kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rotsopp

Rotsopp (Caloboletus radicans) är en sopp som tillhör familjen Boletaceae.

Förekomst
Rotsopp förekommer spridd i Europa och Nordafrika. Den är kalkgynnad och förekommer i ädellövskogar och i parker, samt på lövängar och betesmarker där den bildar ektomykorrhiza med ekar, bokar, avenbok och lindar. I Norden förekommer denna värmekrävande art i Danmark, Sverige (sällsynt upp till Uppland) och några lokaler i sydligaste Finland. Den är rödlistad som nära hotad i Sverige och Finland.

Kännetecken
Rotsopp är en kraftig svamp och den som ung ljusgråa, med åldern brunare och ofta uppsprickande, länge halvklotformiga hatten kan bli upp till 20 cm i diameter. Porerna är små och gula, med tiden olivtonade, blånande vid tryck. Foten är kraftig, ofta klubblik och ofta rotlikt tillpetsad, gulfärgad och i övre delen vanligen ljust nätådrig. Köttet smakar bittert (på grund av seskviterpener) och blånar i snitt. Svampen är giftig och kan orsaka allvarliga magbesvär.

Taxonomi
Rotsopp beskrevs av Christiaan Hendrik Persoon 1801 som beskrevs som Boletus radicans. Av molekylärfylogenetiska skäl fördes den 2014 över till det nybildade släktet Caloboletus av Alfredo Vizzini. Artepitetet radicans betyder "rotslående", från radix, "rot".

Referenser
Boris Assyov, Boletus radicans. På Boletales, com.
Rotsopp på Artdatabanken.

Soppar
Caloboletus
Boletus paluster

Boletus paluster är en svampart som beskrevs av Peck 1872. Boletus paluster ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus speciosus

Boletus speciosus är en svampart som beskrevs av Frost 1874. Boletus speciosus ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. På svenska har namnet "falsk kungssopp" använts, men något officiellt svenskt namn har arten inte.

Källor

Bildgalleri 

Soppar
Boletus
Boksopp

Boksopp (Xerocomellus pruinatus) är en sopp som tillhör familjen Boletaceae.

Förekomst
Boksoppen har en vid utbredning i Europa, men detaljerna är osäkra på grund av sammanblandning med liknande närstående arter (som Xerocomus cisalpinus). I Sverige förekommer den, liksom boken, främst i Skåne, med en del spridda fynd i övriga Götaland. I Danmark är den allmän utom på de jylländska hedesletterne och i Norge är den funnen på ett fåtal platser i södra delen av landet. Den bildar ektomykorrhiza med bokar, sällsynt med ekar.

Kännetecken
Hatten blir upp till 10 cm i diameter. Hatthuden är ljust till mörk brun, ibland rödbrun, pruinös (blådaggig) och sällan uppsprickande. Porerna är gula, ganska stora, och blånar endast svagt och långsamt, om alls, vid beröring. Sporerna är svagt stimmiga (svårsett i mikroskop). Foten är gul, neråt vanligen rödkornig, blånar vid beröring. Köttet är gulaktigt i hatten, gulare i foten (ofta rödaktigt i basen) och blånar långsamt i snittytor (särskilt i fotbasen och i hatten, speciellt där foten fäster). Boksoppen är snarlik flera andra arter: "Xerocomus communis" (Hortiboletus engelii) och missfärgade exemplar av rödsopp har röda prickar i fotbasens kött, Xerocomus cisalpinus (som också har strimmiga sporer, vilka dock vanligen är mindre,  under 5 μm) har vanligen en uppsprickande hatt och starkare blånande fruktkött, rutsopp har uppsprickande hatthud som visar rödaktigt fruktkött i sprickorna och Hortiboletus bubalinus har oftast orange fläckar i fotbasens kött, släta sporer och växer med lindar och popplar (vanligen i stadsmiljöer).

Taxonomi
Boksoppen beskrevs av Elias Fries och Christopher Theodor Hök 1835 som Boletus pruinatus. Den flyttades till Xerocomus av Lucien Quélet 1888 och till det nyskapade släktet Xerocomellus av Josef Šutara 2008.

Artnamnet pruinatus betyder "pruinös" (pudrad, blådaggig) och syftar på hatthuden.

Referenser
Boris Assyov, Xerocomus pruinatus på Boletales.com.
Andy Taylor & Ursula Eberhardt, 2006, Släktet Xerocomus i Sverige, Svensk Mykologisk Tidskrift 27:3, sid. 35-48(46).
Dugget rørhat på Danmarks svampeatlas.

Externa länkar

Soppar
Xerocomellus
Rödsopp

Rödsopp (Hortiboletus rubellus) är en sopp inom familjen Boletaceae.

Förekomst
Rödsoppen är spridd i Europa och förekommer i lövskogar, parker och trädgårdar. Den är ganska sällsynt i Norden, med fynd upp till Mellansverige och södra Finland. Den är även uppgiven som förekommande i Nordamerika. Den bildar ektomykorrhiza med  ekar och lindar.

Kännetecken
Rödsoppen är en ganska liten sopp och hatten blir vanligen sådär 5 cm i diameter (upp till tolv cm förekommer). Den unga fruktkroppen har ofta klarröd hatt, ofta med en vit rand längs kanten; hos äldre kan hatten bli brunaktig (svampen kan då vara svårbestämd). Porerna är stora och gula, med åldern olivtonade, och blånar vid tryck. Foten är gul upptill, mot basen tillagande rödfläckig. Köttet är gulvitt i hatten, gulare i foten, endast svagt blånande. Fotbasens kött har små orange prickar (lupp kan krävas), en karaktär som saknas hos de flesta liknade arter (men förekommer hos rutsopp och mikroskopiska karaktärer kan i vissa fall krävas för säker bestämning), och i vissa fall kan köttet i hela fotbasen vara orangefärgat.

Taxonomi
Rödsopp beskrevs av Julius Vincenz von Krombholz 1836 som Boletus rubellus. Via turer in om andra släkten (Xerocomus, Xerocomellus etcetera) placerades den som typart i det 2015 nybeskrivna släktet Hortiboletus av Giampaolo Simonini, Alfredo Vizzini och Matteo Gelardi.

Källor
Alan E. Hills, 2009, The Genus Xerocomus - A personal view, with a key to the British species, Field Mycology 9:3, sid. 77-96 (rödsopp på sid. 93-94).
B. Assyov, Xerocomus rubellus. På Boletales, com
Michael Kuo, Xerocomellus rubellus på Mushroomexpert.com.

Externa länkar

Soppar
Hortiboletus
Matsvampar
Butyriboletus regius

Butyriboletus regius är en sopp som beskrevs av Julius Vincenz von Krombholz 1832 som Boletus regius. Den flyttades 2014 till det nybeskrivna släktet Butyriboletus av David Arora och Jonathan Frank. På svenska har namnet "kungssopp" använts, men något officiellt svenskt namn har arten inte.

Källor

Soppar
Butyriboletus
Physisporus byssinus

Physisporus byssinus är en svampart som beskrevs av Heinrich Adolf Schrader 1794. Physisporus byssinus ingår i släktet Physisporus och familjen Polyporaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Polyporaceae
Austroboletus cookei

Austroboletus cookei är en svampart som beskrevs av Sacc. & P. Sydow 1899. Austroboletus cookei ingår i släktet Austroboletus  och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Soppar
Austroboletus
Zdravko Zupan

Zdravko Zupan (serbisk kyrilliska: Здравко Зупан), född 7 februari 1950 i Zagreb,  i Kroatien, SFR Jugoslavien, död 9 oktober 2015 i Zemun i Serbien, var en serbisk och jugoslavisk serieskapare och konsthistoriker.

Han är skapare av bland annat "Tom & Jerry" (serieförfattare: Lazar Odanović), "Zuzuko" och "Munja" (serieförfattare: Zupan) "Mickey Mouse", "Goofy" och "Ellsworth" (serieförfattare: François Corteggiani), "Miki i Baš-Čelik" (serieförfattare: Nikola Maslovara)

Bibliografi

Tecknade serier 
 "Zuzuko", serieförfattare: Z. Zupan, Yu strip, Munja och Bijela pčela, Serbien och Kroatien, 1977- 
 "Tom & Jerry", serieförfattare: Lazar Odanović, VPA, Zagreb, 1983-1988.
 "Mickey Mouse", serieförfattare: F. Corteggiani, Le Journal de Mickey, Frankrike, 1990-1994. 
 "Goofy", serieförfattare: F. Corteggiani, Le Journal de Mickey, Frankrike, 1990-1994.
 "Ellsworth", serieförfattare: F. Corteggiani, Le Journal de Mickey, Frankrike, 1990-1994.
 "Miki i Baš-Čelik", serieförfattare: N. Maslovara, Mikijev zabavnik, Serbien, 1999.
 "Munja", serieförfattare: Z. Zupan, Vasa Pavković och Zoran Stefanović, Munja, Munja Strip och Bijela pčela, Serbien och Kroatien, 2001-

Böcker 
 Istorija jugoslovenskog stripa I, Slavko Draginčić och Zdravko Zupan, Novi Sad, 1986.
 Vek stripa u Srbiji, Zdravko Zupan, Pančevo, 2007.
 The Comics We Loved: Selection of 20th Century Comics and Creators from the Region of Former Yugoslavia (Stripovi koje smo voleli: izbor stripova i stvaralaca sa prostora bivše Jugoslavije u XX veku), Živojin Tamburić, Zdravko Zupan och Zoran Stefanović, Belgrad, 2011.

Källor

Externa länkar

 Zdravko Zupan on Lambiek Comiclopedia 
 Zdravko Zupan, I.N.D.U.C.K.S. World-wide database about Disney comics 
 "Comics Culture in Yugoslavia: World-Class Innovators & Remarkable Visionaries" by Paul Gravett, foreword for Tamburić-Zupan-Stefanović lexicon The Comics We Loved: Selection of 20th Century Comics and Creators from the Region of Former Yugoslavia, 2011.  
 Zupan, Zdravko. The Golden Age of Serbian Comics (Belgrade Comic Art 1935-1941), "Projekat Rastko". 
 Slobodan Ivkov. 60 godina stripa u Srbiji, leksikon, Subotica, 1995. E-izdanje: "Projekat Rastko" 
 Zupan, Zdravko i Slavko Draginčić. Istorija jugoslovenskog stripa 1, Novi Sad 1986, kompletno elektronsko izdanje, "Projekat Rastko". 
 Zupan, Zdravko. Strip u Srbiji 1955-1972, "Projekat Rastko" 

Serbiska serieskapare
Serbiska konsthistoriker
Män
Födda 1950
Avlidna 2015
Personer från Zagreb
Butyriboletus brunneus

Butyriboletus brunneus är en sopp som beskrevs som en varietet av Boletus speciosus av Charles Horton Peck 1890. Den fördes som egen art till släktet Butyriboletus av David Arora och Jonathan Frank 2014.

Källor

Soppar
Butyriboletus
Bleksopp

Bleksopp (Hemileccinum impolitum) är en svampart som beskrevs av Elias Fries 1838 som Boletus impolitus. Sedan 2008 placeras arten i släktet Hemileccinum.

Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Soppar
Hemileccinum
Matsvampar
Bläcksopp

Bläcksopp (Cyanoboletus pulverulentus) är en sopp i familjen Boletaceae.

Förekomst
Bläcksoppen har en vid utbredning i Europa och förekommer även i Nordamerika. I Norden förekommer den främst i Skåne och Danmark, där den är sällsynt. Utbredningen fortsätter upp längs den svenska västkusten och den har en isolerad förekomst på Gotland. I Norge förekommer den främst i Oslotrakten och på några lokaler sydväst därom. Den bildar ektomykorrhiza med ekar, bokar, lindar och troligen andra lövträd. I Norden är den värmekrävande och förekommer på näringsrik mark, gärna kalk och särskilt i ängsbokskog.

Kännetecken
Hatten blir upp till 8(10) cm i diameter. Hatthuden är gul eller gulockra till olivbrun eller mörkbrun, ibland med rödaktig ton; som ung filtluden, som äldre något klibbig; blånande vid beröring. Porerna är kantiga, gula, starkt och omedelbart blånande/svartnande vid beröring. Foten är gul, nedåt brunare, blånande/svartnande vid beröring. Köttet är gulaktigt och blånar/svartnar starkt och omedelbart i snittytor. Svampen blånar så kraftigt att det är svårt att förväxla den med andra arter, men den är annars ganska lik "sammetssopparna" som också har filtartad hatthud.

Taxonomi
Bläcksopp beskrevs av Wilhelm Opatowski 1836 som Boletus pulverulentus.. År 2014 fördes den som typart till det nybeskrivna släktet Cyanoboletus av Giampaolo Simonini, Matteo Gelardi, Alfredo Vizzini.

Pulverulentus betyder "pudrad" och anspelar på den filtartade hatthuden hos unga exemplar.

Referenser
Boris Assyov, Boletus pulverulentus på Boletales.com.
Sortblånende Rørhat på Felthåndbogen - Danmarks Fugle og Natur.
Bläcksopp på Artdatabanken.

Externa länkar
Boletus pulverulentus på Mycoweb.com.

Soppar
Cyanoboletus
Boletus nigricans

Boletus nigricans är en svampart som beskrevs av Pat. & C.F. Baker 1918. Boletus nigricans ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus lignatilis

Boletus lignatilis är en svampart som beskrevs av Berk. & M.A. Curtis 1868. Boletus lignatilis ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus megalosporus

Boletus megalosporus är en svampart som beskrevs av Berk. 1859. Boletus megalosporus ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Lakritssopp

Lakritssopp (Lanmaoa fragrans) är en svampart i familjen Boletaceae som beskrevs av Carlo Vittadini 1835 som Boletus fragrans. Den fördes över till släktet Lanmaoa 2015. Den har även kallats "doftsopp" på svenska.

Lakritssopp är i Sverige bara funnen på två lokaler på Gotland (första fynd 1973). Den finns i övrigt mycket sällsynt i Europa (Polen, Böhmen, Norditalien, Frankrike och England). Den bildar mykorrhiza med ekar och möjligen även andra lövträd.

Källor

Soppar
Lanmaoa
Boletus pinicola

Boletus pinicola är en svampart som beskrevs av Rea 1922. Boletus pinicola ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Aureoboletus moravicus

Aureoboletus moravicus är en sopp i familjen Boletaceae.

Förekomst
Den förekommer spridd i Europa, framförallt i de sydligare delarna. Den har uppgivits för Sverige, men är ej säkert påträffad. Den bildar ektomykorrhiza med lövträd, huvudsakligen ekar, men även lindar och avenbok..

Kännetecken
Hatten blir upp till 8 cm i diameter. Hatthuden är gulockra till kopparbrun, fint sammetsluden, åtminstone som ung, och spricker snart upp. Porerna är gula och blånar ej. Foten av samma färg som hatten, eller något ljusare, med ribbor eller med ett mörkare grovt nätmönster. Köttet är blekt (brunaktigt just under hatthuden och ovanför porerna) och missfärgas ej i snittytor. Lukten skall vara karaktäristisk och har beskrivits som kanelartad eller som en blandning av dill, kokos och vanilj. Svampen påminner om Xerocomus subtomentosus, men har vitare kött i foten och bredare sporer. Brunsoppen har blånande kött.

Taxonomi
Arten beskrevs som Boletus moravicus av Václav Vacek 1946. År 1964 fördes den över till Xerocomus av Josef Herink och därifrån flyttades den till Aureoboletus av Wolfgang Klofac 2010 på molekylärfylogenetiska grunder. I den svenska databasen Dyntaxa används fortfarande (2018) namnet Xerocomus moravicus.

Artnamnet betyder "från Mähren" (som heter Moravia på latin) och anspelar på att den först beskrevs från denna tjeckiska provins.

Referenser
Boris Assyov, Xerocomus moravicus på Boletales.com.
Andy Taylor & Ursula Eberhardt, 2006, Släktet Xerocomus i Sverige, Svensk Mykologisk Tidskrift 27:3, sid. 35-48(45).
 Alan E. Hills, 2009, The Genus Xerocomus - A personal view, with a key to the British species, Field Mycology 9:3, sid. 91.

Soppar
Aureoboletus
Porphyrellus fuligineus

Porphyrellus fuligineus är en sopp som beskrevs av Christiaan Hendrik Persoon 1801 som Boletus fuligineus. Den flyttades till Porphyrellus av Rolf Singer 1991.

Referenser

Soppar
Porphyrellus
Falsk rutsopp

Falsk rutsopp, Xerocomellus porosporus,  är en sopp tillhörande familjen Boletaceae.

Förekomst
Den falska rutsoppen är vitt spridd i Europa och i allmänhet vanlig. Den är också rapporterad från olika delar av Nordamerika. I Sverige förekommer den spritt från Skåne till Uppland. Den är tämligen allmän i Danmark (sällsyntare på Jyllands hedeslätter), i Norge finns det fynd upp till Trondheim (huvudsakligen från Oslo och mot sydväst längs kusten) och i Finland förekommer den längst i söder vid Finska viken. Den bildar ektomykorrhiza med framförallt ekar.

Kännetecken
Hatten blir upp till 7 cm i diameter. Hatthuden är av varierande brun nyans och spricker snart upp så att det vitaktiga (sällan med röd färgton, dock vanligare i Uppsalatrakten) köttet blottas i sprickorna. Porerna som är ganska grova och kantiga är gula och blånar vid beröring. Den vanligtvis jämntjocka foten är gulaktig, ofta brunare mot basen, ibland med röd färgton. Köttet vitaktigt till ljusgult i hatten, gult till brunaktigt i foten (ofta vinrött i basen) och blånar ej i snittytor. De släta sporerna är trunkata (tillplattade i ena änden) och har en tydlig por i den platta änden. Den falska rutsoppen kan förväxlas med rutsopp, som dock vanligen har rödaktigt kött under hatthuden - i svårbedömda fall kan den bestämmas på att dess sporer är ej trunkata (vilket dock kräver mikroskop). De enda övriga soppar i Europa som har trunkata sporer är Xerocomellus fennicus, men dess sporer är tydligt strimmiga och dess färger är klarare med en röd hatt (åtminstone som ung), och Xerocomellus marekii som har röd hatt. Xerocomellus cisalpinus har rödaktigt kött i fotbasen som blånar i snittytor (och strimmiga ej trunkata sporer).

Taxonomi
År 1958 beskrevs den falska rutsoppen av den belgiske mykologen Louis Imler som Xerocomus porosporus. Denna beskrivning har senare ogiltigförklarats baserat på Melbournekodens 40.1. Därpå beskrevs den som en nykombiation av Roy Watling 1958 som Boletus porosporus grundad på Imlers beskriving och eftersom ett typexemplar angavs i en fotnot och en referens gavs till beskrivningen anses denna som godkänd. Arten fördes sedan till Xerocomellus av Josef Šutara 2008.

Den falska rutsoppen har av europeiska mykologer ofta ansetts som synonym med den amerikanska arten Xerocomellus truncatus och molekylärfylogenetiska studier visar att de står varandra mycket nära. Den har också trunkata sporer men är dock rödaktig under hatthuden och har blånande kött.

Artnamnet porosporus syftar på att sporen har en tydlig groddpor i den trubbiga änden.

Matsvamp
Den falska rutsoppen anses som ätlig, men saknar både konsistens och smak. Foten är träig.

Referenser
Boris Assyov, Xerocomus porosporus på Boletales.com.
Andy Taylor & Ursula Eberhardt, 2006, Släktet Xerocomus i Sverige, Svensk Mykologisk Tidskrift 27:3, sid. 35-48(46).

Externa länkar
Falsk rutsopp på Svampguiden.

Soppar
Xerocomellus
Matsvampar
Butyriboletus subappendiculatus

Butyriboletus subappendiculatus är en sopp i familjen Boletaceae som beskrevs av Aurel Dermek, Jiří Lazebníček och Jaroslav Veselský 1979 som Boletus subappendiculatus. Den flyttades 2014 till det nybeskrivna släktet Butyriboletus av David Arora och Jonathan Frank.

Referenser

Externa länkar 

Soppar
Butyriboletus
Boletus xanthocyaneus

Boletus xanthocyaneus är en gul sopp med kraftigt blånande kött som först beskrevs av Paul Ramain, som Boletus purpureus var. xanthocyaneus, och sedan som egen art av Henri Romagnesi 1976. Den förekommer i Europa och är sällsynt funnen från Grekland till Storbritannien. Artens status är omtvistad och den anses kunna vara en gul form av Imperator torosus eller Imperator rhodopurpureus.

Källor

Soppar
Boletus
Falsk djävulssopp

Falsk djävulssopp (Rubroboletus legaliae) är en sopp som tillhör familjen Boletaceae.

Förekomst
Den förekommer sällsynt från Bulgarien till Spanien och når i norr till Sverige och i nordväst till Storbritannien. I Sverige är den funnen på fyra lokaler (en vardera på Öland, i Uppland, i Södermanland och Östergötland) och i Danmark på ett tiotal lokaler. Den är ej funnen i övriga Norden (ett fynd av arten har tidigare uppgivits från Norge, men detta anses idag som en trolig sammanblandning med rosensopp). Den bildar ektomykorrhiza med ekar och bokar.

Kännetecken
Unga exemplar kan likna djävulssopp (R. satanas), men hatthuden får vanligen rosa inslag ganska snart, speciellt mot hattkanten. Rosensopp (R. rhodoxanthus) är också mycket lik, men har gulare kött som företrädesvis blånar i hatten, men ej i foten. Rubroboletus rubrosanguineus är en annan förväxlingsrisk utseendemässigt, men denna art växer under barrträd (ej funnen i Norden). Även purpursopp (Imperator rhodopurpureus) kan vara en förväxlingsrisk, men denna art blånar kraftigt (även hatthuden blånar vid beröring).

Taxonomi
Den falska djävulssoppen beskrevs 1968 av Albert Pilát som Boletus legaliae. 2015 fördes den av molekylärfylogenetiska skäl till det nybeskrivna släktet Rubroboletus. Artnamnet hedrar den franska mykologen Marcelle Le Gal (1895–1979).

Referenser
Mattias Andersson, Tommy Knutsson & Michael Krikorev, 2016, Djävulssopp, falsk djävulssopp och deras djävulskt lika dubbelgångare – röda relikter i släktena Rubroboletus och Imperator funna i Skandinavien, Svensk Mykologisk Tidskrift, 37:3, sid. 12-25.
B. Assyov, Boletus legaliae. På Boletales, com.

Externa länkar 

Soppar
Rubroboletus
Giftiga svampar
Boletus leptospermi

Boletus leptospermi är en svampart som beskrevs av McNabb 1968. Boletus leptospermi ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus novae-zelandiae

Boletus novae-zelandiae är en svampart som beskrevs av McNabb 1968. Boletus novae-zelandiae ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus obscuratus

Boletus obscuratus är en svampart som först beskrevs av Rolf Singer, och fick sitt nu gällande namn av J. Blum 1969. Boletus obscuratus ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus rawlingsii

Boletus rawlingsii är en svampart som beskrevs av McNabb 1968. Boletus rawlingsii ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Boletus reticuloceps

Boletus reticuloceps är en svampart som först beskrevs av M. Zang, M.S. Yuan & M.Q. Gong, och fick sitt nu gällande namn av Q.B. Wang & Y.J. Yao 2005. Boletus reticuloceps ingår i släktet rörsoppar och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Rörsoppar
Boletus
Neoboletus pseudosulphureus

Neoboletus pseudosulphureus är en sopp i familjen Boletaceae.

TaxonomiNeoboletus pseudosulphureus beskrevs av Franz Joseph Kallenbach 1923 som Boletus pseudo-sulphureus. Den flyttades till släktet Neoboletus 2015 av Wolfgang Klofac. Artnamnet betyder "falsk sulphureus" (det latinska prefixet pseudo- betyder "falsk"), syftande på den liknar, men inte är identisk med, den av Elias Fries 1838 beskrivna svavelsoppen Boletus sulphureus (nu Buchwaldoboletus sphaerocephalus). Sulphureus, av latin sulphur (svavel), betyder "svavelgul".

Arten har ofta blandats samman med den av Lucien Quélet beskrivna Dictyopus junquilleus (syn. Boletus junquilleus Boud, 1906), nu Sutorius junquilleusSutorius junquilleus på Species Fungorum. Vissa auktorer betraktar N. pseudosulphureus som en gulporig form av Neoboletus luridiformis (gul blodsopp).Alexander Urban, Wolfgang Klofac, 2015, Neoboletus xanthopus, a sibling species of Neoboletus luridiformis, and similar boletes with yellowish pileus colours, Sydowia 67, sid. 175-187.

Referenser
Boris Assyov, Boletus pseudosulphureus'' på Boletales.com.

Externa länkar

Soppar
Neoboletus
Hortiboletus engelii

Hortiboletus engelii är en sopp i familjen Boletaceae.

Förekomst
Den röriga taxonomiska historien (se nedan) och förväxling med aprikossopp och rödsopp gör att utbredningen är något osäker, men Boris Assyov anger att arten troligen är vitt spridd i Europa. Den förekommer uppenbarligen i Norden, men den är inte ens upplagd på Dyntaxa/Artdatabanken. Både aprikossopp, som inte är funnen i Norden, och Xerocomus communis som är ett hopblandat taxon ("nomen confusum") av denna art och rutsopp är upplagda och anges tillika som bofasta och reproducerande i Sverige, vilket illustrerar förvirringen. I Danmark finns den "lite här och där", dock är den mindre vanlig på Jyllands hedesletter. Den förekommer också i Finland.

Taxonomi
Hortiboletus engelii beskrevs som Boletus engelii av Jiří Hlaváček 2001. Den fördes till Xerocomellus av Josef Šutara 2008 och till Xerocomus av Matteo Gelardi 2009. År 2015 fördes den till Hortiboletus av Alona Yu. Biketova och Solomon P. Wasser.

Arten anses vara synonym till Boletus subtomentosus subsp. declivitatum som beskrevs av C. Martin 1904 och som beskrevs som egen art, Boletus declivatum, av Roy Watling 2004 År 2007 flyttades den till Xerocomus av Wolfgang Klofac.

H. engelii anses också av flera auktorer vara synonym till den av Jean Baptiste François Bulliard beskrivna Boletus communis och som placerades i Xerocomus av Marcel Bon 1985.

Arten är uppkallad efter den tyske mykologen Heinz Engel som (tillsammans med Thomas Brückner) hade gett arten det provisoriska namnet Xerocomus quercinus i Die Pilzflora Nordwestoberfrankens 1990.

Referenser
Boris Assyov, Xerocomus communis på Boletales.com.
Fersken-rørhat på Danmarks svampeatlas.

Soppar
Hortiboletus