kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Claestorp

Claestorp (äldre form Klastorp) är ett slott i Katrineholms kommun, Södermanland. Det bör inte förväxlas med Klagstorps herrgård i Skövde kommun, som tidigare också gått under namnet Claestorp. Claestorp  ligger åtta kilometer sydväst om Katrineholm.

Historia
Claestorp, som historiskt legat i Östra Vingåkers socken, hette förr Lasstorp och tillhörde i början av 1600-talet Knut Claesson Uggla och därefter hans änka, Anna Gyllenhorn. Under hennes tid verkar namnet ha ändrats till Claestorp. Därefter tillhörde det hennes systerdotter Sigrid Gyllenstierna och dennas båda män, Göran Fleming och Jakob Johan Hastfer. Claestorp ärvdes sedan av dottern till Fleming och Sigrid Gyllenstierna, Anna Catharina Fleming, och övergick genom hennes tredje man, greve Nils Stromberg, till dennes släkt. Godset utvidgades och förbättrades, särskilt av Nils Strombergs son, greve Claës Stromberg. Han uppförde den nuvarande manbyggnaden (efter en brand 1754) och 1776 gjordes Claestorp till fideikommiss. Det övergick till hustruns brorson Claes Axel Lewenhaupt. 

Greve Claes M. Lewenhaupt, som var innehavare av fideikommisset 1848–1882, utförde nyodlingar, jordförbättringar, en omsorgsfull skogsskötsel och anlade kvarnar, sågverk, kalkugnar, fabrik för tillverkning av terpentin, harts och kimrök samt ett marmorbruk. Siste fideikommissarie vid Claestorp blev överhovjägmästaren greve Claes Lewenhaupt (1880–1965), varefter Claestorps Fideikommiss AB bildades. Godset är fortfarande i familjen Lewenhaupts ägo.

På Claestorp inrättades på 1830-talet en syskola för flickor, som 1864 flyttades till allén sydost om Östra Vingåkers kyrka. Verksamheten på gården består idag av skogs- och jordbruk, fastighetsförvaltning, jakt, stuteri för arabiska fullblod samt konferensarrangemang.

Bebyggelsen
Slottet (nuvarande huvudbyggnad) uppfördes 1754 efter ritningar av Carl Johan Cronstedt sedan den äldre herrgården brunnit. Det är av sten i tre våningar och har sex flyglar, av vilka två flyglar tillkommit senare. Huvudbyggnaden blev lagskyddat byggnadsminne 1983. 

På kullen bakom huvudbyggnaden ligger ett stort magasin, i flygel med detta två ekonomibyggnader i korsvirke från 1700-talet, vilka fungerat som arbetarbostäder. En bit därifrån ligger en smedja från 1700-talet samt en statarlänga i två våningar.

Bilder

Referenser

Noter

Källor 
 

Byggnader och anläggningar i Katrineholms kommun
Slott i Södermanland
Byggnadsminnen i Södermanlands län
Avvecklade fideikommiss i Sverige
Lewenhaupt
Thessaloníkis tunnelbana

Thessalonikis tunnelbana (grekiska: Μετρό Θεσσαλονίκης) är ett framtida tunnelbanesystem i den grekiska staden Thessaloniki.

Projektet
Tunnelbanesystemet började byggas 2006 och beräknas öppnas 2020. Den första fasen består av 9,6 kilometer underjordiskt spår med 13 stationer. Budgeten ligger på omkring 1,1 miljarder euro. Tunnelbanan i sig kommer att bli lik Köpenhamns metro, med 18 förarlösa tåg som kommer åka i separata tunnlar i varje riktning. Det kommer att finnas glasväggar som öppnas automatiskt när tåget åker in på varje station, för ökad säkerhet. Projektet är konstruerat av ett grekisk-italienskt företag, med översikt från Attiko Metro, företaget som sköter och underhåller Atens tunnelbana.

Planerade stationer
 Nya järnvägsstationen
 Dimokratias
 Venizelou
 Agia Sofia
 Sintrivani
 Panepistimio (Universitetet)
 Papafi
 Efklidi
 Fleming
 Analipseos
 Patrikiou
 Voulgari
 Nea Elvetia

Utökningar
Framtida förlängningar till Kalamaria (i söder) och Stavroupoli (i norr) är planerade. Förlängning till Kordelio (i nordväst) och till flygplatsen i sydöst är under behandling.

Se även
 Atens tunnelbana
 Lista över tunnelbanor och stadsbanor

Referenser

Externa länkar
 Attiko Metro.gr - Thessaloniki 
 Urbanrail.net - Thessaloniki

Thessaloníki
Tunnelbanesystem i Grekland
Angulus lateralis scapulae

Angulus lateralis scapulae är det latinska namnet på skulderbladets laterala vinkel belägen mellan benets laterala (margo lateralis) och övre kant (margo superior).

Angulus lateralis utgör skulderbladets tjockaste del och kallas ofta för skulderbladets "huvud". Här ligger den päronformade, grunda ledpannan fossa glenoidalis som vid skulderbladets hals (collum scapulae) ledar mot överarmsbenets ledkula (caput humeri). Ledpannan är riktad lateralt och framåt, bredare nedtill än upptill och dess vertikala diameter utgör den längsta. Dess yta är täckt med brosk. Vid dess något upphöjda kanter fäster den tunna ledläpp eller menisk (labrum glenoidale) som omger och vidgar fördjupningen. Över och under ledpannan finns två förhöjningar (tuberculum infraglenoidale och tuberculum supraglenoidale) där m. biceps brachiis sena fäster i den övre.

Axelleden omges av bursor (slemsäckar) som minskar friktionen: b. subacromialis, b. subcoracoideus, b. musculus subscapularis och b. subdeltoidea.

Collum scapulae är en insnörd del medialt om kanten på ledpannan.

Se även 
 Angulus superior scapulae
 Angulus inferior scapulae
 Axelled
 Skulderbladets muskler
 Ossifikation av skulderbladet

Skulderblad
Angulus superior scapulae

Angulus superior scapulae är det latinska namnet på skulderbladets övre vinkel beläget mellan benets övre (margo superior) och mediala kanter (margo medialis).

Margo superior är liten, tunn och lätt vriden lateralt. m. levator scapulaes översta fibrer har sitt ursprung i denna vinkel.

Se även 
 Angulus lateralis scapulae
 Angulus inferior scapulae
 Fossa supraspinata
 Skulderbladets muskler
 Ossifikation av skulderbladet

Skulderblad
Övre extremitetens anatomi
Novembermanifestet

Novembermanifestet eller Hans Kejserliga Majestäts Nådiga Manifest, angående åtgärder för den lagliga ordningens återställande i landet (FFS 49/1905) utfärdades 4 november (22 oktober enligt rysk kalender) 1905, då den ryske tsaren Nikolaj II efter storstrejken återkallade februarimanifestet, som infört flera förryskningsåtgärder och bl.a. överfört lagstiftningen från den finländska lantdagen direkt till den ryske kejsaren. I och med novembermanifestet bekräftades Storfurstendömet Finlands grundlagar på nytt.

Externa länkar 
 Hans Kejserliga Majestäts Nådiga Manifest, angående åtgärder för den lagliga ordningens återställande i landet (49/1905)

1905 i Ryssland
1905 i Finland
Finlands historia under ryska tiden
Finlands lagar
Juridikåret 1905
Politikåret 1905
Angulus inferior scapulae

Angulus inferior scapulae är det latinska namnet på skulderbladets nedre vinkel beläget mellan benets mediala (margo medialis) och laterala (margo lateralis) kanter.

Angulus inferior är tjock och grov. På dess dorsala sida fäster m. teres major tillsammans med några av m. latissimus dorsis fibrer.

Se även 
 Angulus lateralis scapulae
 Angulus superior scapulae
 Fossa infraspinata
 Fossa subscapularis
 Skulderbladets muskler
 Ossifikation av skulderbladet

Skulderblad
Övre extremitetens anatomi
Chris Evans (skådespelare)

Christopher Robert Evans född 13 juni 1981 i Boston i Massachusetts, är en amerikansk skådespelare och regissör.

Evans är främst känd för sin roll som superhjälten Captain America / Steve Rogers i Marvel Cinematic Universe-filmerna och som Johnny Storm / Human Torch i Fantastic Four (2005) samt uppföljaren Fantastic Four: Rise of the Silver Surfer (2007).

Han har även skådespelat i bland annat Not Another Teen Movie (2001), Sunshine (2007), The Nanny Diaries (2007), Street Kings (2008), Scott Pilgrim vs. the World (2010), What's Your Number? (2011), Gifted (2017), Knives Out (2019) och Defending Jacob (2020). Evans har regisserat en romantisk dramafilm: Before We Go (2014).

Biografi

Bakgrund 
Christopher "Chris" Evans är född i Boston i Massachusetts,och han är son till Lisa, dansare, och Bob Evans, tandläkare. Han har en äldre syster, Carly, en yngre syster, Shanna och en yngre bror, Scott Evans. Han har italienskt och irländskt påbrå och är uppväxt som katolik. Evans tog examen från Lincoln-Sudbury High School 1999 och det var tänkt att han skulle studera vid New York University efter att han gått ut High School.

Karriär 
Efter High School åkte Evans till New York där han började på en agenturbyrå och tog en sommarkurs i skådespeleri. Samma sommar mötte han en agent som hjälpte honom att börja sin karriär som skådespelare. Han hade små roller i TV-serier som tex. Boston Public och The Fugitive och en roll i serien Opposite Sex innan han fick sin första större roll som Jake Wyler i Not Another Teen Movie.

Efter detta fick han flera huvudroller i filmer, som The Perfect Score och Final Call. En av de mer uppmärksammade rollerna han spelat är som Johnny Storm i Fantastic Four-filmerna. Han har även medverkat i sci-fi-filmen Sunshine.

Under 2008 gjorde han en film tillsammans med Keanu Reeves, i Street Kings. Evans har också medverkat i sci-fi-thrillern Push tillsammans med Dakota Fanning och Camilla Belle.

År 2010 antog Evans rollen som superhjälten Captain America / Steve Rogers för Marvel Cinematic Universe.

Evans har skådespelat som Captain America / Steve Rogers i totalt tolv verk, elva filmer och ett videospel: Captain America: The First Avenger (2011), The Avengers (2012), Captain America: The Winter Soldier (2014), Avengers: Age of Ultron (2015), Ant-Man (2015) Captain America: Civil War (2016), Avengers: Infinity War (2018) och Avengers: Endgame (2019). Dessutom dyker Evans upp i en cameoroll i filmerna Thor: En mörk värld (2013), Spiderman: Homecoming (2017) och Captain Marvel (2019) producerade av Marvel Cinematic Universe.

Filmografi

Film

Referenser

Externa länkar 

Födda 1981
Män
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från Massachusetts
Levande personer
Personer i USA under 1900-talet
Personer i USA under 2000-talet
Alumner från New York University
Macworld

Macworld (i marknadsföriningssammanhang skrivet MacWorld) är en tidning. Sedan maj 2002 är den Sveriges enda kommersiella, renodlade Macintosh-tidning. Ägare är det multinationella tidningsförlaget IDG.

Macworld i Sverige 
Macworld riktar in sig på Apple och dess produkter, främst Mac, Iphone, Ipad och Ipod.

Macworld ges inte längre ut som papperstidning. På tidningens webbplats publiceras dagliga Apple-relaterade nyheter, tester, guider och tips.
Mikael Lindkvist är chefredaktör och Billy Ekblom är nyhetsredaktör. Nyheter från webbplatsen speglas även på förlagets webbplats för konsumentinnehåll, M3.se.

Svenska Macworld driver ett internetforum med knappt 60 000 medlemmar som bland annat diskuterar Apple, Mac OS, Mac, Iphone, Ipad och Ipod, samt program- och hårdvara från tredjepartstillverkare avsedd att användas samman med Apples produkter.
Macworlds nyhetsbrev skickas ut 2–3 gånger per vecka och har 65 000 mottagare.

Tidningen i ett internationellt perspektiv 
Tidningar och webbplatser med namnet MacWorld eller Macworld finns även i USA, Storbritannien, Australien, Italien, Polen, Spanien och Turkiet. Den tyska motsvarigheten heter Macwelt.

Historik i korthet 
 1986 – Svenska MacWorld kommer ut med sitt första nummer, två år efter att den första Macintosh-datorn börjat säljas.
 1996 – MacWorld börjar leverera nyheter varje vardag på webben
 2002 – I april köps konkurrenten MacPressen upp av IDG och integreras med MacWorld.
 2006 – Det görs ett försök att samla alla nyheter om Ipod i en egen tidning, med namnet iPlay. Tidningen blir ingen större succé och året därpå integreras materialet på nytt med MacWorld.
 2007 – MacWorld-redaktionen startar en egen blogg.
 2008 – Tidningen genomgår en omfattande nydesign (nr 9-2008) gjord av Christian Sabe.
 2012 – MacWorld var allra först med ryktet om var första svenska Apple Store skulle hamna (Täby Centrum) och även först fysiskt på plats och kunde bekräfta det samma.
 2015 - Macworld upphör som fysisk tidning

Referenser

Externa länkar 
 MacWorld på nätet
 MacWorlds Forum
 MacWorlds blogg - ej längre aktiv
 MacWorld 20 år – följ med på en nostalgitripp

Datortidningar
Körsam

Körsam upphörde 2011. Det var ett samarbetsorgan för körförbund i Sverige. Bland annat ingick följande: 

 Föreningen Sveriges Körledare (FSK)
 Sveriges Körförbund
 Svenska Baptisternas Sångarförbund (SBS)
 UNGiKÖR
 KFUK-KFUMS sångarförbund
 Svenska Arbetarsångarförbundet (SAS)
 Svenska Missionskyrkans Sångarförbund (SMS)
 Sveriges Kyrkosångsförbund (SKsf)
 Pueri Cantores Sverige

Till Körsam är även knutna
 Eric Ericson International Choral Centre
 Körstämman i Skinnskatteberg
 Körcentrum Syd
 Uppsala universitets Körcentrum

Ordförande
1997–2003: Christian Ljunggren
2008: Anna Skagersten

Externa länkar
Körsams webbplats 

Körsång
Intresseorganisationer i Sverige
Paraplyorganisationer
Ekstra Bladet

Ekstra Bladet är dansk kvällstidning grundad 1904. Tidningen ägs av JP/Politikens hus. Den är en oberoende socialradikal kvällstidningen, sedan 1960-talet präglad av ett sensationsinriktat innehåll.

Historia 
Tidningen började ges ut 1904 som morgontidningen Politikens Extra Blad, med anledning av rysk-japanska kriget. Tidningarna skildes åt den 1 januari 1905.

Frejlif Olsen blev chef för Ekstra Bladet och behöll denna post till sin död 1936.

1961 bytte man format från fullformat till tabloid. I samma veva lade man om inriktningen för att koncentrera sig på sensationsinriktat innehåll, gärna med sexanknytning.

1 juli 1976 introducerade man "Side 9-pigen", en fast avdelning (tidigare alltid på sidan 9) med ett foto av en helt eller delvis naken ung kvinna. Avdelningen var ursprungligen tänkt för sidan sex, vilket dock skulle konkurrerat med ett lönsamt annonsutrymme. När tidningen 2010 lanserades som en app för iPad förhindrades dock "Side 9-pigen" att medfölja appen på grund av Apples publiceringsregler för avklätt innehåll.

Sedan 1987 utkommer tidningen även på söndagar.

Tidningen är numera oberoende i inriktning, medan man tidigare var anknuten till Radikale Venstre.

Upplageutveckling 
Tidningen var som störst på 1980-talet, då upplagan låg på cirka 250 000 exemplar. Under senare år har den lösnummerförsålda dagstidningens upplaga sjunkit avsevärt. Under vecka 6 2008 låg den på 86 500 exemplar, medan upplagan 2014 var runt 50 000 exemplar.

Intäktsminskningen har åtminstone delvis kunnat jämnas ut med hjälpt av mediesajten Ekstrabladet.dk, som är den största i Danmark med sina drygt 800 000 besökare i veckan (uppgift från 2014). 2014 inleddes ett annons- och webb-TV-samarbete med svenska mediekoncernen MTG.

Innehåll 
Redaktören Hans Engell har beskrivit tidningen på följande sätt: "Ekstra Bladet er Danmarks politisk mest ukorrekte avis - stiller de spørgsmål, som andre ikke tør. Ekstra Bladet er aldrig i regering. Altid i opposition." En mycket uppmärksammad reklamkampanj hade som tema 'FIND DIG I EKSTRA BLADET eller find dig i hvad som helst'. 

Vid sidan av denna måhända välgörande hållning utmärker sig tidningen för spekulation i sensationella händelser (mer eller mindre verklighetsanknutna) och en myckenhet sexualrelaterat material. Den kan, åtminstone på de sistnämnda områdena, närmast jämföras med engelska och tyska tidningar som The Sun och Bild Zeitung.

Chefredaktörer/tidningschefer (urval) 
 Frejlif Olsen (1904–36)
 Ole Cavling
 Leif B. Hendil
 Harald Mogensen
 Flemming Hasager
 Axel Sjölin
 Victor Andreasen (1963–76)
 Sven Ove Gade (1982–2000)
 Hans Engell (–2007)
 Poul Madsen (2007–)

Referenser

Externa länkar 
 Ekstra Bladets webbplats

Danska dagstidningar
Danskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1904
Företag i Köpenhamn
Olof Rydbeck (fysiker)

För ambassadören och radiomannen med samma namn, se Olof Rydbeck
Olof Erik Hans Rydbeck, född 12 februari 1911 i Greifswald, död 27 mars 1999 i Onsala församling, var en svensk fysiker, brorson till Otto Rydbeck.

Biografi
Rydbeck blev Doctor of Science vid Harvard 1940, docent i tillämpad elektronfysik, speciallärare i teleteknik 1940–1945, i telegrafi och telefoni 1945–1946, professor i radioteknik 1945–1948, i elektronik 1948–1963, i elektronfysik 1963–1979 vid Chalmers tekniska högskola. Det var till stor del hans förtjänst att Onsala rymdobservatorium kom att byggas. Rydbeck blev också observatoriets förste föreståndare (1949–1980). Rydbeck invaldes 1945 som ledamot av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg, 1947 som ledamot av Vetenskapsakademien och av Ingenjörsvetenskapsakademien, 1973 som ledamot av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund samt 1975 som ledamot av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala.

Hans arbete On the propagation of radio waves belönades 1945 med Polhemspriset. Ingenjörsvetenskapsakademien tilldelade honom 1977 Stora guldmedaljen "för hans insatser inom elektroniken och radioastronomin". Han utsågs till hedersdoktor vid Kungliga Tekniska Högskolan 1991.

Källor

Noter 

Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
Mottagare av Polhemspriset
Hedersdoktorer vid Kungliga Tekniska högskolan
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Födda 1911
Avlidna 1999
Män
Getaway - rymmarna (1972)

Getaway - rymmarna (originaltitel: The Getaway) är en amerikansk film från 1972 i regi av Sam Peckinpah.

Handling 
Doc McCoy (Steve McQueen) avtjänar ett långt straff för rån och ber sin fru Carol (Ali MacGraw) arrangera ett avtal med fängelsedirektören så att han får villkorlig frigivning. Den korrumperade fängelsedirektören vill att McCoy rånar en bank åt honom i utbyte mot detta. Under och efter rånet går dock inte allt som planerat.

Om filmen 
En nyinspelning gjordes 1994 med Alec Baldwin och Kim Basinger i huvudrollerna, se Getaway - rymmarna (1994).

Externa länkar 
 
 

Filmer 1972
Amerikanska thrillerfilmer
Texas på film
Engelskspråkiga filmer
Anders "Acka" Andersson

Anders "Akka" Andersson, född 2 januari 1937 i Skellefteå stadsförsamling, död där 15 december 1989, var ishockeyspelare i Skellefteå AIK. 

Anders "Akka" Andersson var centerforward i den omtalade myggkedjan som, förutom Andersson, bestod av Eilert "Garvis" Määttä och Karl-Sören Hedlund. Han var 18 år när han debuterade för Skellefteå i Allsvenskan 1955-56. 

Han spelade 112 A-landskamper, en B-landskamp och tre U-landskamper. Han blev världsmästare 1957 och 1962, samt vann en olympisk silvermedalj 1964. Han vann Guldpucken två gånger,  1961 och 1962, som säsongens främste spelare i Elitserien i ishockey och Sveriges herrlandslag i ishockey. Han fick Stora Grabbars Märke i ishockey med nummer 54.

Han har valts in till Skellefteå AIK Wall of Fame.

Referenser

Noter

Meriter
VM-brons, Tammerfors, Finland, 1965
VM-fyra, Genève och Lausanne, Schweiz 1961
OS-femma, Squaw Valley, USA, 1960
OS-silver, Innsbruck, Österrike 1964
Världsmästare, Colorado Springs, USA 1962
Världsmastare, Moskva, Sovjetunionen 1957

Svenska ishockeyspelare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1960 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1964 från Sverige
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1964
Ishockeyspelare i Skellefteå AIK
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1960
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1964
Världsmästare i ishockey
Europamästare i ishockey
Svensk ishockeys Hockey Hall of Fame
Idrottare från Skellefteå
Födda 1937
Avlidna 1989
Män
Svenska idrottare under 1900-talet
Xbox Life

Xbox Life var ett svenskt spelmagasin som enbart behandlade Microsofts båda konsolformat Xbox och Xbox360 utgiven av Reset Media. Tidningen lades troligen ner på grund av för få prenumeranter.

Se även
Reset Media
LEVEL

Svenska datorspelstidskrifter
Bremiska krigen

Bremiska krigen är två konflikter mellan Sverige och den fria riksstaden Bremen under 1600-talet.

Bakgrund
Sverige var en stormakt under större delen av 1600-talet. Under det trettioåriga krigets tredje fas hotade katolska arméer nordtyskland och Sverige. Gustaf II Adolf ingrep men stupade efter två år 1632. Axel Oxenstierna blev tillförordnad regent, eftersom Drottning Kristina var omyndig. 

Drottning Kristina förklarades myndig i december 1644 och blev Sveriges regent. Fredsförhandlingar efter det trettioåriga kriget hade påbörjats på våren samma år och ledde till att den Westfaliska freden kunde undertecknas i oktober 1648.

Drottningen kallade sig Hertiginna i Bremen och besökte sin besittning 1651 för att deltaga i en lantdag. Där kom drottningen och hertigdömets ständer överens om hur styret skulle fördelas.

Westfaliska freden
Nedan följer ett urval av fredsvillkor som berörde Sverige.

 Det stadgas att Sverige är en stormakt och att Frankrike är Europas ledande stat.
 Det slås fast att katolicismen och protestantismen i framtiden skall existera sida vid sida i Tyskland.
De tyska protestantiska staterna skall ge Sverige 5 miljoner riksdaler för   hemförlovning av sina trupper.
 Sveriges nya besittningar: Bremen-Verden (utom den fria riksstaden Bremen], Wismar och Hinterpommern.
 Svenska staten får upprätta universitet och svensk överdomstol i de tyska besittningarna.

Freden i Roskilde
Freden i Roskilde slöts den 26 februari 1658. Det blev ett komplement och förtydligande till den Westfaliska freden. Ännu en komplettering gjordes i Freden i Köpenhamn den 27 maj 1660. 
Sverige fick följande danska landskap och öar:
•	Blekinge, Bornholm, Skåne.
Samt Bohuslän och Trondheims län från Norge.

Utöver detta blev Halland permanent svenskt (i Freden i Brömsebro år 1645 hade Halland endast erhållits som pant på 30 år).

Bremens konflikt med Sverige
Medan fredsförhandlingarna pågick ansökte stadsrådet i Bremen om frihetsbrev från kejsaren. En Fristad inom det tysk-romerska riket var suveräna och hade eget styre. Men Sverige erkände inte Fristaden Bremen och krävde att staden skulle hylla den svenska kronan.

Första bremiska kriget 1653-1654

År 1654 fick Bremen en representant i den tyska riksdagen och Sverige protesterade. Drottning Kristina beordrade guvernören i Bremen, Hans Christoff Königsmarck att besätta Burg utanför staden Bremen. Men det blev aldrig något egentligt krig. Den 28 november 1654 träffades avtal mellan Sverige och staden Bremen.

Andra bremiska kriget 1665-1666

Bremen vägrade att hylla den nye svenske kungen Karl XI som statsöverhuvud, vilket ledde till att förmyndarregeringen förklarade krig mot Bremen. Men Bremen fick stöd av Nederländerna, Danmark och Lüneburg och den svenske fältmarskalken Wrangel valde en förhandlingslösning med staden Bremen och en traktat undertecknades i november 1666. Sverige lovade att upphöra med stridshandlingar och Bremen betalade skatt till Sverige.

Referenser

Noter

Tryckta källor
 

 

Svenska krig
Tidigare svenska besittningar
Bremen (förbundsland)
Lista över kvinnliga OS-medaljörer i löpning



100 m

200 m

400 m

800 m

1500 m

3000 m

5000 m

10000 m

Maraton

80 m häck

100 m häck

400 m häck 

Löpning damer
Friidrott vid olympiska sommarspelen
Lista över kvinnliga OS-medaljörer i hoppgrenar



Höjdhopp

Stavhopp

Längdhopp

Tresteg 

Friidrott
Hoppgrenar damer
Moderata studenter (kårparti)

Moderata studenter är namnet på kårpartier som finns representerat i bland annat Stockholms universitets studentkårs, Umeå studentkårs och Karlstad studentkårs fullmäktige.

Moderata Studenter var tidigare också ett kårparti vid Lunds studentkår. Partiet bildades 1982 genom att en falang inom Fria Studenter (FRIS) med förankring till Fria Moderata Studentföreningen, FMS-Lund (numera Studentföreningen Ateneum), bröt sig ut och bildade ett eget ideologiskt renodlat moderat kårparti. Liksom övriga lundensiska kårpartier upplöstes Moderata studenter i samband med fakultetskårsreformen 1996.

På senare tid har namnet Moderata studenter också kommit att användas av nätverk för studenter inom Moderata ungdomsförbundet.

Politiska studentorganisationer i Sverige
Kårpartier
Moderata samlingspartiet
Lista över kvinnliga OS-medaljörer i kastgrenar



Kula

Diskus

Slägga

Spjut 

Kastgrenar damer
Friidrott vid olympiska sommarspelen
Lista över kvinnliga OS-medaljörer i mångkamp



Femkamp 

OBS! Efter 1980 tävlar man i en sjukamp.

Sjukamp 

Mångkamp
Mångkampare
Friidrott vid olympiska sommarspelen