kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alexandre Parent du Châtelet

Alexandre Jean Baptiste Parent du Châtelet (även Parent-Duchâtelet), född 29 september 1790, död 7 mars 1836, var en fransk läkare. 

Parent du Châtelet gjorde sig bekant genom sina mycket värdefulla arbeten inom hygienens område. Det mest berömda av dessa är De la prostitution de la ville de Paris, considérée sous le rapport de l'hygiène publique, de la morale et de l'administration (1836; tredje upplagan 1857).

Källor

Franska hygieniker
Personer i Frankrike under 1800-talet
Födda 1790
Avlidna 1836
Män
Ditlev Vibe

Ditlev Vibe kan syfta på:

 Ditlev Vibe (1670-1731), dansk statsman
 Ditlev Vibe (1751-1834), norsk generalkrigskommissarie
I tidens rififi

I tidens rififi är ett studioalbum av proggruppen Blå Tåget, utgivet 2004 på MNW.

Låtlista 
 "Hösten, fru Ramona" - 3:13
 "Så säg" - 3:32
 "Tyck synd" - 2:59
 "Molly ringde upp" - 3:10
 "Till sjunde himlen" - 3:10
 "Dag och natt" - 3:05
 "Landet" - 7:26
 "Lisa Papier-maché" - 3:19
 "I det nya riket" - 2:46
 "En postmodernistisk intrig" - 5:48
 "Kvinnorna i Blackeberg" - 2:37
 "Till Yvonne" - 2:57
 "Frågan löd" - 3:54
 "Håll undan, blackebergare" - 2:45
 "Eftersänt" - 2:56
 "December" - 4:24
 "Lustfärden" - 2:22
 "I sommarnatten" - 2:52

Medverkande musiker 
 Kjell Westling - sträng- och blåsinstrument, dragspel
 Leif Nylén - trummor
 Mats G Bengtsson - klaviatur
 Tore Berger - sång, klarinett
 Torkel Rasmusson - sång, munspel
 Urban Yman - bas, fiol, sång

Referenser

Fotnoter 

Musikalbum 2004
Proggalbum
Album av Blå Tåget
Album utgivna på MNW
John Badham

John MacDonald Badham, född 25 augusti 1939 i Luton, Bedfordshire, är en brittiskfödd amerikansk regissör. Badham är mest känd för filmerna Saturday Night Fever och WarGames.

Filmografi

Källor

Noter

Externa länkar

Män
Födda 1939
Levande personer
Amerikanska filmregissörer
Personer från Luton
Kirsten Siggaard

Kirsten Elisabeth Siggaard Andersen, född 7 september 1954 i Slagelse, är en dansk sångare och skådespelare.

Biografi

Eurovision Song Contest 
Kirsten Siggard gjorde sitt första framträdande i Dansk Melodi Grand Prix (DMGP) 1983, där hon framförde låten Og livet går tillsammans med musikgruppen Sir Henry. Därefter deltog hon i alla uttagningar till 1990, med undantag för 1989 års uttagning. Tillsammans med Søren Bundgaard bildade hon duon Kirsten & Søren (i internationella sammanhang Hot Eyes) och de vann 1984 års uttagning med bidraget Det’ lige det. I Eurovision Song Contest, som hölls i Luxemburg, slutade bidraget på fjärde plats med 101 poäng. De återkom till DMGP året därpå med låten Sku' du spørg' fra no'en och vann på nytt. I Eurovision Song Contest, som detta år hölls i Göteborg, slutade de på en elfteplats med 41 poäng. Duon deltog återigen i DMGP 1986 och 1987 med låtarna Sig det som det er (4:e plats) respektive Farvel og tak (5:e plats). De vann återigen 1988 med låten Ka' du se hva' jeg sa''' som i Eurovision Song Contest 1988, som hölls i Dublin, slutade på  tredje plats med 92 poäng. Vid finalen i Dublin väckte Kirsten Siggaard viss uppmärksamhet eftersom hon var höggravid. Samma år upphörde samarbetet med Bundgaard, som valde att fortsätta sin musikaliska karriär som producent. Hon återkom till DMGP 1990 med låten Inden længe, men lyckades inte kvalificera sig till tävlingens andra omgång. 

 Övrigt 
Kirsten Siggaard har utbildning inom bankväsende och var en tid anställd på Handelsbanken i Slagelse. 
Hon debuterade som skådespelare 1986 i farsen Solstik. Hon spelade huvudrollen som Edith Piaf i teaterstycket Piaf på Det Ny Teater 1991 och medverkade i Les Miserables på Østre Gasværk Teater. Därefter har hon medverkat i ett flertal revyer runt om i Danmark. Hon har sjungit duett med bland andra Gilbert O'Sullivan och Tommy Körberg. Tillsammans med Lise-Lotte Norup och Kirsten Vaupel bildade hon musikgruppen Swing Sisters 1992.

 Diskografi 
 Kirsten (1989)
 Piaf (1991)
 Sirenernes favn (1994)
 Mit liv med Patsy Cline (2000)
 Alletiders julesanger (2007)
 Min jul (2011)
 De bedste (2019) Samlingsalbum
 Julen har englelyd'' (2019)

Referenser 

Födda 1954
Kvinnor
Personer från Slagelse
Danska schlagersångare
Danska skådespelare under 1900-talet
Artister som representerat Danmark i Eurovision Song Contest
Levande personer
Deltagare i Eurovision Song Contest 1984
Deltagare i Eurovision Song Contest 1985
Deltagare i Eurovision Song Contest 1988
Danska sångare under 1900-talet
The Quiet One (film, 2011)

The Quiet One är en svensk film från 2011. Regissörer och producenter är Ina Holmqvist och Emelie Wallgren. Filmen hade svensk premiär vid Göteborg International Film Festival i månadsskiftet januari-februari 2012. Dessförinnan hade den deltagit i dokumentärfilmfestivalen IDFA (Internationella dokumentärfilmsfestivalen i Amsterdam). Den är även nominerad till Berlins internationella filmfestival 2012. 

Filmen handlar om Maryam som är sex år gammal och nyss kommit till Stockholm efter att ha flytt från Iran tillsammans med sin mor. Filmen skildrar hur Maryam försöker finna sig till rätta i den nya tillvaron där allt är nytt, inte minst språket.

Referenser

Fotnoter 

Svenska dokumentärfilmer
Svenska filmer 2011
Svenska kortfilmer
Kortfilmer 2011
Svenskspråkiga filmer
Eugen Goldstein

Eugen Goldstein, född 5 september 1850 i Gleiwitz, död 25 december 1930 i Berlin, var en tysk fysiker.

Goldstein blev 1888 fysiker vid Berlinobservatoriet, från 1898 i eget laboratorium. Han gjorde banbrytande upptäckter rörande katodstrålarnas elektrostatiska avböjning och upptäckte 1886 anodstrålarna. Han tilldelades Hughesmedaljen 1908.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Externa länkar 
 

Tyska fysiker
Mottagare av Hughesmedaljen
Personer från Gleiwitz
Fysiker under 1800-talet
Fysiker under 1900-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska forskare under 1900-talet
Födda 1850
Avlidna 1930
Män
Svensk uppslagsbok
Akten om val till Europaparlamentet

Europeiska unionens valrättsakt, formellt akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, är en del av Europeiska unionens kompletterande lagstiftning och reglerar hur val till Europaparlamentet ska utformas och genomföras. Akten antogs genom ett beslut av representanter för Europeiska gemenskapernas medlemsstater, församlade i rådet, den 20 september 1976, och trädde i kraft den 1 juli 1978. Den antogs med fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen samt fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen som rättslig grund. För att träda i kraft var akten tvungen att ratificeras av alla medlemsstater i enlighet med respektive konstitutionella bestämmelser.

Ikraftträdandet av akten möjliggjorde anordnandet av de första direkta valen till Europaparlamentet 1979. Akten ändrades genom ett beslut som antogs av rådet under 2002, och som trädde i kraft den 1 april 2004.

Under 2018 antog Europeiska unionens råd, på förslag av Europaparlamentet, ytterligare ändringar av valakten. Dessa träder i kraft först efter att de har godkänts av alla medlemsstater i enlighet med deras egna konstitutionella bestämmelser, troligtvis i god tid inför Europaparlamentsvalet 2024.

Se även 
 Val till Europaparlamentet
 Europeiska unionens historia
 Europeiska unionsrättens territoriella tillämpningsområde

Referenser

Noter 

Beslut och pakter som ingåtts inom Europeiska rådet eller Europeiska unionens råd
Val till Europaparlamentet
Obliq

Obliq är en musikgrupp från Göteborg som bildades 2005. Obliq släppte 2008 debutalbumet Antenna. Bandet släppte 2009 singeln "Solo" i samarbete med den brittiska producenten Matt Karmil från bandet Cirkus. De har sedan dess gjort flera europaturnéer och spelade under hösten 2011 in albumet Roots i Nacksving Studios som släpptes 13 juni 2013.

Medlemmar 
John Lindar - trummor
Jonatan Thomasson - bas, körsång, synth
Anders Lagerfors - sång, gitarr
David Orebäck - gitarr, körsång, synth

Referenser

Noter 

Svenska musikgrupper
Levandefoder

Levandefoder är levande foder som ges till akvariefiskar och sällskapsdjur i terrarium och palludarium.

Levandefoder till akvariefiskar

Det förekommer en stor mängd olika typer av levandefoder för akvariefisk, men till de vanligare hör larver av tofs, stick- och fjädermyggor (i tur och ordning kallade "vita", "svarta" respektive "röda mygglarver"), små fåborstmaskar inom Tubifex och närstående släkten, samt daphnier, hoppkräftan Cyclops (på svenska ofta omnämnda "cyklops"), och ibland lövmask.

Till yngel och ungfisk ges mindre foderdjur, såsom nauplier av antingen Cyclops eller saltkräftan Artemia, samt infusorier.

Se även
 Fiskmat
 Fågelmatning

Djurfoder
Wilhelm Homberg

Wilhelm Homberg, född 8 januari 1652 i Batavia på Java, död 24 september 1715 i Paris, var en nederländsk-tysk-fransk kemist. 

Homberg bosatte sig 1674 som advokat i Magdeburg, studerade naturvetenskap och medicin i Italien, Frankrike och England, blev medicine doktor i Wittenberg, var 1682–88 bosatt i Paris och flyttade sedan till Rom. Där vann han stort namn som läkare, men återvände 1691 till Paris och blev samma år medlem av Institut de France. 

Homberg intar ett framstående rum i kemins historia genom många viktiga upptäckter, vilka visar god observationsförmåga, även om han inte alltid förstod att rätt tolka sina iakttagelser. Han vinnlade sig särskilt om att göra sina rön nyttiga för teknologin.

Källor

Tyska kemister
Franska kemister
Födda 1652
Avlidna 1715
Män
Ugglan
Personer från Jakarta
Joel Magnusson

Joel Igor Hammad Magnusson, född 5 mars 1982, är en svensk musiker, låtskrivare och producent. 

Gift med skådespelerskan Nina Zanjani.

Han spelade bas med Timo Räisänen mellan 2005 och 2010. Hammad Magnusson har i olika projekt samarbetat med Andreas Kleerup bland annat i bandet Me and My Army.

2012 släppte han under namnet Californiaman ett första soloalbum med samma namn.

Källor 

Svenska musiker
Svenska låtskrivare
Svenska musikproducenter
Födda 1982
Levande personer
Män
Rödryggig vråk

Rödryggig vråk (Geranoaetus polyosoma) är en fågel i familjen hökar inom ordningen hökfåglar.

Utseende 
Rödryggig vråk är en stor vråk med rätt breda vingar och kort stjärt. Fjäderdräkten varierar, från rent vit till mörkgrå och roströd under, med grå eller roströd rygg. Karakteristiskt för alla dräkter är den vita stjärten med svart nära stjärtspetsen. Ungfåglar är lättare att förväxla med andra arter, vanligen mörkbruna ovan och beigefärgade under, med varierande mäng mörka längsgående streck. Vissa ungfåglar är dock helt mörkbruna. Svartbröstad vråk är större och mer bredvingad, med mörkare ungfåglar än de flesta rödryggiga vråkar.

Utbredning och systematik 
Rödryggig vråk förekommer i Anderna i Sydamerika samt i en isolerad population på Juan Fernández-öarna utanför Chile. Dess inre systematik är mycket omstridd. Listan nedan med fyra underarter följer International Ornithological Congress:
 Geranoaetus polyosoma polyosoma – förekommer i Anderna från västra Colombia till Eldslandet och Falklandsöarna
 Geranoaetus polyosoma exsul – förekommer på Juan Fernández-öarna (utanför Chile)
 Geranoaetus polyosoma poecilochrous – förekommer i Anderna från södra Colombia till södra Ecuador
 Geranoaetus polyosoma fjeldsai – förekommer i Anderna från norra Peru till nordvästra Argentina

Släktestillhörighet 
Fågeln placerades tidigare i släktet Buteo, men genetiska studier visar att den bör placeras i Geranoaetus.

Levnadssätt 
Rödryggig vråk hittas från havsnivån upp till 4500 meters höjd i Anderna. Den ses vanligen i öppen jordbruksmark, öknar eller páramo, men har också setts flyga över beskogade områden.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i neotropiska regionen
Kungsvråk

Kungsvråk (Buteo regalis) är en nordamerikansk fågel i familjen hökar. Fågeln påträffas på prärier och slätter från södra Kanada till norra Mexiko. Där tros den öka i antal. Den är störst i sitt släkte.

Utseende och läten 
Kungsvråken är den största Buteo-vråken, med en kroppslängd på 50–66 cm och vingbredden 134–152 cm. Den har ett brett huvud, kraftig näbb, djupt gap, långa, rätt spetsiga vingar och likt fjällvråken befjädrade ben med stora fötter. I flykten har den rätt grunda och stela vingslag och kretsar med vingarna resta.

Fjäderdräkten är vanligen mycket ljus, med rostfärgad eller brunaktig ovansida och snövit undersida, runt benen mörkare rostrött, och ljus stjärt. En viss andel, cirka tio procent, är istället helmörka men har fortfarande mycket ljus stjärt och vita vingpennor. Lätet är en melankolisk vissling, i engelsk litteratur återgiven "k-hiiiiiw", mörkare och mjukare än andra vråkar.

Utbredning och systematik 
Kungsvråken förekommer på prärier och slätter från södra Kanada till norra Mexiko, från södra Alberta till sydästra Manitoba och söderut genom västcentrala USA till Arizona, New Mexico och nordvästra Texas, vintertid till norra Mexiko (Baja California, Sonora, Durango och Coahuila), oregelbundet även till centrala Mexiko. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Fågeln hittas i arida gräsmarker och andra trädlösa områden där den olikt andra vråkar ofta sitter på marken. Den ses vanligen enstaka, jagande från luften eller en sittplats efter små däggdjur. Arten inleder häckningen mellan mars och maj, i Kanada cirka två veckor senare än längre söderut.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 80 000 häckande individer.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i nearktiska regionen
Hispaniolavråk

Hispaniolavråk (Buteo ridgwayi) är en akut hotad fågel i familjen hökar. Den förekommer endast på ön Hispaniola i Västindien.

Utseende och läte 
Hispaniolavråken är en medelstor och kompakt vråk med en längd på 36–41 centimeter. Den vuxna fågeln är gråbandad och rödbrun undertill, gråbrun ovan och stjärten är bandad svartvit. I flykten syns vita halvmåneformade fönster. Hanen är mindre och gråare än honan, som dessutom är blekare och mer bandad undertill. Bland lätena hörs gälla skrin.

Utbredning 
Fågeln förekommer på Hispaniola och några omkringliggande småöar. Numera återfinns den bara i Dominikanska republiken, med i princip alla sentida observationer gjorda i Los Haitises National Park.

Levnadssätt 
Hispaniolavråken förekommer från havsnivå upp till 2.000 meter över havet i olika ostörda skogstyper, från regnskog till tallskog. Födan består huvudsakligen av ormar och ödlor, men också grodor. Boet placeras i trädkronor, framför allt i trädet Roystonea hispaniolana. Den lägger två till tre ägg och hanarna deltar i ruvningen.

Status 
Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som akut hotad på grund av den mycket begränsade utbredningen och det lilla beståndet, som 2020 uppskattades till 322 vuxna individer. Arten har minskat till följd av skogsavverkning och direkt förföljelse. Endast 40 % av häckningarna är framgångsrika på grund av mänskliga störningar som tjuvjakt, avverkning eller avlivning av ägg eller ungar. Lokalbefolkningen betraktar fortfarande arten som ett hot mot höns, även om det bara finns ett enda dokumenterat fall när en hispaniolavråk tagit höns som föda, då i form av en veckogammal kyckling. Idag har dock trenden vänt genom framgångsrikt bevarandearbete.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar amerikanske ornitologen Robert Ridgway (1850-1929).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter på Hispaniola
Schakalvråk

Schakalvråk (Buteo rufofuscus) är en fågel i familjen hökar inom ordningen hökfåglar.

Utseende och läte 
Schakalvråken är en stor och kraftig vråk med slående fjäderdräkt mönstrad i svart, vitt och kastanjebrunt. En sällsynt ljusbröstad form kan likna augurvråken, men schakalvråken urskiljs alltid genom mörk framkant på undersidan av vingen. Ungfågeln är med sin fjäderdräkt färgad i brunt och rostrött mer lik andra vråkar, men är större, med breda vingar och kraftigt huvud. Skällande lätet "kaaaa-haa-haa" är säreget, inte olikt ett skall från en schakal, därav namnet.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på savann i södra Afrika, i Botswana, Lesotho, Namibia, Sydafrika, Swaziland. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Schakalvråken hittas i en rad olika öppna miljöer. Där ses den sitta på stolpar eller klippblock och spana efter små till stora ryggradsdjur.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
Hawaiivråk

Hawaiivråk (Buteo solitarius) är en fågel i familjen hökar inom ordningen hökfåglar.

Utbredning och systematik 
Hawaiivråken förekommer endast i Hawaiiöarna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Hawaiivråken har ett mycket begränsat utbredningsområde och populationen är liten, uppskattat till 1100 vuxna individer. Beståndet tros dock vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i oceaniska regionen
Endemiska fågelarter i Hawaiiöarna
Prärievråk

Prärievråk (Buteo swainsoni) är en nordamerikansk fågel i familjen hökar inom ordningen hökfåglar.

Utseende och läten 
Prärievråken är en slank vråk med långa, spetsiga vingar och mörka vingpennor. I flykten känns den igen på djupa, något kärrhökslika vingslag, i glidflykt fiskgjuselik med sänkt hand och i kretsflykt med vingarna lyfta i ett svagt "V". På sittande fågel når vingspetsarna längre än stjärten. Kroppslängden är 48–56 cm, vingbredden 117–137 cm.

Fjäderdräkten är mycket varierande, med både ljusa, mörka och rostfärgade former, men även intermediära. Den ljusa formen har mycket rent, vit undersida med en prydlig mörk fläck på bröstet och vitt ansikte. Den mörka formen (ungefär 10% av populationen) är helbrun men med ljusare undre stjärttäckare. Det skriande lätet liknar rödstjärtad vråk, men är svagare och ljusare.

Utbredning 
Prärievråken häckar i västra Nordamerika och övervintrar i norra Argentina, södra Brasilien och Paraguay. Tillfälligt har den observerats i Chile, Dominikanska republiken och Trinidad och Tobago. Den har även påträffats i Europa vid två tillfällen, dels i Nordland i Norge maj 1986, dels i Frankrike 2003. Det bedöms dock som möjligt att båda dessa kan härröra från förrymda individer.

Systematik 
DNA-studier visar att prärievråken är nära släkt med både vitstrupig vråk (B. albigula) och galápagosvråk (B. galapagoensis). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Prärievråken återfinns som namnet avslöjar i öppna, prärieliknande miljöer, men även i jordbruksbygd, där den häckar i isolerade träd. Den ses ofta enstaka, men kan flytta i stora flockar. Fågeln jagar både från luften, en utkiksplats eller genom att gå på marken. Födan består huvudsakligen av små däggdjur och reptiler sommartid, under resten av året gräshoppor och andra ryggradslösa djur.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 580 000 häckande par.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar William Swainson (1789–1855), engelsk naturforskare, konstnär och samlare.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Magellanvråk

Magellanvråk (Buteo ventralis) är en fågel i familjen hökar inom ordningen hökfåglar.

Utseende och läte 
Magellanvråken liknar i stort rödstjärtade vråken i Nordamerika. Adulta fåglar har diagnostisk roströd stjärt med smala mörka tvärband. Ljus fas har undertill en svart kant på framsidan av vingen. Den sällsynta mörka fasen har mörk kropp, med grå anstrykning på stjärten hos adult fågel. Ungfågel mörk fas har bredare och trubbigare vingar är mycket liknande formen hos rödryggig vråk.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Patagonien, södra Chile och Argentina. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Magellanvråken är en fåtal och lokalt förekommande rovfågel som hittas i tempererad regnskog och intilliggande mer öppna miljöer. Den jagar mest genom utfall från sittplats snarare än i flykten.

Status 
Magellanvråken tros ha en liten världspopulation, uppskattad till under 1 000 vuxna individer. Den är därför upptagen på IUCN:s lista över utrotningshotade arter, där kategoriserad som sårbar.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i neotropiska regionen
Krabbvråk

Krabbvråk (Buteogallus aequinoctialis) är en hökfågel i familjen hökar som förekommer i Sydamerika.

Utseende 
Krabbvråken är en rätt stor (42–47 cm) men kortvingad och kortstjärtad vråk. Fjäderdräkten är sotgrå med mörka vingar och rostfärgad undersida. Stjärten är svart med smala vita band på mellersta delen och längst ut. Fjädrarna på vingar och rygg är rostkantade. Benen är orangegula.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i kustområden från nordöstra Venezuela (Orinocodeltat) till östra Brasilien (Paraná). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Krabbvråken tros minska relativt kraftigt i antal till följd av exploatering av dess levnadsmiljö. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som nära hotad.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Hökartade rovfåglar
Fåglar i neotropiska regionen