kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Joseph-Félix Bouchor

Joseph-Félix Bouchor, född 15 september 1853, död 27 oktober 1937, var en fransk konstnär.

Bouchor målade landskapsmålningar med motiv från norra Frankrike, särskilt Île-de-France och Normandie.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Franska konstnärer
Födda 1853
Avlidna 1937
Män
Svensk uppslagsbok
Happy Valley, Peking

Happy Valley () är en nöjespark i Peking, öppnad 7 september 2006. Parken ligger i distriktet Chaoyang i östra Peking och trafikeras av Pekings tunnelbana Linje 7. Happy Valley har (2017) sju olika berg- och dalbanor.

Parken är uppdelad i sex zoner uppbyggda kring olika teman: Wild Fjord, Atlantis, Aegean Harbor, Lost Maya. Shangri-La och Ant kingdom.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Officiell webbplats

Temaparker i Asien
Chaoyang, Peking
WP:Projekt Kina
Parker i Peking
Anne Margrethe Bredal

Anne Margrethe Bredal, född 1655, död 1729, dansk lärd, guvernant och författare. 

Dotter till prästen Jens Pedersen Bredal och (d. 1681) och Marie Holgersdatter. Gift 1677 med förpaktaren Niels Sørensen (d. ca. 1694) och 1697 med rektor Erik Bredal (död 1735).

Hon författade en självbiografi 1703. Hon fick en god utbildning av sin far, och brev på latin av henne till en Anna Mauriti från 1671-72 är bevarade. Hon framhävde utbildning för kvinnor; “Med dette tospand kan man, oh du mest dannede blandt jomfruer, nå op til stjernerne,” och framhöll Anna Maria van Schurman och Birgitte Thott som förebilder. Hon anställdes 1675 av Birgitte Gøye som guvernant på Quitzowsholm på Fyn (nuvarande Hofmansgave). År 1675 avvisade hon per brev den hyllning av hennes lärdom hon fått av Erik Pontoppidan på latin med jämförelser till den grekiska mytologin. Hon blev 1677 bortgift och fick sedan sköta åtta barn samt skötseln av gård och ekonomi då maken var sjuklig.

Bredal omnämndes i flera verk om "lärda kvinnor" i sin samtid, av bl.a. Albert Thura och Frederik Christian Schønau.

Se även 
Anne Margrethe Qvitzow

Källor 
 http://www.kvinfo.dk/side/597/bio/222/origin/170/

Litteratur 
 Frederik Christian Schønau: Samling af danske lærde Fruentimer, 1753. 
 Albert Thura: Gynæceum Daniæ Litteratum, 1732.
 Dansk Biografisk Leksikon.

Danska författare under 1600-talet
Danska författare under 1700-talet
Danska memoarskrivare
Danska feminister
Danska lärare
Födda 1655
Avlidna 1729
Kvinnor
Memoarskrivare under 1600-talet
Lärare under 1600-talet
The Bombettes

The Bombettes är ett punkrockband från Umeå.
Bandet bildades 2005 och är signerade på Dennis Lyxzéns skivbolag Ny våg Records. I december 2007 direktsände Sveriges Radio P3 en konsert med bandet i programmet P3 Lab.

Medlemmar 
 Elin Hellrönn - sång
 Chrystal Kunosson - bas
 Jenny Nilsson - gitarr
 Ellen Dahlgren - gitarr
 Maria Hedberg - trummor

Diskografi

EP-skivor 
2007 Whats Cooking Good Lookin'? 7" 
2009 You Have No Chance, Lance! 7"

Album 
2010 Get Out of My Trailor, Sailor! LP/CD

Samlingsskivor 
 LP/CD

Källor

Se även 
Ny Våg webbsida

Svenska punkband
Musikgrupper bildade 2005
Musikgrupper från Umeå
Femte dimensionen

Inom fysik kan en följd av N heltal förstås så att de står för en plats i en rymd med N dimensioner. När N = 5, kan det kallas den femte dimensionen. Ett sådant bruk kan förekomma i diskussioner om den fjärde dimensionen. Den abstrakta fem-dimensionella rymden uppträder ofta i matematiken och kan där enkelt konstrueras. Om vårt verkliga universum har eller inte bygger på 5 dimensioner kan undersökas i många grenar av fysiken som astrofysik och partikelfysik.

Femte dimensionen i fysiken 
I fysiken är den femte en extra hypotetisk dimension utöver den fyrdimensionella rumtiden. Hit hör bland annat Kaluza-Klein-teorin, pseudo-Riemannsk mångfald, den holografiska principen och kvantgravitation.

Femte dimensionen i matematiken 
Här handlar det om hyperpolyedrar eller polytoper och en hypersfär.

Se även 
 Kaluza-Klein-teorin

I populärkulturen 
 Fifth Dimension
 The Fifth Dimension

Dimension
Teoretisk fysik
Sakframställan

En sakframställan eller sakframställning är den del av en huvudförhandling vid rättegång i brottmål där åklagaren beskriver resultatet av förundersökningen. Sakframställningen följs av förhör.

Källor

Processrätt
Provinsen Chahar

Chahar var en kinesisk provins som utgjorde den östra delen Inre Mongoliet och det sydligaste hörnet låg innanför Kinesiska muren. Provinsens huvudstad var Kalgan och kring år 1947 hade den en yta på 278.955 km2 och en befolkning på c:a 2.034.000 invånare.

Provinsen fick sitt namn från Chaharmongolerna som befolkade en det mongoliska förbundet Sjilijn Gol i Inre Mongoliet under Qingdynastin. Under Republiken Kina blev området var en särskild administrativ region och 1928 blev det en reguljär kinesisk provins. Provinsen utsattes för stor hankinesisk inflyttning och 1937 var endast 32,3 procent av befolkningen etniska mongoler.

Mellan 1937 och 1945 ingick Chahar den japanska lydstaten Mengjiang. 1945 återgick provinsen till kinesiskt styre och 1952 upplöste Folkrepubliken Kina provinsen, vars territorium delades upp mellan Inre Mongoliet, Hebei och Peking. Större delen av de områden som införlivades i Inre Mongoliet ingår idag i förbundet Xilingol.

Även om provinsen i praktiken upphört att existera så markerades den länge på officiella kartor publicerade i Republiken Kina på Taiwan.

Källor

Svensk uppslagsbok, 1955.

Forna provinser i Kina
Inre Mongoliet
WP:Projekt Kina
Stater och territorier bildade 1928
Stater och territorier upplösta 1952
Ordon

Ordo eller ordon är en mobil mongolisk palatsbyggnad, och är ursprunget till ordet hord.

Referenser

Byggnadstyper
Mongoliets historia
Hord

En hord, av ordon (en mobil mongolisk byggnad), är ett västerländskt begrepp för en klan av eurasiska nomader, särskilt mongoler. Se även Vita horden och Gyllene horden.

Begreppet har senare använts i fantasy, bland annat i Warcraft.

Historia
Breareds landskommun

Breareds landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Breareds socken i Tönnersjö härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Simlångsdalens landskommun som senare 1967 uppgick i Halmstads stad som 1971 ombildades till Halmstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Breareds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län

Indelningar i Halmstads kommun
Snöstorps landskommun

Snöstorps landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Snöstorps socken i Tönnersjö härad i Halland denna kommun. 

Nyhems municipalsamhälle inrättades i Snöstorps landskommun 4 december 1908. Municipalsamhället upplöstes 1 januari 1928 när området överfördes till Halmstads stad.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Simlångsdalens landskommun som senare 1967 uppgick i Halmstads stad som 1971 ombildades till Halmstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Snöstorps landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län

Indelningar i Halmstads kommun
Enslövs socken

Enslövs socken i Halland ingick i Tönnersjö härad (före 1938 även i Halmstads härad) och är sedan 1974 en del av Halmstads kommun i Hallands län, från 2016 inom Enslövs distrikt och en del av Oskarströms distrikt.

Socknens areal är 183,65 kvadratkilometer land (efter utbrytning av Oskarström). År 2000 fanns här 2 909 invånare. En del av Halmstad, tätorten Sennan, småorten Skavböke samt tätorten Åled med kyrkbyn Enslöv och sockenkyrkan Enslövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Enslövs socken har medeltida ursprung. En mindre del som låg väster om Nissan, kallad Fjällgime fjärding, tillhörde före 1938 Halmstads härad. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Enslövs församling och för de borgerliga frågorna till Enslövs landskommun. År 1947 bröts en del ut för att ingå i den då bildade Oskarströms köping. Landskommunen inkorporerade år 1952 Övraby landskommun och kom i sin tur sedan 1974 att uppgå i Halmstads kommun. Ur församlingen utbröts 1957 Oskarströms församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Enslöv och Oskarstöm, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000 och fick 1957, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Tönnersjö härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Enslövs socken ligger nordost om Halmstad kring Nissan. Socknen består av höglänt skogsbygd med mossar och småsjöar utanför dalgången.

Det finns hela sju naturreservat i socknen: Vapnö mosse som delas med Holms socken, Nissaström, Rågetaåsen, Råmebo och Virsehatt ingår alla i EU-nätverket Natura 2000 medan Hälleberget och Ullasjöbäcken är kommunala naturreservat.

Sätesgårdar var Arlösa herrgård, Stora Ättarps säteri och Lilla Ättarps säteri.

Vid Stora Ettarps säteri bedrevs glasbruk mellan ca 1747 och 1757, en kort period, men då med ganska omfattande verksamhet. Detta Ettarps glasbruk var Hallands första glasbruk. Produktionen var förvånansvärt helt inriktad på export.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns tre mindre gravfält, en husgrund och en fornborg. Vid Spånstad finns "Högastain", som är en bautasten från järnåldern .

Namnet
Namnet (1300 Eneslef) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller mansnamnet Enar. Efterleden  är löv, 'arvegods'.

Befolkningsutveckling

Se även
Enslövs församling
Hjalmar Nilson, riksdagsman och statsråd.
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Enslöv

Referenser

Externa länkar

Enslöfs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Samhällsförening för Enslövs socken
Enslövs Hembygdsförening

Socknar i Tönnersjö härad
Socknar i Halmstads härad
Indelningar i Halmstads kommun
Eldsberga socken

Eldsberga socken i Halland ingick i Tönnersjö härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Eldsberga distrikt.

Socknens areal är 50,18 kvadratkilometer, varav 49,69 land. År 2000 hade Eldberga socken 2 005 invånare. Tätorten Gullbranna samt tätorten Eldsberga med sockenkyrkan Eldsberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Eldsberga socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eldsberga församling och för de borgerliga frågorna till Eldsberga landskommun.  Denna senare utökades 1952 ock kom sedan 1974 att uppgå i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling som 2013 uppgick i Snöstorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eldsberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Tönnersjö härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Eldsberga socken ligger söder om Halmstad vid Genevadsån utlopp vid Laholmsbukten. Socknen består av bördig slättbygd med barrskogsbevuxen flygsandsmark vid kusten.

Både Gullbranna naturreservat och Tönnersa naturreservat ingår i EU-nätverket Natura 2000.

Sätesgårdar var Stjärnarps säteri, Stora Fladje herrgård, Stora Böslids herrgård, Andersfälts herrgård och Krontorps herrgård.

Fornlämningar
Från stenåldern finns flera boplatser och en gånggrift och från bronsåldern finns flera gravrösen.

Namnet
Namnet (1392 Ygelsbierge) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller mansnamnet Ighil. Efterleden  är biärg, 'berg'.

Befolkningsutveckling

Se även
Eldsberga församling
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Eldsberga

Referenser

Externa länkar

Eldsberga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Eldbergsbygdens hembygdsförening

Socknar i Tönnersjö härad
Indelningar i Halmstads kommun
Eldsbergabygdens församling

Eldsbergabygdens församling var en församling i Göteborgs stift och i Halmstads kommun i Hallands län. Församlingen uppgick 2013 i Snöstorps församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2006 genom sammanslagning av Eldsberga, Trönninge och Tönnersjö församlingar och utgjorde sedan till 2013 ett eget pastorat. Den 1 januari 2013 uppgick Eldsbergabygdens och Breareds församlingar i Snöstorps församling.

Kyrkor 
 Eldsberga kyrka
 Trönninge kyrka
 Tönnersjö kyrka

Källor 

Indelningar i Halmstads kommun
Historiska församlingar i Göteborgs stift
Bildanden 2006
Upplösningar 2012
Eldsberga församling

Eldsberga församling var en församling i Göteborgs stift. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling.

Församlingskyrka var Eldsberga kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2006 moderförsamling i pastoratet Eldsbergs och Tönnersjö som 1962 utökades med Trönninge församling. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling tillsammans med de övriga församlingarna i pastoratet.

Församlingskod var 138007.

Se även
Eldsberga socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Halmstads kommun
Trönninge socken

Trönninge socken i Halland ingick i Tönnersjö härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Trönninge distrikt.

Socknens areal är 12,65 kvadratkilometer, varav 12,45 land. År 2000 fanns här 1 912 invånare. Tätorten Laxvik samt tätorten Trönninge med sockenkyrkan Trönninge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tönnersjö socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Trönninge församling och för de borgerliga frågorna till Trönninge landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Eldsberga landskommun som sedan 1974 uppgick i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling som 2013 uppgick i Snöstorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Trönninge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Tönnersjö härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Trönninge socken ligger sydost om Halmstad vid Laholmsbukten. Socknen består av bördig slättbygd.

Trönninge ängar är ett kommunalt naturreservat.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser, från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns det stora Påarps gravfält.

Namnet
Namnet (1400-talet Trynninge) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller sannolikt tryne, här syftande på en udde väster om kyrkbyn. Efterleden  är inge, 'inbyggare'.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 432 1810 till 754 1880 varefter den tillfälligt minskade till 515 1890, efter att 4½ mantal Kistinge med 211 invånare överförts till Snöstorps socken 1887. Därefter har folkmängden ökat stadigt till 1 732 1990.

Se även
Trönninge församling
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Trönninge

Referenser

Externa länkar

Trönninge socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Eldbergsbygdens hembygdsförening

Socknar i Tönnersjö härad
Indelningar i Halmstads kommun
Trönninge församling

Trönninge församling var en församling i Göteborgs stift. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling.

Församlingskyrka var Trönninge kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling tillsammans med församlingarna Eldsberga och Tönnersjö.

1887 rättades en oregelbundenhet mellan Snöstorps församling och Trönninge. Kistinge, som omfattade 4½ mantal, hade upptagits i husförhörslängden för Trönninge församling men tillhörde annars Snöstorps församling, socken och landskommun. Enligt regeringsbeslut den 22 januari 1887 rättades detta under år 1887 av Göteborgs stifts domkapitel. Den 31 december 1886 utgjorde antalet invånare i 4½ mantal Kistinge 211 personer.

Församlingskoden var 138008.

Pastorat
Medeltiden till 1962: Annexförsamling i pastoratet Snöstorp och Trönninge.
1962 till 2006 annexförsamling i pastoratet Eldsberga, Tönnersjö och Trönninge.

Se även
Trönninge socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift

Indelningar i Halmstads kommun
Trönninge landskommun

Trönninge landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Trönninge socken i Tönnersjö härad i Halland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Eldsberga landskommun som senare 1974 uppgick i Halmstads kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Halmstads kommun
Tönnersjö landskommun

Tönnersjö landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Tönnersjö socken i Tönnersjö härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick större delen av  denna  landskommun i Eldsberga landskommun som senare 1974 uppgick i Halmstads kommun och en mindre del uppgick i Simlångsdalens landskommun som 1967 uppgick i Halmstads stad som 1971 ombildades till Halmstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Tönnersjö landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län

Indelningar i Halmstads kommun
Tönnersjö socken

Tönnersjö socken i Halland ingick i Tönnersjö härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Tönnersjö distrikt.

Socknens areal är 119,44 kvadratkilometer, varav 116,30 land. År 2000 fanns här 457 invånare. Tätorten Tönnersjö med sockenkyrkan Tönnersjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tönnersjö socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tönnersjö församling och för de borgerliga frågorna till Tönnersjö landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Eldsberga landskommun och Simlångsdalens landskommun som i sin tur uppgick 1974 och 1971 (1967 i Halmstads stad) i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling som 2013 uppgick i Snöstorps församling.

1959 överfördes till Breareds socken ett område med 112 invånare och omfattande 41,30 kvadratkilometer, varav 40,31 land.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tönnersjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Tönnersjö härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Tönnersjö socken ligger öster om Halmstad. Socknen består av två kuperade dalbygder vid slättbygd i sydväst och skogsbygd i övrigt. De största insjöarna är Brearedssjön och Älvasjön som båda delas med Breareds socken samt Stora Skärsjön.

Det finns fyra naturreservat i socknen: Danska fall som delas med Breareds socken, Hyltan och Kvarnberget ingår alla i EU-nätverket Natura 2000 medan Gårdshult är ett kommunalt naturreservat.

En sätesgård var Alslövs herrgård.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar, stensättningar, treuddar och domarringar.

Namnet
Namnet (1455 Tönnersiö) kommer från kyrkbyn. Förleden kan vara Thundar av ett gammalt ånamn Thund, 'den översvämmande', syftande på Alslövsån. Efterleden  är sjö syftande på sjö(arna) strax norr om kyrkan. Tolkningen blir då 'ån Thunds (käll)sjö'.

Befolkningsutveckling

Se även
Tönnersjö församling
Lista över fornlämningar i Tönnersjö socken

Referenser

Externa länkar

Tönnersjö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Eldbergsbygdens hembygdsförening

Socknar i Tönnersjö härad
Indelningar i Halmstads kommun
Tönnersjö församling

Tönnersjö församling var en församling i Göteborgs stift och i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling.

Församlingskyrka var Tönnersjö kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Eldsberga och Tönnersjö som 1962 utökades med Trönninge församling. Församlingen uppgick 2006 i Eldsbergabygdens församling tillsammans med de övriga församlingarna i pastoratet.

Församlingskod var 138006.

Se även
Tönnersjö socken

Källor

Vidare läsning

Historiska församlingar i Göteborgs stift

Indelningar i Halmstads kommun
Snöstorps församling

Snöstorps församling är en församling i Halmstads och Laholms kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Halmstads kommun i Hallands län. Församlingen bildar eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Fram till 1962 var församlingen moderförsamling i pastoratet Snöstorp och Trönninge, för att från 1962 till 2013 vara moderförsamling i pastoratet Snöstorp och Breared. Breareds och Eldsbergabygdens församlingar uppgick den 1 januari 2013 i Snöstorps församling som därefter åter utgör ett eget pastorat.

Kyrkobyggnader
 Breareds kyrka
 Eldsberga kyrka
 Esmareds kapell
 Mariakyrkan
 Snöstorps kyrka
 Trönninge kyrka
 Tönnersjö kyrka
 Vallåskyrkan

Series pastorum
Kyrkoherdar verksamma i Snöstorp
Sven Ericson 1493
Hans 1520
Jens Nielsen 1560
Jacob Andersen 1609
Niels 1614
Johannes Nicolai 1627
Olaus Nicolai 1644 

Ordinarie kyrkoherdar i Snöstorp sedan Halland blev svenskt
Marcus Jacobi Hjort 1660–1676
Petrus Magirus 1676–1692
Andreas Nilsson Kollinius 1693–1717
Christen Hummel 1719–1765
Olof Bengtsson Linderoth 1765–1768
Isak Wallberg 1769–1786
Johan Peter Linderoth 1788–1804
Martin Wetterberg 1805–1840
Anders Stendahl 1841–1847
Peter Ekman 1848–1887
Oscar Åberg 1889–1892
Peter Fridlizius 1895–1909
Gustaf Friese 1911–1954
Tore Sjöblom 1955–1984
Krister Nordin 1984–2012 
Lars Arvidsson 2012-2017
Anna-Maria Carlwe 2018-

Referenser

Externa länkar
Snöstorps församling

Se även
Snöstorps socken

Församlingar i Halmstads kommun
Martin Luthers församling

Martin Luthers församling var en församling i Göteborgs stift och Halmstads och Laholms kontrakt och låg i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2016 i Halmstads församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1962 genom en utbrytning ur Halmstads församling som samtidigt namnändrades till S:t Nikolai församling. När Martin Luthers församling bildades hade den 21 607 invånare och omfattade en landareal av 13,36 kvadratkilometer.

Martin Luthers församling var från 1962 till 1970 moderförsamling i pastoratet Martin Luther och Övraby för att från 1970 till 2014  utgöra ett eget pastorat. Från 2014 ingick församlingen i Halmstads pastorat. Församlingen uppgick 2016 i Halmstads församling.

Kyrkor
Martin Luthers kyrka
Andersbergskyrkan 
Olaus Petri kyrka

Se även
Halmstads Martin Luthers distrikt

Referenser

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Halmstads kommun