kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alhazen (månkrater)

Alhazen  är en nedslagskrater på månen som är lokaliserad till den östra randen av den sida som är vänd mot Jorden. Strax till syd-sydöst ligger kratern Hansen och till väst är Mare Crisium. Alhazens kraterrand är nästan cirkulär men ser mycket oval ut när den iakttas från Jorden på grund av förkortning. De inre kraterväggarna och kratergolvet är fårat och ojämnt. En låg upphöjning binder samman den Alhazens södra kraterrand med den närliggande kratern Hansen. Den är uppkallad efter fysikern, astronomen och matematikern Alhazen.

Satellitkratrar
På månkartor är dessa objekt genom konvention identifierade genom att placera ut bokstaven på den sida av kraterns mittpunkt som är närmast kratern Alhazen.

Se även 
Lista över månens kratrar

Källor 
Artikeln är, helt eller delvis, en översättning från engelskspråkiga Wikipedia.
 

Kratrar på månen
Sst

SST eller Sst kan stå för:

 Svenska solteleskopet
 Myndigheten för stöd till trossamfund
 Stockholms södra station

SST kan även syfta på företaget Stockholm Serviceteknik AB i Saltsjö-Boo
Understyrning

Understyrning anger uppträdandet hos ett fordon vid forcerad körning eller en plötslig undanmanöver. Understyrning innebär att fordonet svänger mindre än rattutslaget och strävar att gå rakt fram i en kurva. 

De flesta moderna personbilar är något understyrda. Generellt sett är framhjulsdrivna bilar mer understyrda än bakhjulsdrivna. Bakhjulsdrivna bilar kan i stället vara överstyrda. En lätt understyrning eftersträvas av de flesta bilfabrikanter eftersom det ger bilen ett mer förutsägbart och lätthanterligt beteende i en kritisk situation. Alltför kraftig understyrning gör bilen tunghanterad. Sportbilar är ofta neutral- till överstyrda för att lättare reagera på förarens kommandon vid mer avancerad körning.

En bil som är tungt lastad bak, har lättare en tendens att understyra då framdäcken får mindre tryck/tyngd och därmed sämre kontakt med vägbanan.

Långa fordon, som många typer av lastbilar och bussar, är ofta mycket understyrda och måste därför köras med stor slipvinkel i tvära kurvor. På is kan det medföra avsevärt sämre väggrepp och därmed högre olycksrisk.

Se även 
 Däck (hjul)
 Fjädringssystem
 Fordonsdynamik
 Sidkraft

Fordonsdynamik
Körteknik
Bilsäkerhet
Himalayamonal

Himalayamonal (Lophophorus impejanus) är en fågel inom familjen fasanfåglar. Den lever i Himalaya och är Nepals nationalfågel där den kallas för "Danfe".

Utseende 
Hos hanen är huvudet och strupen metallgrön, överhalsen och nacken purpur- eller karminröda, med rubinglans, underhalsen och ryggen bronsgröna, guldglänsande, vingtäckarna och övergumpen violett eller blåaktigt gröna, undre kroppsdelarna svarta, med bröstet i mitten skimrande i grönt och purpur. Vingpennorna är svarta och stjärten kanelröd. Honan har däremot vit strupe, blekt gulgrön fjäderdräkt med mörkbruna fläckar, vågor och band. Armpennorna och stjärten är svarta, med brungula band. Hanen är 65 cm lång och honan märkbart mindre.

Läten 
Från himalayamonalen hörs en högljudd, spovlik vissling, i engelsk litteratur återgiven som "whhee uu".

Utbredning 
Arten lever i Himalayas skogar 2 000 till 5 000 meter över havet och återfinns i Afghanistan, Pakistan, Indien, Nepal, Bhutan, Tibet och allra nordligaste Myanmar. Den är mestadels en stannfågel men vissa populationer genomför årliga höjdförflyttningar. Arten finns i åtskilliga europeiska zoologiska trädgårdar.

Systematik 
Himalayamonalen är en av tre arter i släktet monaler (Lophophorus) och den delas vanligtvis inte upp i några underarter. Dock har studier av populationen i nordvästra Indien visat att den populationen saknar de vita på stjärten och att de är mycket grönare på bröstet vilket indikerar att de kanske kan röra sig om en andra underart.

Levnadssätt 
Himalayamonalen hittas i gräsrika eller steniga sluttningar vid eller ovan trädgränsen. Vintertid rör den sig till lägre regioner, ner i öppen skog, men även till jordbruksbygd, framför allt vid potatisodlingar. Den födosöker på marken, vanligen i smågrupper, på jakt efter rötter, skott, frön, bär och ryggradslösa djur. Jämfört med andra hönsfåglar i området är den förhållandevis lätt att komma nära.

Status och hot 
I sitt utbredningsområde är den ganska allmän. Populationstrenden är dock negativ men trots det bedöms den inte som hotad utan IUCN kategoriserar den som livskraftig (LC).

Namn 
Äldre namn är bland andra himalayapraktfasan och himalayaglansfasan.

I kulturen 
Himalayamonalen är Nepals nationalfågel.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fasanfåglar
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Coppa Italia (ishockey)

Coppa Italia i ishockey spelades 1973, 1974, 1991 och 1998, för att från säsongen 2000/2001 bli årlig.

Albo d'oro 

 1973 - SG Cortina
 1974 - SG Cortina
 1991 - Asiago Hockey AS
 1998 - CourmAosta
 2000/2001 - Asiago Hockey AS
 2001/2002 - Asiago Hockey AS
 2002/2003 - HCJ Milano Vipers
 2003/2004 - HC Bolzano Foxes
 2004/2005 - HCJ Milano Vipers
 2005/2006 - HCJ Milano Vipers
 2006/2007 - HC Bolzano Foxes
 2007/2008 - SG Pontebba Aquile
 2008/2009 - HC Bolzano Foxes
 2009/2010 - SV Renon
 2010/2011 - HC Val Pusteria
 2011/2012 - SG Cortina

Källor

Återkommande sportevenemang med premiär 1973
Ishockey i Italien
Ishockeyturneringar
Karl Freund

Karl Freund, född 16 januari 1890, död 3 maj 1969, var en tysk-amerikansk filmfotograf och regissör. 

Under stumfilmstiden arbetade han som fotograf på tyska filmer som Sista skrattet (regi: F.W. Murnau, 1924) och Metropolis (Fritz Lang, 1927). 1929 flyttade han till USA och fotograferade bland annat Mysteriet Dracula (Tod Browning, 1931) innan han regisserade Mumien vaknar (1932). Därefter regisserade han ett fåtal filmer, bland annat Mad Love (1935). Därefter fortsatte han som filmfotograf i bland annat Stormvarning utfärdad (John Huston, 1948). På 1950-talet övertalades han av Desi Arnaz att bli fotograf på tv-serien I Love Lucy.

Han Oscarbelönades 1938 i kategorin bästa foto för filmen Den goda jorden (1937) och tilldelades även Oscarakademins "Technical Achievement Award" 1955.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 

Födda 1890
Avlidna 1969
Tyska filmfotografer
Tyska filmregissörer
Män
Amerikanska filmfotografer
Oscar för bästa foto
Monaler

För kaktussläktet, se Lophophora

Monaler (Lophophorus) är ett släkte med tre arter i familjen fasanfåglar som alla förekommer i bergstrakter i Asien:
 Himalayamonal (L. impejanus)
 Vitstjärtad monal (L. sclateri)
 Kinesisk monal (L. lhuysii)

Tidigare har de även kallats glansfasaner och praktfasaner.

Noter 

Fasanfåglar
Fågelsläkten
Brålanda kyrka

Brålanda kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Brålanda församling i Karlstads stift. Den ligger cirka 2 kilometer norr om samhället Brålanda i Vänersborgs kommun, vid väg E45 och Frändeforsån.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan består av ett långhus med tresidiga avslutningar åt öster såväl som åt väster. Mittpartiet är från medeltiden och på 1560-talet tillkom ett vapenhus. Kyrkan återuppbyggdes efter en brand 1583. Den har byggts om ett flertal gånger och utvidgades åt öster 1689 då det gamla koret revs och ersattes efter en förlängning av långhuset av ett tresidigt avslutat kor. Vid en renovering 1926 tillbyggdes en oktagonalt formad sakristia öster om kyrkan. Till sitt utseende påminner den mycket om ett gravkor. Vapenhuset i väster uppfördes 1990 efter ritning av arkitekt Jerk Alton.

Inventarier
Dopfunt i täljsten från 1200-talet. Höjd 60 cm. I två delar. Cuppa med platt band längs övre kanten med inristad cirkel. För övrigt råhuggen. Foten är mestadels råhuggen. Uttömingshål finns i funtens mitt. Relativt välbevarad.  
Altaruppsats, predikstol och nummertavleänglar utfördes 1777 av Isak Schullström. 
Altaret är från 1926 och tillkom i samband med bygget av sakristian. 
Altartavlan är målad av Sture Lundberg med motivet Jesu lidande på korset. 
En så kallad stigsten för av- och påstigning av häst finns inmurad i kyrkans sydöstra hörn nära sakristian.
I koret finns skulpturen "Familjen" av Gösta Sillén 1954.

Orgel
1889 byggde Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 8 stämmor.
1943 byggde John Grönvall Orgelbyggeri, Lilla Edet en pneumatisk orgel. Fasaden från 1889 års orgel användes. Den hade fyra fasta kombinationer, två fria kombinationer och registersvällare.

Det nuvarande verket tillkom 1993 och är tillverkat av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Det har 21 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Orgeln är placerad på läktaren i väster, har bibehållit den ljudande fasaden byggd 1889 av Johannes Magnusson.

Klockstapel och klockor
Invid kyrkan finns en rödmålad klockstapel vari hänger två klockor.
Lillklockan är senmedeltida och saknar inskrifter.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 
 

Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Kyrkobyggnader i Vänersborgs kommun
Sumgaitmassakern

Sumgaitmassakern, Sumgaitpogromen (alt stavning Sumqayıtpogromen), är en massaker på armenier den 27-29 februari 1988 i staden Sumgait () i Azerbajdzjan, som då tillhörde Sovjetunionen. Den officiella sovjetiska rapporten uppger att 32 personer dog medan armeniska källor uppger ett hundratal döda.

Till följd av Gorbatjovs liberalisering av den Sovjetiska ekonomin så vaknade de etniska motsättningarna i regionen åter till liv. Situationen för azerer i Armeniska SSR och Nagorno-Karabach blev ohållbar vilket ledde till att de emigrerade till Azerbajdzjan där en stor del bosatte sig i Sumgait under januari 1988. Den 20 februari 1988 så röstar Nagorno-Karabachs autonoma oblast ja till att formellt träda ur Azerbajdzjanska SSR. Svaret från befolkningen i Azerbajdzjan lät sig inte vänta och reaktionen blev extra stark bland flyktingarna i Sumgait.  Med hjälp av gatsten gjordes stadens vägar svårframkomliga för fordon och listor över armeniers adresser kunde upprörda azerer under tre dagars tid på ett systematiskt vis misshandla, våldta och råna stadens armenier. 

De etniska motsättningarna eskalerade sedan till en väpnad konflikt om enklaven Nagorno-Karabach mellan armenier och azerer som fortsatte fram till 1994, då mellan Armenien och Azerbajdzjan som båda blev självständiga 1991, när Sovjetunionen upplöstes. Idag lever inga armenier i Azerbajdzjan förutom i Nagorno-Karabach som i praktiken är självständigt och inte har någon kontakt med övriga landet.

Massakern väckte starka känslor hos armenierna som jämförde denna med armeniska folkmordet under första världskriget. Än idag är frågan kontroversiell i Azerbajdzjan som officiellt lägger skulden på armenier.

Källor

Externa länkar 
 The Sumgait Tragedy
 Sumgait pogrom, Armeniapedia.org
 Incomplete list of innocent victims of Sumgait
 Karabakh conflict emerged from Sumgait ethnic cleansing

1988 i Sovjetunionen
Massakrer i Azerbajdzjan
Svensktoppen 1994

Svensktoppen 1994 är en sammanställning av de femton populäraste melodierna på Svensktoppen under 1994.

Populärast var Tommy Nilssons Öppna din dörr. Den fick sammanlagt 7502 poäng under 24 veckor.

Årets Melodifestival hade lite inflytan på årets lista, och inget bidrag placerade sig bland årets femton bästa sånger. Populärast därifrån var trean Stanna hos mig med Cayenne som fick ihop 1301 poäng under 6 veckor.

Populäraste artisterna var Thorleifs och Drifters med Marie Arturén som fick med två låtar var på årssammanfattningen.

Årets Svensktoppsmelodier 1994

Referenser

Externa länkar
 Svensktoppen 1994

1994 i Sverige
Musikåret 1994
1994
Radioåret 1994
TV4-sporten

TV4-sporten är TV4-gruppens dagliga sportnyhetsprogram. Till skillnad från de flesta övriga program i TV4-gruppens kanaler produceras TV4-sporten av TV4-gruppen själva genom aktualitetsavdelningen. Programmet sänds efter sena TV4-nyheterna på kvällen, varje heltimme i Nyhetsmorgon och som en sammanfattande sändning på söndagar.

Historik 
I januari 1994 rekryterade TV4 Artur Ringart för att starta en sportnyhetsredaktion som skulle sända en kvart i anslutning till de sena Nyheterna. Inledningsvis var planen av samarbeta med Storstadsradion, men denna radiostation han lägga ner innan TV-sändningarna startade.

TV4-gruppens sportnyheter startade den 5 september 1994, och sändes till en början efter sena TV4-nyheterna.

Den 7 september 1997 startades en längre sändning som sedan starten sänts 20.00 på söndagar. Då introducerades även inslaget Kanon och kalkon, där de tre idrottshändelser under veckan som ansågs vara de bästa placerade sig på en topplista ("kanon"), medan den som ansågs sämst presenterades som "kalkon".

Den sändningen hade mellan 700 000 och 1 000 000 tittare varje vecka. I augusti 2007 meddelade TV4 att listan skulle avskaffas. och den 27 januari 2008.

Från och med 3 februari 2008 turades Peppe Eng och Peter Jihde om att sända den långa sändningen, och från och med denna sändning var "Kanon och kalkon" avskaffat. Söndagssändningarna kom från 10 juli 2011 att kallas Sporten söndag, och flyttade den 2 januari 2011 till klockan 19:30 söndagar.

Sportankare 
 Peppe Eng
 Peter Jihde
 Robert Perlskog
 Patrick Ekwall
 Anna Brolin
 Suzanne Sjögren
 Johan Edlund
med flera

Se även 
 TV4 Sport

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
  på TV4 Play

Svenska TV-program
Granby

Granby kan syfta på:

  Granbystrukturen – en astroblem (en eroderad nedslagskrater) nära Vadstena

Geografi

Kanada 

 Granby (kommun), Québec, Montérégie,

Storbritannien 

 Granby, Nottinghamshire, ort i England,

Sverige 
 Granby, Sigtuna kommun – en småort i Sankt Pers socken i Sigtuna kommun
 Granby gård – en tidigare bondgård på Järvafältet söder om Husby i Stockholms kommun

USA 

 Granby, Missouri – Newton County, 
 Granby, Massachusetts – Hampshire County, 
 Granby, Colorado – Grand County, 
 Granby, Connecticut – en town i Hartford County, Connecticut, USA

Se även 
 Gränby (olika betydelser)
Lista över samebyar i Sverige

Detta är en lista över de 51 samebyarna i Sverige.

Fjällsamebyar

Könkämä sameby, Norrbottens län
Lainiovuoma sameby, Norrbottens län
Saarivuoma sameby, Norrbottens län
Talma sameby, Norrbottens län
Gabna sameby, Norrbottens län 
Laevas sameby, Norrbottens län
Girjas sameby, Norrbottens län
Báste sameby, Norrbottens län
Unna tjerusj, Norrbottens län
Sirges sameby, Norrbottens län
Jåhkåkaskatjiellde, Norrbottens län
Tuorpon sameby, Norrbottens län
Luokta-Mávas sameby, Norrbottens län
Semisjaur-Njarg sameby, Norrbottens län
Svaipa sameby, Norrbottens län
Grans sameby, Västerbottems län
Rans sameby, Västerbottens län
Ubmeje tjeälddie, Västerbottens län
Vapstens sameby, Västerbottens län
Vilhelmina norra sameby, Västerbottens län, Västernorrlands län
Vilhelmina södra sameby, Västerbottens län, Västernorrlands län
Voernese sameby, Jämtlands län
Ohredahke sameby, Jämtlands län
Raedtievaerie sameby, Jämtlands län
Jijnjevaerie sameby, Jämtlands län
Jovnevaerie sameby, Jämtlands län
Njaarke sameby, Jämtlands län
Kall sameby, Jämtlands län
Handölsdalens sameby, Jämtlands län
Tåssåsens sameby, Jämtlands län
Mittådalens sameby, Jämtlands län
Ruvhten sijte, Jämtlands län
Idre sameby, Dalarnas län

Skogssamebyar
Vittangi sameby, Norrbottens län
Gällivare sameby, Norrbottens län
Slakka sameby, Norrbottens län
Udtja sameby, Norrbottens län
Ståkke sameby, Norrbottens län
Maskaur sameby, Norrbottens län
Västra Kikkejaur sameby, Norrbottens län
Östra Kikkejaur sameby, Norrbottens län
Mausjaur sameby, Norrbottens län
Malå sameby, Västerbottens län

Koncessionssamebyar
Muonio sameby, Norrbottens län
Sattajärvi sameby, Norrbottens län
Tärendö sameby, Norrbottens län
Korju sameby, Norrbottens län 
Pirttijärvi sameby, Norrbottens län
Ängeså sameby, Norrbottens län
Kalix sameby, Norrbottens län
Liehittäjä sameby, Norrbottens län

 Karta över samebyarnas områden (www.samer.se)

Samebyar i Sverige
Aki Karvonen

Aki Tapani Karvonen, född den 31 augusti 1957 i Valtimo, är en finländsk före detta längdåkare som tävlade under 1980-talet.

Karvonen vann totalt tre medaljer vid OS 1984 i Sarajevo. Bäst gick det på 15 kilometer där han slutade tvåa slagen endast av Gunde Svan. 

Karvonen har även tre medaljer från VM däribland två medaljer i stafett. Individuellt är Karvonens bästa placering silvret på 30 kilometer vid VM i Oberstdorf 1987. Denna gång slagen av Thomas Wassberg.

Karvonen har efter sin aktiva karriär erkänt användande av bloddopning.

Källor
  

Finländska längdåkare
Olympiska silvermedaljörer 1984
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1984 från Finland
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1984
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Finland
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1988
Finländska dopningsfall
Dopningsfall inom längdskidåkningen
Personer från Norra Karelen
Födda 1957
Levande personer
Män
Serie A 2004/2005

Serie A 2004/2005 spelades 11 september 2004-29 maj 2005. För första gången på flera år bestod serien av 20 lag. De två högst placerade lagen i tabellen kvalificerades till Champions League och de på tredje och fjärde plats fick kvala in. Klubbarna på femte och sjätte plats kvalificerade sig till Uefacupen (och utöver de vinnaren i Coppa Italia), medan de tre sista klubbarna relegerades till Serie B.

Juventus slutade på första plats, men blev strax efter säsongen 2005/2006 av med titeln efter att ha varit huvudinblandade i Serie A-skandalen. Titeln skulle ha blivit deras 28:e titel i Italien.

Udinese Calcio kvalade för första gången in i Champions League i och med deras tredjeplats i tabellen. Palermo spelade sin första Serie A-säsong på 30 år och slutade på sjätteplats och kvalificerade sig till Uefacupen för första gången. Roma kvalificerade sig också till spel i Uefacupen, trots att de bara blev silvermedaljörer i Coppa Italia, då Inter istället fick kvala till Champions League.

Brescia och Atalanta relegerades till Serie B, medan den tredje relegeringen bestämdes enligt classifica avulsa; bland de tre lagen Fiorentina, Bologna och Parma skulle de två med lägst poäng spela en avspelsmatch där förlorarna flyttas ner. Parma besegrades med 0–1 på hemmaplan men vann med 2–0 i returmatchen och fick således stanna i högstadivisionen medan Bologna flyttades ner till den lägre.

Tabeller

Poängtabell
Juventus miste titeln efter säsongen 2005/2006 efter att ha varit huvudinblandade i Serie A-skandalen.

Resultattabell

Kvalspel 

Bologna flyttades ner till Serie B.

Skyttekungar

Övergångar 
 Sommartransfern
 Vintertransfern
 Delade ägarskap
 Delade ägarskap

Källor 
 Almanacco Illustrato del Calcio 2006, Panini Edizioni, Modena, November 2006

Externa länkar 
 Italienska Wikipedia 
 Alla resultat från RSSSF

Fotnoter 

2004 i Italien
2005 i Italien
Fotbollssäsongen 2004/2005
2004/2005
Sigvard Eklund

Sigvard Arne Eklund, född 19 juni 1911 i Kiruna, död 30 januari 2000 i Wien, var en svensk kärnfysiker och ämbetsman.

Biografi
Eklund tog magisterexamen 1936, erhöll doktorsgrad vid Uppsala universitet 1946, och blev samma år docent i kärnfysik vid Kungliga Tekniska högskolan. Mellan 1937 och 1945 var han anställd vid Nobelinstitutet för fysik. Han var anställd vid Försvarets forskningsanstalt (FOA) 1945–1950. Han samordnade det civila kärnteknikprogrammet vid AB Atomenergi, där han var forskningschef från 1950, med det militära vid FOA. Eklund var även projektledare för byggandet av den första svenska kärnreaktorn R1, som uppfördes vid KTH i Stockholm.
 
År 1957 accepterade Eklund ett erbjudande från FN:s generalsekreterare Dag Hammarskjöld att organisera "The 2nd World Conference on the Peaceful Uses of Atomic Energy", som sedan hölls i Genève 1958. Eklund hade då en position som motsvarade "undersecretary" i FN.
 
Åren 1961-1981 var Eklund generaldirektör för det internationella atomenergiorganet IAEA. Därefter utnämndes han till Director General Emeritus, vilket var en ovanlig hedersbetygelse vid denna tidpunkt.

Eklund invaldes 1953 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien, 1972 av Vetenskapsakademien, promoverades till teknologie hedersdoktor vid Chalmers tekniska högskola 1974 samt vid Kungliga Tekniska högskolan 1980.. Han blev Jubeldoktor vid Uppsala universitet 1996, och var under en period även medlem i Norrbottensakademien. Eklund var hedersledamot i American Nuclear Society.
 
Eklund tilldelades även en rad internationella utmärkelser och hedersbetygelser. Han var Ehrensenator vid Universitetet i Wien, samt utnämndes till hedersdoktor även vid en rad utländska universitet, bland annat i Krakow, Buenos Aires, Graz och Columbia University i New York. Bland de utmärkelser han tilldelades kan nämnas medalj från Massachusetts Institute of Technology [MIT] samt "Atoms for Peace Award" i USA. Dessutom fick han ett stort antal ordnar från en rad olika länder, däribland en av de finaste ordnar som en icke statschef kan få i Japan.

Utmärkelser 

  Kommendör av första klass av Nordstjärneorden, 18 november 1971.

1980 Medalj 12:e storleken i serafimerordens band

Se även
Sigvard Eklunds pris

Referenser

Externa länkar
 
 Nekrolog över Sigvard Eklund från IAEA 

Svenska kärnfysiker
Personer verksamma vid Försvarets forskningsanstalt
Personer inom FN
Alumner från Uppsala universitet
Hedersdoktorer vid Chalmers tekniska högskola
Hedersdoktorer vid Kungliga Tekniska högskolan
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer från Kiruna
Födda 1911
Avlidna 2000
Män
Auto Union Typ D

Auto Union Typ D är en tävlingsbil, tillverkad av den tyska biltillverkaren Auto Union mellan 1938 och 1939.

Bakgrund
Det hade snart stått klart för det Internationella bilsportförbundet att 750 kilos-formeln under säsongen 1934 hade missat sitt mål. 

Att enbart begränsa maxvikten hade inte hållit nere vare sig motoreffekter eller topphastigheter. Därför beslutades att bilarna från och med säsongen 1938 skulle ha trelitersmotorer. Men den snabba teknikutvecklingen gjorde att skillnaden till slut inte blev så stor.

När Auto Union började jobba med sin nya tävlingsbil, hade kontraktet med Ferdinand Porsche gått ut. Dessutom var Porsche fullt sysselsatt med att utveckla Hitlers folkbil. Därför togs bilen fram internt.

Utveckling
Den nya bilen vidareutvecklade konceptet från företrädaren. Motorn var en V12:a på tre liter. Den var betydligt mer varvvillig än företrädarens stora V16. Ventilstyrningen var väldigt udda. Avgasventilerna styrs av en överliggande kamaxel per cylinderbank, medan insugsventilerna styrs med stötstänger från en tredje, centralt placerad kamaxel. En ny De Dion-axel bak botade den värsta överstyrningen, som gjort företrädaren så svårkörd.

Auto Union hade inte alls samma resurser som huvudkonkurrenten Mercedes-Benz och det dröjde fram till juli 1938 innan bilen var klar för tävlingsdebut. Säsongen därpå blev betydligt mer framgångsrik, men fick ett hastigt slut i samband med krigsutbrottet.

Tekniska data

Tävlingsresultat

Grand Prix 1938
Säsongen 1938 blev en orolig säsong. Förutom inkörningsproblemen med nya regler och ny bil hade försteföraren Hans Stuck fått sparken. Dessutom hade den lovande Bernd Rosemeyer omkommit i januari i samband med ett rekordförsök. 

Stallet startade säsongen med de mindre kända förarna Hermann Müller och Rudolf Hasse. Senare under säsongen skrev man kontrakt med Tazio Nuvolari och Stuck togs till nåder igen. Stallet tog bara två vinster. I europamästerskapet blev Stuck femma, Nuvolari sexa och Müller sjua.

Grand Prix 1939
Säsongen 1939, som var den sista före andra världskriget, tog stallet återigen bara två vinster. Men det räckte för att Hermann Müller skulle bli europamästare, med Nuvolari på femte plats.

Källor
Tyska Wikipedia.

Externa länkar
Auto Union D-Typ.
The Golden Era of Grand Prix Racing om Auto Union.
Dennis Davids Grand Prix History.

Historiska tävlingsbilar
Grand Prix-bilar

de:Auto-Union-Rennwagen
Kanalisering

Kanalisering kan syfta på:

 Kanalisering (genetik) – ett mått på hur väl en population kan utveckla samma fenotyp oberoende av sin miljö eller genotyp
 Kanalisering (andlig) – en andlig, medial företeelse som innebär en förmedling av information eller känslor via en persons medvetande från yttre krafter såsom andeväsen (se även Automatisk skrift)
 Kanalisering – omvandla ett naturligt vattendrag så att det blir farbart för båttrafik, se kanal

Se även
Vattenreglering