kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Olof Kiörning

Olof Kiörning, född 31 augusti 1704 i Attmar, död 11 juni 1778 i Säbrå, var biskop i Härnösands stift.

Olof Kiörning var son till komministern i Attmar, Georgius Kiörning och Inga Hög, dotterdotter till prosten Olof Lidman i Tuna och dotter till en borgare i Söderhamns stad.

Olof Kiörning studerade vid Uppsala universitet och var primus bland 85 vid magisterpromotionen 14 juni 1731. Han prästvigdes 30 januari 1732 och blev teologie doktor vid Helmstedts universitet 1737. Han var rektor vid Fransyska Skolan i Stockholm från 22 februari 1729 och pastor vid Sankt Jakobs kyrka och Sankt Johannes kyrka från 13 november 1743.

Olof Kiörning blev utsedd till superintendent i Härnösand stift och fick titeln biskop 1773. Han var gift med Elisabet Margareta von Hermansson vars mor var en Steuch. Deras barn adlades med namnet von Kiörning.

Biskopar i Härnösands stift
Personer från Attmars socken
Födda 1704
Avlidna 1778
Män
Personer under frihetstiden
Personer under gustavianska tiden
Ludwig zu Windisch-Grätz

Ludwig, prins Windisch-Grätz, född den 20 oktober 1882 i Kraków, död 1968, var en ungersk politiker, kusin till furst Alfred III zu Windisch-Graetz. 

Windisch-Grätz var först artilleri-, sedan kavalleriofficer, gjorde sig som parlamentsledamot bemärkt genom oppositionella tal i ungerska delegationen mot Berchtolds utrikespolitik, återinträdde vid första världskrigets utbrott 1914 i militärtjänst samt var januari-oktober 1918 livsmedelsminister i Wekerles ministär. 

Efter  revolutionen samma år vistades han i Schweiz och utgav 1920 memoarboken Vom roten zum schwarzen prinzen. Efter sin återkomst till hemlandet blev han svårt komprometterad som ledare av ett fantastiskt försök att genom massförfalskning av franska sedlar främja ungerska irredentasträvanden ("francs-affären") och dömdes 1926 till 4 års straffarbete.

Källor

 

Födda 1882
Avlidna 1968

Ungersk adel
Ungerska politiker  
Män
Personer från Kraków
Janko Šafařík

Janko Šafařík, född den 14 november 1814 i Kiskőrös, död den 19 juli 1876 i Prag, var en serbisk historiker. Han var brorson till Pavel Jozef Šafařík. 

Šafařík blev 1849 professor i historia vid Belgrads universitet och grundlade Belgrads museum och bibliotek. På grundval av arkivstudier i Venedig skrev han Srbske vzpomínky z benatského archivu samt monografierna Zivot Stepána Decanského och Zivot svetého Metnodeje, prvního arcibiskupa moravského (1863).

Källor 

 

Serbiska historiker
Professorer i historia
Historiker under 1800-talet
Personer i Serbien under 1800-talet
Personer från Kiskőrös
Födda 1814
Avlidna 1876
Män
Ugglan
Erik Ahldén

Erik Torsten Ahldén, född 4 september 1923 i Ramsjö församling, Gävleborgs län, död 6 juli 2013 i Stockholm, var en svensk friidrottare (långdistanslöpare).

Ahldén var fyra på 5 000 meter vid OS 1948. Han vann SM-guld på 5 000 meter år 1948 samt i terränglöpning 4 kilometer år 1946.

Referenser 

 
 
 
 
 
 SOK

Fotnoter 

Svenska långdistanslöpare
Svenska mästare i långdistanslöpning
Svenska mästare i terränglöpning
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1948
Födda 1923
Avlidna 2013
Män
Personer från Ramsjö socken
Bertil Karlsson (friidrottare)

Bertil Karlsson, född 19 september 1919 i Skogs-Tibble församling, död 31 december 2012 i Uppsala var en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Hammarby IF och IF Linnéa.

Karlsson vann SM-guld på 5 000 meter 1950 och på 10 000 meter år 1952.

Referenser

Svenska långdistanslöpare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Personer från Skogs-Tibble socken
Födda 1919 
Avlidna 2012
Män
Svenska idrottare under 1900-talet
Karl Lundh

Karl Lundh, född 19 december 1924 i Lima församling, död 1 oktober 1967 i Mora, var en svensk friidrottare (långdistanslöpare). Han tävlade för IFK Mora.

Lundh vann SM-guld på 5 000 m år 1954 och 1957.

Referenser

Noter

Källor

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1924 
Avlidna 1967
Personer från Lima socken
Friidrottare i IFK Mora
Bert Sjölander

Bert Erik Svante Sjölander, född 7 oktober 1930, är en före detta svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Timrå AIF.

Sjölander vann SM-guld på 5 000 meter år 1955.

Referenser 
 
 
 
 

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1930 
Levande personer
Teenagerlove

Teenagerlove är en dansk musikal från 1962, skapad av Ernst Bruun Olsen och Finn Savery och med sångaren Billy Jack i huvudrollen. Henning Moritzen och Bodil Kjer spelade huvudrollerna när den uruppfördes på Det Kongelige Teater i Köpenhamn. I övriga roller sågs Lise Ringheim, Holger Juul Hansen, Pouel Kern, Gerda Schmidt, Alice Martens, Yvonne Ingdal, Lisbeth Albeck, Hanne Tvestmann och Helle Rasmussen.

Teenagerlove hade svensk premiär på Oscars 21 september 1963 i regi av författaren Ernst Bruun Olsen. Den svenska texten skrevs av Lars Forssell. I rollerna syntes bland andra Gertrud Fridh, Lars Ekborg, Jarl Kulle, Jessie Flaws, Margit Carlqvist och Gösta Krantz. Musikalen gavs i 84 föreställningar.

Referenser

Noter 

Danska musikaler
Sven Lundgren (friidrottare 1950-tal)

Sven Alfred Rudolf Lundgren, född 1 januari 1929 i Södra Lundby församling, Skaraborgs län, död 4 maj 2005 i Askim, var en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Örgryte IS.

Lundgren vann SM-guld på 5 000 meter 1958.

Referenser

Källor

Noter

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1929 
Avlidna 2005
Personer från Södra Lundby socken
Friidrottare i Örgryte IS
Bertil Källevågh

Bertil Källevågh, född Johansson den 19 juli 1931 i Skrukeby, Högby församling, död 2 oktober 2014, var en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Mjölby AIF. Han utsågs 1960 till Stor grabb nummer 210 i friidrott.

Källevågh vann SM-guld på 5 000 meter år 1959.

Referenser 
 
 
 
 Stora grabbar
 Friidrott.se:s stora grabbar

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Svenska mästare i långdistanslöpning
Svenska terränglöpare
Svenska mästare i terränglöpning
Män
Födda 1931
Avlidna 2014
Bartholomæus Herman Løvenskiold

Bartholomæus Herman Løvenskiold, född den 29 september 1729 i Bolvigs järnverk, död 17 maj 1788 i Borrestad, var en norsk godsägare och topograf, son till Herman Leopoldus den yngre, adlad Løvenskiold, och biskop Deichmans dotter Margrethe.

Løvenskiold ärvde Fossum och Bolvigs järnverk, vilket han sålde 1779. Han blev kansliråd och bodde på godset Borrestad i Nedre Telemarken till sin död. Han utgav Beskrivelse over Bratsberg Amt og Skiens By med sine Forstæder (1784).

Källor 

 

Norska godsägare
Norska topografer
Personer i Norge under 1700-talet
Födda 1729
Avlidna 1788
Män
Personer från Telemark fylke
Godsägare under 1700-talet
Björn Wolrath

Björn Wolrath, född 26 juni 1943, är en svensk näringslivsperson, investerare och tidigare verkställande direktör för försäkringsbolaget Skandia.

Biografi 
Wolrath har en pol. mag. examen från Stockholms universitet och en civilekonomexamen från Handelshögskolan i Stockholm 1967. Ordförande i SSCO, Stockholms studentkårers centralorganisation, 1967. Wolrath arbetade från 1981-1997 som VD i Skandia.

Wolrath är styrelseordförande i Countermine Technologies, Gexco och Garantibil.se samt hedersledamot i Svenska Försäkringsföreningen. Han är även styrelseledamot i flera andra svenska bolag, däribland Rederi AB Gotland, Alltele och Codan.

Referenser
http://static.garantibil.se/static/Content/docs/dagensindustri_s25.pdf
https://web.archive.org/web/20100820085057/http://www.alltele.se/om/bolagsstyrning/styrelse

Noter

Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1943
Levande personer
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Ulf Lundstedt

Ulf Agne Lundstedt, född 17 november 1937, är en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för IF Castor.

Lundstedt vann SM-guld på 5 000 meter år 1960.

Referenser 
 
 
 
 

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1937 
Levande personer
Ballerina (film, 1965)

Ballerina är en dansk-amerikansk film från 1965.

Medverkande 
Jenny Agutter
Blandine Ebinger
Poul Reichhardt
Mette Hønningen
Henning Kronstam
Erik Mørk
Hans Schwartz
Kirsten Simone
Edvin Tiemroth
Astrid Villaume
Ole Wegener
Valsø Holm
Bjørn Puggaard-Müller
Carl Ottosen
Ellen Margrethe Stein

Källor

Externa länkar

Amerikanska actionfilmer
Amerikanska biografifilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska familjefilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Danska actionfilmer
Danska biografifilmer
Danska dramafilmer
Danska familjefilmer
Danska äventyrsfilmer
Filmer 1965
Ove Karlsson (friidrottare)

Ove Gösta Karlsson, född 25 september 1936, är en svensk före detta idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för IFK Sundsvall.

Karlsson vann SM-guld på 5 000 meter år 1961 och 1962 samt på 10 000 meter åren 1960, 1962 och 1963.

Referenser 
 
 
 
 

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1936 
Levande personer
IFK Sundsvall
Bastur: utformning och inredning

Bastur: utformning och inredning är en illustrerad bok med text och foto av Lars Hallén om bastur som givits ut på Byggförlaget. 

I boken presenteras ett trettiotal svenska och finska bastutyper och bastumiljöer. Det är bland annat strandbastu, bastur i villor och bastur i skogen. Hallén ger också tips och råd om vad man skall tänka på när man inreder bastun. I boken ingår även en tillbakablick på bastubadandets och hygienens historia, skriven av etnologen Mats Hellspong.

Facklitteratur 2002
Principen om tilldelade befogenheter

Principen om tilldelade befogenheter är en grundläggande princip inom europeisk unionsrätt. Principen innebär att Europeiska unionen och dess institutioner får vidta åtgärder endast inom de områden där de har tilldelats befogenhet att göra så av medlemsstaterna. Alla rättsakter som antas måste ha en rättslig grund i unionens fördrag eller i en annan rättsakt, som har en rättslig grund som kan härledas till fördragen. Varje befogenhet som inte har tilldelats unionen tillhör medlemsstaterna.

Principen om tilldelade befogenheter fastställs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen.

Utöver principen om tilldelade befogenheter styrs unionens befogenheter även av proportionalitetsprincipen (som innebär att unionen inte får vidta åtgärder som går längre än vad som är nödvändigt för att nå unionens mål) och subsidiaritetsprincipen (som innebär att unionen inte får vidta åtgärder inom sina icke-exklusiva befogenhetsområden om syftet med åtgärderna bättre uppnås av medlemsstaterna själva).

Se även 
 Befogenhet
 Europeiska unionens befogenhetsområden
 Proportionalitetsprincipen
 Subsidiaritetsprincipen

Referenser 

Europeisk unionsrätt
Christofer Larsson Grubbe

Christofer Larsson Grubbe, född 1594 i Linköping, död 1681, var en svensk ämbetsman och lexikograf. Namnets delar skrivs även Christopher, Kristofer, Lorenz och Grubb. Han var farfar till Gustaf Grubbe.

Biografi
Christofer Larsson Grubbe föddes 1594 i Linköpings församling. Han var son till rådmannen Lars i staden. Grubbe blev 1611 student vid Uppsala universitet.

Efter mångårig tjänstgöring i kungliga kansliet, blev Grubbe 1636 borgmästare i Kalmar och 1641 även häradshövding i Ölands södra mot. Han adlades 1645 och var 1665–1672 landshövding i Kalmar län.

Mest känd är han för två böcker med ordspråk och dopnamn.

Familj
Grubbe gifte sig 7 december 1620 i Stockholm med Maria Olofsdotter Krusberg (1589–1629). Hon var dotter till sekreteraren Olof Claesson. De fick tillsammans barnen:

 Anna Grubbe (1621–1621), 
 Anna Grubbe (född 1623), 
 Lars Grubbe (1624–1624), 
 Christina Grubbe (född 1625), 
 Gustaf Grubbe (1625–1647), 
 Maria Grubbe (1627–1658) som  var gift med kaptenen Lennart Bertilsson och Helena Grubbe (1628–1656).

Grubbe gifte sig andra gången 6 juni 1630 i Linköping med Kerstin Stiernfelt (1613–1700). Hon var dotter till Peder Mattsson Stiernfelt och Anna Pedersdotter Skuthe. De fick tillsammans barnen:

 Christina Grubbe (1631–1631), 
 överstelöjtnanten Christoffer Grubbe (1632–1699), 
 Anna Grubbe (född 1633) som var gift med stadssyndikus Bengt Göstafsson i Kalmar och kaptenen Kinninmond, 
 Axel Grubbe (1634–1636), 
 amiralitetskaptenen Peter Grubbe (1636–1689), 
 Catharina Grubbe (född 1637) som var gift med fänriken David Campbell, 
 kaptenlöjtnanten Lars Grubbe (född 1639), 
 Axel Grubbe (född 1641), 
 Christina Grubbe (född 1642) som var gift med Johan Carl Örnflycht, 
 Barbro Grubbe (född 1643) som var gift med kaptenlöjtnanten Arvid Drake, 
 kaptenen Johan Adolf Grubbe (1645–1697), 
 Margareta Elisabet (född 1647) som var gift med överstelöjtnanten Carl Albrekt Gärffelt, 
 Beata Grubbe (1648–1667), 
 Agneta Grubbe (1649–1649), 
 löjtnanten Gustaf Grubbe (1650–1697), 
 kaptenen Carl Gustaf Grubbe (född 1651), 
 Hedvig Regina Grubbe (1653–1691) som var gift med kaptenen Niklas Carl Cronhjort och 
 Rebecka Grubbe (1654–1729) som var gift med ryttmästaren Knut Drake af Hagelsrum.

Bibliografi

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken. För en sök- och kopieringsbar maskintextversion av ovanstående fulltext se Ur Penu proverbiale – i bearbetning och med ordförklaringar av Göran Ogén

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Födda 1594
Avlidna 1681
Män
Personer med anknytning till Linköpings kommun
Svenska författare under 1600-talet
Landshövdingar i Kalmar län
Ugglan
Svenskt adlade
Författare från Linköping
Jeanne Quinault

Jeanne Quinault, född 13 oktober 1699 i Strassburg, död 18 januari 1783 i Paris, var en fransk skådespelare, pjäsförfattare och salongsvärd. Hon kallades ofta Mlle Quinault la cadette (den yngre) för att skilja henne från hennes äldre syster Marie-Jeanne, även hon skådespelare.

Biografi 

Hon tillhörde en familj med många skådespelare och debuterade på Comédie-Française 1718, varpå hon anställdes som den sjätte medlemmen av sin familj. Hon var främst känd i så kallade subrett-roller. Hennes roll som Céliante i Le Philosophe marié av Philippe Néricault Destouches år 1727 gjorde henne till en av Frankrikes stjärnor. 

Från 1731 var hon en del av en grupp personer som samlades för att författare korta pjäser, s.k. lazzi, korta komiska pantomimer, ofta satirer. Hennes skildring av gruppens arbeten har blivit publicerade. Hon var vän till pjäsförfattaren Piron, och anses ha inspirerat honom till pjäserna Le Préjugé à la mode (1735), La Chaussée och L'Enfant prodigue (1736). Hon var vän till Voltaire, som ofta bad henne om råd, och skrev enligt honom ständigt utkast till pjäser som hon fick andra författare att bearbeta. Hon var medförfattare till Françoise de Graffignys pjäs Cénie (1750).  

Hon var från början av 1740-talet till 1745 och sedan 1752-1758 medvärd tillsammans med Caylus för salongen "Bout-du-Banc", som räknade Moncrif, Claude Crébillon, Charles Pinot Duclos, och Claude Adrien Helvétius, och där man sjöng, spelade teater, läste utkast och arbetade med antologier. År 1754 kom Rosseau på besök, ett tillfälle som gjordes till fiktion av Diderot, där Rosseau försvarade religionen mot salongens ateister, som publicerades 1818, vilket gav Quinault rykte som skamlös fritänkare: i själva verket dolde hon dock sina åsikter om religionen och agerade så återhållsamt i sitt privatliv att hon öppet togs emot i statusfyllda kretsar.     

Åren 1758-1778 levde hon ett lugnt liv i Saint-Germain-en-Laye, ägnande sig åt korrespondens med vänner.

Källor 
 

Franska salongsvärdar
Franska skådespelare under 1700-talet
Födda 1699
Avlidna 1783
Kvinnor
Chōjū giga

Chōjū-jinbutsu-giga (鳥獣人物戯画), "Personifierade djurkarikatyrer", ofta förkortat till Chōjū giga (鳥獣戯画), "Karikatyrer av fåglar och däggdjur", är fyra bildrullar, eller emaki.   Pergamentsrullarna ägs av buddhisttemplet Kōzan-ji i Kyoto men förvaras i Nationalmuseet i Kyoto och Nationalmuseet i Tokyo.

Rullarna genomgick en omfattande restaurering mellan 2009 och 2013, och ställdes ut i Kyotos Nationalmuseum 7 oktober - 24 november 2014

Chōjū giga är rullar med teckningar av uppsluppna djur och människor. De är från mitten av 1100-talet och utgör en japansk satirisk kritik mot det dåtida samhället. Vissa tror att rullarna skapades av Toba Sōjō, men det är svårt att verifiera. De fyra rullarna (varav vissa mäter upp till 25 meter) är målade med penslar och visar personifierade djur under mänskliga upptåg och präster engagerade i tuppfäktning eller vadslagning. Bland de sistnämnda finns allt från demoniska till verklighetsflyktiga teman.

Framställningsstilen i Chōjū giga kan fortfarande skönjas i modern manga och romaner i Japan. Chōjū-jinbutsu-giga har också lyfts fram som det äldsta arbetet i mangans förhistoria.

Se även 
Kamishibai
Manga

Noter och referenser

Externa länkar 
Nationalmuseet i Kyoto 
Suntory Museum of Art för Chōjū-giga
Chōjū-giga -  Miho-museet 

Kultur i Japan
Japansk konst
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Djur i konsten
Landsarkiv (Finland)

Landsarkiv (finska: maakunta-arkisto) är regionala arkiv i Finland som förvarar, vårdar och tillhandahåller myndighetsarkiv och enskilda arkiv från sina respektive distrikt samt äldre kyrko- och kommunarkiv och mikrofilm. Landsarkiven är sju stycken plus Ålands Landskapsarkiv. Administrativt sorteras de under Riksarkivet. Nuvarande territoriella indelning är från 1997.

Landsarkiv 
Äldst av landsarkiven är Tavastehus landsarkiv (HMA) som bildades 1927. Arkivinstitutionen erhöll nya lokaler på Aittatie 2 i Tavastehus i maj månad 2009.

Uleåborgs landsarkiv (OMA) bildades 1932 och omfattar det till Sovjetunionen avträdda Petsamos arkiv. Några specialiteter i arkivinstitutionens bestånd är samlingarna Laestadiana, Heikeliana (släkten Heikel) och Simeliana (släkten Simelius) samt jultomtens arkiv. Lokalerna återfinns på Arkistokatu 6 i Uleåborg.

Åbo landsarkiv (TMA) är från 1932 och dess äldsta arkivalie är en pergamentrulle från Vittis 1510. Lokalerna återfinns på Aningaisgatan 11 i Åbo.

S:t Michels landsarkiv (MMA) grundades som efterträdare till Viborgs landsarkiv från 1934. Efter att staden med omnejd avträtts till Sovjetunionen flyttades arkivinstitutionen först till Äänekoski, därefter till Kuopio och 1953 till S:t Michel. I beståndet finns således arkivalier från förutvarande Viborgs län samt kyrkliga arkiv från avträdda områden. Fram till 2009 var landsarkivets speciella uppdrag att mikrofilma evangelisk-lutherska församlingars arkiv till beställande kunder och andra arkivinstitutioner. Lokalerna återfinns på Pirttiniemikatu 8A i S:t Michel.

Vasa landsarkiv (VMA) återfinns på Smedsbyvägen 2. Arkivinstitutionens äldsta handling är från 1407, vilket är ett köpekontrakt från Norra Vallgrund.

Jyväskylä landsarkiv (JyMA) är från 1967. Staden Jyväskylä är känd som "Finlands Athen", det är alltså en skol- och lärdomsstad. Landsarkivets äldsta handling är från 1535, ett brev på latin. Här återfinns även Lantmäteriverkets kartarkiv. Lokalerna återfinns på Pitkäkatu 23 i Jyväskylä.

Joensuu landsarkiv (JoMA) bildades 1974 och återfinns på Yliopistonkatu 6. År 1995 kom landsarkivet och det finska utrikesministeriet överens om att arkivinstitutionen skulle förvara Finlands ambassaders arkiv. 

Ålands landskapsarkiv grundades år 1978 och det är förlagt till Självstyrelsegården på Strandgatan 37 i Mariehamn. Här återfinns arkivalier från 1600-talets början till våra dagar. Ålands landskapsarkiv är det självstyrande landskapets arkivinstitution. Verksamheten omfattar även vården av de statliga arkiv som berör Åland.

Referenser 
 Marja Huovila, Pirkko Liskola, Kari-Matti Piilahti, Sukututkimuksen käsikirja. WSOY: Helsinki 2009

Externa länkar 
 http://www.arkivet.aland.fi 
 https://web.archive.org/web/20100802134454/http://www.arkisto.fi/se/arkistolaitos/maakunta-arkistot/

Arkivinstitutioner i Finland
Riksarkivet (Finland)
Grubbe (adelsätt)

Grubbe var en svensk adelsätt, kognatiskt besläktad med ätten Stiernfelt eller Grubbe. Andra släkter har burit samma namn utan att vara befryndad med denna släkt.

Stamfader för ätten är Christoffer Larsson som föddes 1593 i Linköping, och som var gift två gånger. Första hustrun var Maria Olofsdotter, och den andra, Kerstin Persdotter, en dotter till Peder Mattsson Stiernfelt i dennes andra äktenskap. Trots att varken Christoffer Larsson eller hans andra hustru hade blodsband med släkten Grubb från Grubbe och Bureätten (vilket hustruns halvsyskon hade), fick Christoffer Larsson namnet Grubb då han adlades 1645, varmed han även fick rätt att uppta svärfaderns vapen. Släkten introducerades två år senare på nummer 335. Namnet ändrades sedermera till Grubbe, möjligen inspirerat av namnet på den danska adelsätten Grubbe.

Christoffer Larsson hade sammanlagt 25 barn, men ätten fortlevde på svärdssidan endast från andra äktenskapet. De flesta av släktens medlemmar var verksamma inom militären. Bland dem märks amiralerna Gustaf och Carl Gustaf Grubbe. Den mest namnkunnige släktmedlemmen är emellertid Samuel Grubbe som gjort sig ett namn som filosof vid Uppsala universitet. Ätten Grubbe nr 335 slocknade med en son till Samuel Grubbe år 1906.

Källor
Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1968
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Svenska adelsätter
Utslocknade adelsätter
Grubbe (olika betydelser)

Grubbe kan syfta på:

 Grubbe – ett stadsdelsområde i Backenområdet, Umeå
 Stiernfelt eller Grubbe – två alternativa namn på en utslocknad svensk adelsätt
 Grubbe (svensk adelsätt) – en svensk adelsätt, kognatiskt besläktad med ätten Stiernfelt eller Grubbe
 Grubbe (dansk ätt) – en dansk högadlig ätt
 Grubbe – medlemmar av en släkt från Grubbe har stundom begagnat namnet, se Grubb (släkt)

Personer med efternamnet Grubbe

 Christofer Larsson Grubbe (1594–1681), ämbetsman och lexikograf
 Gustaf Grubbe (1668–1759), amiral
 Lars Grubbe  (1601–1642), ämbetsman
 Marie Grubbe (1643–1718), dansk adelsdam
 Samuel Grubbe (1786–1853), filosof, riksdagsledamot och statsråd
 Sivert Grubbe (1566–1636), dansk adelsman och länsherre

Se även 
 af Grubbens
 Grubbensköld