kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Blåhuvad smaragd

Blåhuvad smaragd (Riccordia bicolor) är en fågel i familjen kolibrier. Den förekommer endast på två öar i Små Antillerna. Arten minskar i antal, men beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Hane blåhuvad smaragd är en praktfull liten fågel med fjäderdräkten helt glänsande i blått och grönt. Honan är smutsvit under och mestadels grönglänsande ovan, men med glänsande blått på panna och stjärt samt svart i ansiktet. Blåtofsad kolibri liknar till viss del hona blåhuvad smaragd, men uppvisar oftast en huvudtofs samt har kortare näbb och stjärt, den senare dessutom utan blå nyanser. Bland lätena hörs serier med gälla fallande metalliska toner liksom metalliska "tic-tic-tic".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Små Antillerna i bergstrakter på öarna Dominica och Martinique. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt i det egna släktet Cyanophaia, men genetiska studier visar att den står nära karibiska arter i Chlorostilbon. Dessa har nu tillsammans lyfts ut till ett eget släkte, Riccordia.

Levnadssätt 
Blåhuvad smaragd hittas i öppningar i skogsområden och skogsbryn. Där födosöker den i undervegetationen efter nektar och insekter.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och att den tros minska i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Brednäbbad smaragd

Brednäbbad smaragd (Cynanthus latirostris) är en fågel i familjen kolibrier med omtvistad systematik. Den förekommer huvudsakligen i Mexiko men utbredningsområdet sträcker sig även in i sydvästra USA.

Utseende och läte 
Brednäbbad smaragd är en liten (9–10 cm) men rätt kraftig kolibri med bred  stjärt. Hanen är mörkgrön med vit undergump, mörk kluven stjärt, mörkblå strupe och svartspetsad röd näbb. Honan är smutsgrå under, grön ovan med vita strimmor i ansiktet runt en mörk kind och röd nedre näbbhalva. Lätet är ett torrt "tek" eller "tetek", faktiskt mycket likt rödkronad kungsfågel. 

Hos maríassmaragden på ögruppen Islas Marías utanför västra Mexiko, tidgare behandlad som underart, är hanen turkosgrön istället för safirblå på strupen och bronsgrön på bröstet, ej turkosblå. Vidare är de undre stjärttäckarna mörkgrå med vita spetsar. Näbben är också något kortare.

Sydligare turkoskronad smaragd, också tidigare behandlad som underart, är mycket lik. Denna är dock turkosblå även på hjässan där den brednäbbade smaragden är grön. Undersidan är också marinblå och de undre stjärttäckarna blåsvarta. Stjärten är djupare kluven och näbben något kortare.

Utbredning och systematik 
Brednäbbad smaragd delas numera vanligen in i tre underarter med följande utbredning:
 Cynanthus latirostris magicus – sydvästra USA samt delstaterna i Sonora, Sinaloa och Nayarit i nordvästra Mexiko 
 Cynanthus latirostris latirostris – östra Mexico (San Luis Potosí och från Tamaulipas till Veracruz)
 Cynanthus latirostris propinquus – Guanajuato och norra Michoacán i centrala Mexiko

Populationerna i USA och allra nordligaste Mexiko är flyttfåglar. Arten har tillfälligt påträffats i Kanada. 

Både maríassmaragden och turkoskronad smaragd behandlades tidigare som underarter till brednäbbad smaragd, men urskiljs numera vanligen som egna arter.

Levnadssätt 
Brednäbbad smaragd hittas i USA i lågt liggande beskogade kanjoner och flodnära skogsområden, men besöker även fågelmatningar i andra miljöer. Den livnär sig av nektar från blommande agave, Caesalpinia, Castilleja och Opuntia. I USA häckar den mellan april och september, i Mexiko mer varierat.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig, men kategoriserar lawrencei separat, som nära hotad.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen
Dunkelsmaragd

Dunkelsmaragd (Phaeoptila sordida) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende och läte 
Dunkelsmaragden är en medelstor (9–10 cm) med som namnet avslöjar en relativt färglös fjäderdräkt. Båda könen är matt bronsgröna ovan med ett vitt streck bakom ögat och sotigt ljusgrå under. Hanen har mer utbrett på näbben, medan honan har små vitaktiga hörn på stjärten. Arttypiskt är också beteendet att pumpa och sprida med stjärten under födosäkandet. Det tjattrande lätet är mjukaren än hos brednäbbad kolibri.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergstrakter i centrala Mexiko (från Michoacán till Oaxaca). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt i släktet Cynanthus, men genetiska studier visar att arterna i släktet inte står varandra närmast. Dunkelsmaragden har därför lyfts ut i ett eget släkte, Phaeoptila.

Levnadssätt 
Dunkelsmaragden föredrar öppna eller delvis öppna arida områden med buskar och träd, men kan ibland även hittas vid vägkanter eller i trädgårdar. Den födosöker på alla nivåer efter nektar, men även små leddjur. Häckning har rapporterats från mars, maj, augusti, november och december. Den placerar sitt lilla skålformade på 1,2 till två meter ovan mark i en buske.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen 50 000 till en halv miljon vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Mexiko
Grön nålstjärt

Grön nålstjärt (Discosura conversii) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från Costa Rica och Panama till västra Colombia och västra Ecuador. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar M. Convers (fl. 1846), fransk naturforskare och samlare av specimen bosatt i Bogotá, Colombia.

Bilder

Noter

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Svartbukig nålstjärt

Svartbukig nålstjärt (Discosura langsdorffi) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende 
Svartbukig nålstjärt är en mycket liten, kokettliknande kolibri. Hanen är gnistrande smaragdgrön med svart bug, tydligt vitt band på övergumpen, kort tofs på huvudet och långa, raka stjärtfjädrar. Honan liknar hanen, men är mer färglös under med kortare stjärt.

Utbredning och systematik 
Svartbukig nålstjärt delas in i två underarter:
 D. l. melanosternon – förekommer i sydöstra Colombia till södra Venezuela, östra Ecuador, östra Peru och västra Brasilien
 D. l. langsdorffi – förekommer i östra Brasilien (Bahia, Espírito Santo och Rio de Janeiro)

Levnadssätt 
Svartbukig nålstjärt hittas i högväxt regnskog. Där födosöker den vid blommande träd i alla skikt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Kopparnålstjärt

Kopparnålstjärt (Discosura letitiae) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln är endast känd utifrån två exemplar som införskaffades 1852 och som angavs komma från Bolivia. Resultatet av en studie som undersökte ett förslag om att dessa enda två kända exemplar av kopparnålstjärt egentligen var juvenila spatelstjärtskokotter  stödde kopparnålstjärtens status som egen art. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN anser att det råder kunskapsbrist om dess hotstatus.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Laetitia del Gallo (b. 1850), dotter till Julie Désirée Marchesa di Roccagiovine och barnbarn till grand-daughter of Charles Napoléon Bonaparte.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Bolivia
Spatelnålstjärt

Spatelnålstjärt (Discosura longicaudus) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i södra Venezuela till Guyana, Surinam, Franska Guyana och angränsande norra Brasilien. Den förekommer också i östra Brasilien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Tofsnålstjärt

Tofsnålstjärt (Discosura popelairii) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från östra Colombia till östra Ecuador och nordöstra Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Yucatánsaxstjärt

Yucatánsaxstjärt (Doricha eliza) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln är endemisk för Mexiko, där det finns två åtskilda populationer: dels i ett litet område i delstaten Veracruz samt vid Yucatánhalvöns norra kustband. Inga underarter är kända.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Éliza Lefèvre, fru till franske zoologen Amédée Lefèvre.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Mexiko
Guatemalasaxstjärt

Guatemalasaxstjärt (Doricha enicura) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende och läte 
Guatemalasaxstjärten är en liten kolibri med lång och böjd näbb. Hanen är spektakulär med en mycket lång och kluven stjärt som dock vanligen hålls ihop som en spets. I bra ljus syns att strupen glittrar i grönt och lila, men oftast ser den enbart mörk ut. Honan är beigefärgad undertill.

Utbredning och systematik 
Fågelns utbredningsområde är högländer från södra Mexiko (Chiapas) till västra Honduras och El Salvador. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Guatemalasaxstjärten hittas i buskiga skogar och igenväxta gläntor i bergstrakter. Där födosöker den tystlåtet på alla höjder och undgår lätt upptäckt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen 20 000 till 50 000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Blåpannad lansnäbb

Blåpannad lansnäbb (Doryfera johannae) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende och läte 
Blåpannad lansnäbb är en knubbig kolibri med en lång och mestadels rak näbb. Hanen har blålila panna och mestadels vart undersida. Honan saknar svart och har istället grönt i pannan. Den liknar hona grönpannad lansnäbb, men är mindre och har mindre utbredda bronstoner på huvudet, blåaktig stjärt och ljusare panna.

Utbredning och systematik 
Blåpannad lansnäbb delas in i två underarter med följande utbredning:
 Doryfera johannae johannae – förekommer i Andernas östsluttning från sydöstra Colombia till Ecuador och nordöstra Peru
 Doryfera johannae guianensis – förekommer från södra Venezuela, södra Guyana och angränsande norra Brasilien

Levnadssätt 
Blåpannad lansnäbb hittas vanligen i molnskogar på medelhög höjd, ofta intill rinnande vattendrag. Den besöker också kolibrimatningar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Jane Cooke (1812-1843), engelsk botanisk konstnär och dotter till kolibrikännaren George Loddiges.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Grönpannad lansnäbb

Grönpannad lansnäbb (Doryfera ludovicae) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende 
Grönpannad lansnäbb är en rätt stor kolibri med en mycket lång och rak näbb. Fjäderdräkten är övervägande matt grönaktig med grön glans på pannan och bronsaktigt utseende på nacken. Honan liknar hanen men är ljusare brun under.

Utbredning och systematik 
Grönpannad lansnäbb delas in i två underarter:
 D. l. ludovicae – förekommer i bergsområden från östra Panama till Colombia, västra Venezuela och nordvästra Bolivia
 D. l. veraguensis – förekommer i fuktiga bergsskogar i Costa Rica och västra Panama

Levnadssätt 
Grönpannad lansnäbb är en skogslevande kolibri som oftast ses intill bergsbelägna strömmande vattendrag.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen en halv miljon till fem miljoner vuxna individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Louise Geoffroy Saint-Hilaire (1810-1855), gift med franska zoologen Isidore Geoffroy Saint-Hilaire.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Vitstjärtad smaragd

Vitstjärtad smaragd (Microchera chionura) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende 
Vitstjärtad smaragd är en liten kolibri med relativt kort och något nedåtböjd näbb. Hanen är mestadels glittrande smaragdgrön, med vitt på nedre delen av buken och på yttre stjärtpennorna. Honan är lik men det vita sträcker sig ända upp till strupen. Liknande snöbukig smaragd är kopparfärgad på skuldror och övergump och saknar vitt i stjärten.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från södra Costa Rica till centrala Panama, i Stillahavssluttningen. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt i släktet Elvira tillsammans med kopparhuvad smaragd, men genetiska studier visar att de står mycket nära snöhättan (Microchera albocoronata) och har därför inkluderats i Microchera.

Levnadssätt 
Vitstjärtad smaragd hittas i förberg på mellan 800 och 2200 meters höjd. Där ses den i skog, skogsbryn och trädgårdar.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och att den tros minska i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN. Beståndet uppskattas till mellan 20 000 och 50 000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Kopparhuvad smaragd

Kopparhuvad smaragd (Microchera cupreiceps) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende 
Kopparhuvad smaragd är en liten kolibri med tydligt nedåtböjd näbb. Hanen är mest grönglittrande, med kopparfärgad hjässa och vita yttre stjärtpennor. Honan har en liknande dräkt men undersidan är vit.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i högländerna i norra och centrala Costa Rica. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt i släktet Elvira tillsammans med vitstjärtad smaragd, men genetiska studier visar att de står mycket nära snöhättan (Microchera albocoronata) och har därför inkluderats i Microchera.

Levnadssätt 
Kopparhuvad smarafd hittas i skogar och skogsbryn. Den ses vanligen enstaka, men hanar kan samlas under spelet.

Status 
Kopparhuvad smaragd har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet anses vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig. Världspopulationen uppskattas till mellan 20 000 och 50 000 vuxna individer.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Costa Rica
Smaragddunbena

Smaragddunbena (Eriocnemis aline) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende  
Smaragddunbenan är en liten och glittrande kolibri. Fjäderdräkten är glansigt grön med vita fjädertofsarna vid fötterna och en oregelbundet formad vit fläck på undersidan som varierar i storlek. I vissa vinklar glänser undersidan i blått. Könen är lika.

Utbredning och systematik 
Smaragddunbena delas in i två underarter:
 Eriocnemis aline aline – förekommer i södra centrala och östra Anderna i Colombia till Ecuador
 Eriocnemis aline dybowskii – förekommer i östra Anderna i norra och centrala Peru

Levnadssätt 
Smaragddunbenan är en ovanlig fågel som hittas inne i fuktiga skogar i bergstrakter på medelhög höjd. Ibland kommer den ut i gläntor med stor tillgång på blommor eller med kolibrimatare.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Franske diplomaten och kolibrikännaren Jules Bourcier som beskrev arten 1842 tillägnar den sin fru Benoîte-Aline, därav det vetenskapliga artnamnet.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Kopparbukig dunbena

Kopparbukig dunbena (Eriocnemis cupreoventris) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i östra Anderna i Colombia och nordvästra Venezuela (Merida). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Svartdunbena

Svartdunbena (Eriocnemis derbyi) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i centrala Anderna i Colombia och nordvästra Ecuador. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Blåpannad dunbena

Blåpannad dunbena (Eriocnemis glaucopoides) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågelns utbredningsområde är i Anderna i södra Bolivia och nordvästra Argentina. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Turkosstrupig dunbena

Turkosstrupig dunbena (Eriocnemis godini) är en fågel i familjen kolibrier som möjligen är utdöd.

Utseende 
Turkosstrupig dunbena är en 10–11 cm huvudsakligen grön kolibri med violetta undre stjärttäckare i alla dräkter och rak svart näbb. Hanen är guldgrönglänsande ovan och på större delen av undersida, på övergump och övre stjärttäckare blågrön. Strupen är blåaktig och stjärten är blåsvart. Honan saknar hanens strupfläck och fjäderdräkten är generellt mindre glänsande, på buken mer gyllene.

Utbredning och status 
Arten är endast känd utifrån sex exemplar, alla insamlade på 1800-talet. En obekräftad observation av arten från 1976 finns rapporterad. Det är osäkert om fågeln lever kvar eller är utdöd. IUCN kategoriserar arten som akut hotad. Typexemplaret insamlades i Anderna i nordvästra Ecuador. Två skinn av fågeln har återfunnits i Colombia. Skinnens ursprung är osäkert, men de har föreslagits komma från Pasto i södra Nariño i sydvästra Colombia.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Safirgumpad dunbena

Safirgumpad dunbena (Eriocnemis luciani) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende 
Safirgumpad dunbena är en stor och gänglig kolibri. Fjäderdräkten är grön, med blå undergump, vita dunaktiga fjädertofsar vid benen och relativt lång stjärt. Fåglar i Ecuador har blått på pannan, medan de i Peru har endast lite eller inget blått och kopparfärgad anstrykning i nacken. Den senare kan också uppvisa blåaktig ton på buken. Könen är lika, förutom i södra Peru där honan kan uppvisa vitaktig buk.

Utbredning och systematik 
Safirgumpad dunbena hittas i Anderna från allra sydligaste Colombia till södra Peru. Fågeln delas in i fem underarter med följande utbredning:
luciani-gruppen
 Eriocnemis luciani luciani – förekommer i sydvästra Colombia (Nariño) och norra Ecuador
 Eriocnemis luciani baptistae – förekommer i centrala och södra Ecuador
 Eriocnemis luciani meridae – förekommer i västra Venezuela (Merida)
sapphiropygia/catharina-gruppen
 Eriocnemis luciani catharina – förekommer i Andernas östsluttning i norra Peru, från Amazonas (söder och öster om Marañóndalen) söderut till sydöstra La Libertad
 Eriocnemis luciani sapphiropygia – förekommer i Andernas östsluttning i centrala och södra Peru (Pasco till Puno)

Sedan 2014 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN den senare gruppen som den egna arten "kopparnackad dunbena" (Eriocnemis sapphiropygia).

Levnadssätt 
Safirgumpad dunbena hittas i höga bergstrakter, i kanter av fuktig skog. Där försvarar den stånd med blommor aggressivt mot andra kolibrier.

Status 
IUCN hotkategoriserar underartsgrupperna (eller arterna) var för sig, båda som livskraftiga.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den franske entomologen Jean Baptiste Lucien Buquet (1807-1889).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Praktdunbena

Praktdunbena (Eriocnemis mirabilis) är en fågel i familjen kolibrier.

Utseende och läte 
Praktdunbenan är en 8 cm spektakulärt mångfärgad kolibri med rätt kort, svart stjärt. Hanen är glittrande grön på panna och strupe, i övrigt glansigt mörkgrön. Buken glittrar i blått, undre stjärttäckarna i rött och koppar eller guldgult. Runt de skära benen syns mycket stora vita dunpuffar, kantade av kanelbrunt. Den kluvna stjärten är bronsfärgad ovantill, mer åt koppar eller guld undertill.

Honan är mycket annrolunda tecknad än hanen. Ovansidan och sidan är glänsande mörkgröna. Mitt på strupen syns vitt och även undersidan är vit, med gröna fläckar, på buk, flanker och undergump istället otydligt glittrande rödaktiga, guldgula och blåaktiga fläckar. Stjärten är bronsgrön med svartaktig spets. Även honan har de vita dunpuffarna kring benen, men dessa är mycket mindre. Lätet är ett upprepat "tsip, tsip, tsip".

Utbredning och status 
Fågeln förekommer i västra Andernas västsluttning i Cauca i sydvästra Colombia. IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Colombia
Gyllenbröstad dunbena

Gyllenbröstad dunbena (Eriocnemis mosquera) är en fågel i familjen kolibrier.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i sydvästra och centrala Anderna i Colombia och nordvästra Ecuador. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Kolibrier
Fåglar i neotropiska regionen