp, eller allt originalmaterial associerat med ett giltigt namn, påvisligen är tvetydigt och inte kan identifieras med avseende på de egenskaper som är avgörande (Exempelvis om två växttaxa endast kan skiljas på fröna och det inte finns några frön i typmaterialet, kan man utse en epityp med frön som representerar det befintliga taxonet).
 Hapantotyp – ett eller flera preparerade exemplar som representerar olika stadier i ett djurs livscykel, som tillsammans bildar typen.
 Holotyp – ett preparerat exemplar eller individ av växt eller djur som representerar ett vetenskapligt namn. Hos växter är det vanligen i form av ett herbarieexemplar.
 Isotyp – en dubblett av holotypen.
 Klontyp – ett levande exemplar av holotypen eller neotypen. Används sällan och är inte ett fullt accepterat begrepp.
 Lektotyp – ett i efterhand utvalt exemplar bland flera syntyper som får representera ett vetenskapligt namn på djur eller växt. 
 Neotyp – där alla andra typer har försvunnit eller saknas kan man ibland utse en neotyp, en ny typ. 
 Paralektotyp de exemplar av tidigare syntyper som blir kvar efter man utsett en lektotyp.
 Paratyp – andra exemplar än holotypen på vilket originalbeskrivningen grundas. En paratyp behöver inte komma från samma lokal som holotypen och får inte användas till neotyper eller lektotyper.
 Syntyp – före 1958 behövde man inte utse en holotyp och isotyper vid vetenskapliga beskrivningar utan alla exemplar blev likvärdiga syntyper. Lektotyper utses ofta ur syntyp-material.

Annan användning 
Typart – art vars namn legat till grund för det överordnade gruppnamnet (släktnamnet)
Monotypisk – släkte som endast omfattar en enda art

Referenser 

Systematik
Taxonomi
19 Fortuna

19 Fortuna eller A902 UG är en av de största asteroiderna. Fortuna var den 19:e asteroiden som man upptäckte och den upptäcktes av John Russell Hind den 22 augusti, 1852 i London. Detta var den sjätte asteroiden som han upptäckte. Fortuna är uppkallad efter lyckans gudinna i romersk mytologi.

Rymdteleskopet Hubble observerade Fortuna år 1993. Man fann att den hade en skenbar diameter på 0,20 bågsekunder (4,5 pixlar i Planetary Camera) och att den nästan var helt rund. Man letade också efter satelliter, men man fann inga .

Fortunas sammansättning är lik Ceres: en mörk yta sammansatt av enkla karbonater. Andelen vatten är cirka sju procent. Fortuna har ockulterat stjärnor flera gånger.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av JR Hind
Astronomiska upptäckter 1852
Burton Gillett

Burton F. Gillett, född 15 oktober 1891 i Elmira i delstaten New York i USA, död 28 december 1971, var en amerikansk animatör och regissör av animerade kortfilmer. Bland hans mest kända verk återfinns Oscarsvinnaren Tre små grisar från 1933, och Musse Pigg i Sing-Sing (The Chain Gang) från 1930, som innebar Plutos första framträdande.

Karriär 

Under 1910- och 1920-talet jobbade för tre av den tidiga amerikanska animationens stora aktörer; William Randolph Hearsts International Film Service, John Randolph Brays Bray Studios och Max Fleischers Out of the Inkwell Films. I kölvattnet av succén med Musse Pigg sökte Walt Disney Productions sökte nya animatörer och 1929 kom även Gillett att ansluta sig. Här kom han att jobba på båda studions filmserier, förutom Musse Pigg även Silly Symphonies, där han skapade filmerna om de tre små grisarna. 

1934 lämnade han Disneys studio och sökte sig istället till den mindre Van Bueren Studios. När Van Bueren lade ned sin verksamhet 1936 gick Gillett tillbaka till Disney för ett tag, och gjorde bland annat den Oscarsnominerade Jättens överman från 1938. Vid slutet av 1930-talet gjorde han även ett mindre antal film för Walter Lantz Productions, bland annat för filmserien Andy Panda, innan han drog sig tillbaka för gott.

Källor

Externa länkar 
 
 

Amerikanska animatörer
Personer från Chemung County
Födda 1891
Avlidna 1971
Män
Dick Lundy

Richard "Dick" Lundy, född 14 augusti 1907 i Sault Ste. Marie i Michigan, död 7 april 1990, animatör och regissör, och en av amerikansk animations mest produktiva gestalter.

Karriär
Lundy kom att arbeta för tre av den amerikanska animationens guldålders största animationsstudior; Walt Disney Productions (där han bidrog till flera filmer med både Musse Pigg och Kalle Anka, bland annat den första filmen med Kalle Anka, Den kloka hönan), Walter Lantz Productions och MGM Cartoon Studio. Vid slutet av 1950-talet lämnade han kortfilmsanimationen och anslöt sig till Hanna-Barbera Productions, där han fram till pensioneringen på 1970-talet jobbade på flera av USA:s än idag mest kända tecknade TV-serier.

Under sin karriär kom Lundy att arbeta med en lång rad klassiska figurer: Musse Pigg, Kalle Anka, De tre små grisarna, Andy Panda, Hacke Hackspett, Bruno Björn, Droopy, Familjen Flinta, Yogi Björn, Huckleberry Hund, Jetsons och Scooby-Doo.

Källor

Externa länkar

Amerikanska animatörer
Personer från Chippewa County, Michigan
Födda 1907
Avlidna 1990
Män
Hemmets veckotidning

Hemmets Veckotidning är en svensk veckotidning som ges ut av Aller media.

Tidningen har en räckvidd på cirka 208 000 läsare enligt Orvesto och grundades 1929. Tidningen bjuder läsaren på tips om inredning, handarbete och mat samt olika reportage. Chefredaktör är Åsa Liliegren.

Utöver att publicera reportage och artiklar om olika ämnen, anordnar Hemmets Veckotidning även tävlingar och evenemang. En av de mest kända tävlingarna som tidningen arrangerar är SM i korsord, som har anordnats sedan 1987.

Historia 
Vitus Pettersson hette mannen som grundade Hemmets Veckotidning. Han byggde upp en förmögenhet på förlagsverksamhet, men vid sidan om sitt yrkesliv var han och hans fru Paula Pettersson även förgrundsfigurer i 30-talets naturiströrelse. De var kända för storslagna fester i sin vackra sekelskiftesvilla, Vitusborg, i Bjärred. 1929 gav han ut första numret av Hemmets Veckotidning. Den kostade 15 öre.

Tidningen har också en intressant historia i samband med publiceringen av Kalle Anka, den kända tecknade serien. Hemmets Veckotidning var inte först att publicera serien i Sverige, men var däremot först att ge Kalle Anka sitt nuvarande namn .

Digital utgåva 
Hemsidan hemmets.se ingick 2019 i den storsatsande sajten allas.se som sedan dess vunnit flera prestigefyllda priser. På allas.se publiceras även artiklar från bland annat Året Runt, Allas Veckotidning, Allers och Allers Trädgård.

Chefredaktörer och redaktörer 
Ett urval av Hemmets Veckotidnings redaktörer och chefredaktörer från starten.

 Paula Pettersson (1929-1932)
 Ally Önnertz (1932-1979)
 Gunilla Pålbro (1979-1985)
 Ulla Cocke (1985-1997)
 Ulla Lagerblad (1997-1999)
 Pia Ljungqvist (2011-2019)
 Susanne Lindén (2019-2022)
 Åsa Liliegren (2022-

Referenser 

Svenska veckotidningar
Tidskrifter startade 1929
Great Star of Africa

The Great Star of Africa (även kallad "Cullinan I") är världens näst största diamant på 530,2  carat (106,04 g). Den är en av nio diamanter som bildades när man sönderdelade den 3 106,75 carat (621,35 g) tunga Cullinandiamanten.

Externa länkar

Enskilda diamanter
Amerikanisering

Amerikanisering (engelska Americanization, brittisk engelska även Americanisation) syftar på det inflytande USA har på andra länders kultur- och samhällsliv. Inflytandet uppmärksammas särskilt inom populärkultur men finns även inom andra områden; det kan omfatta såväl livsmönster som värderingar. Vissa fenomen kallas ibland för amerikanisering även där det snarast är frågan om en modernisering och urbanisering som först slog igenom i USA.

Spridningen sker bland annat genom olika media som filmer, böcker och datorspel. Många TV-program har amerikanska förlagor, såsom Jeopardy. Inom urban ungdomskultur märks hiphop, rap, graffiti och kommunikationsgester såsom high-five. Vissa former av amerikansk snabbmat har vidare fått internationell spridning (hamburgare och Coca-Cola). Fenomenet inbegriper även att adoptera amerikanska uttryck och vändningar, samt engelska språket.

Se även 
Anglicism
Anglisering
Romanisering (assimilering)

Externa länkar 
The Swedish Debates on American Influences and "Americanization"

Termer inom kultur
USA
Carl Weathers

Carl Weathers, född 14 januari 1948 i New Orleans, Louisiana, är en amerikansk skådespelare och före detta amerikansk fotbollsspelare, som är mest känd för skådespelarrollen som boxaren Apollo Creed i Rocky-filmerna och en roll i den första Rovdjuret-filmen. Han har även medverkat i videon till Michael Jacksons singel "Liberian Girl".

Filmografi (urval) 
 (ej krediterad)

 (nio avsnitt)
 (28 avsnitt)

 (röst)
 (fyra avsnitt)
 (röst)

 (röst)
 (röst)

Externa länkar 
 

Födda 1948
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Levande personer
Personer från New Orleans
Alumner från San Francisco State University
Alumner från San Diego State University
Wu (dialekt)

Wu () är en dialekt av kinesiska språket, och är den dialekt efter mandarin som har flest antal talare.

Wu talades 2013 av 80 miljoner personer, varav närapå alla bor i Kina. Talarna finns runt Yangtzeflodens utlopp i provinserna Jiangsu, Anhui, Fujian, Jiangxi, Zhejiang och i Shanghai storstadsområde. Wu använder samma skriftspråk som standardkinesiskan, men använder tecknet 廿 för räknetalet 20. (Jämfört med "二十" som normalt används)

Det finns flera varianter av Wu varav prestigefyllda varianter är Shanghainesiska (上海闲话) och Suzhou-varianten. Wu ansens jämfört med andra kinesiska dialekter vara lätt, mjuk och flytande.

Namnet Wu (吴/吳) är samma som för den historiska staten Wu under Vår- och höstperioden (770 f.Kr.–481 f.Kr.) och för staten Wuyue under tiden för De fem dynastierna och De tio rikena (900-talet), vilket är ursprunget för namnet.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
 Wu online lexikon

Kinesiska
Språk i Kina
WP:Projekt Kina
Subjekt–verb–objekt-språk
I3

I3, I 3 eller I-3 kan syfta på:

 I 3 – ett infanteriförband inom svenska armén 1893–1904, se Livregementet till fot
 I 3 – ett infanteriförband inom svenska armén 1904–2000, se Livregementets grenadjärer
 I 3 – en stadsdel i Örebro, se Grenadjärstaden
 I3 (fönsterhanterare) – en fönsterhanterare för LINUX
 BMW i3 – en personbil från BMW
 Intel Core i3 –  en processorfamilj
Karlslund, Örebro

Karlslund är ett område i västra Örebro, uppkallat efter den tidigare kungsladugården Karlslunds herrgård. Det ligger norr om Svartån och industriområdet Bista-Pilängen, och väster om stadsdelen Solhaga. Området omfattar Karlslunds herrgård med naturområden och Karlslundsskogen med motionsspår. Längbro kyrka ligger också i Karlslund. Hästhagens friluftsområde och idrottsområdet Rosta gärde är närmsta grannar. Vid Karlslund fanns förr en järnvägsstation som låg utmed Örebro-Svartå Järnväg.

Se även
Karlslunds herrgård
Karlslunds IF

Stadsdelar i Örebro
J Allard

J Allard, född 12 januari 1969 i Glens Falls, New York, USA  (tidigare James Allard) började jobba på Microsoft redan 1991 och är idag vice VD och utvecklingschef för Xbox Live och XNA. Var djupt involverad och utåt frontfigur för Microsofts första spelkonsol Xbox och uppföljaren Xbox 360. Allard jobbade även med Zune.

Källor

Amerikanska IT-entreprenörer
Personer från Glens Falls
Födda 1969
Levande personer
Män
Alumner från Boston University