kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Töcksmarks landskommun

Töcksmarks landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Töcksmarks socken i Nordmarks härad i Värmland. 
 
Vid kommunreformen 1952 bildade den en storkommun genom att inkorporera Östervallskogs landskommun och Västra Fågelviks landskommun.

År 1974 uppgick landskommunen i Årjängs kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Töcksmarks församling. Den 1 januari 1952 tillkom Västra Fågelviks församling och Östervallskogs församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver ett avslitet blått björnhuvud, med tunga och tänder röda, inom en blå bård, belagd med riksgränstecken av silver.

Vapnet fastställdes 1961.

Geografi
Töcksmarks landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 389,57 km², varav 329,58 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Töcksmarks kommun fanns tätorten Töcksfors, som hade 417 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 15,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Årjängs kommun
Älgå landskommun

Älgå landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Den inrättades i Älgå socken i Jösse härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 bildade den "storkommun" genom sammanläggning med den tidigare kommunen Ny landskommun.

Landskommunen uppgick 1971 i Arvika kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Älgå församling. Den 1 januari 1952 tillkom Ny församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver två stolpvis ställda svarta strängar, inneslutande fyra stolpvis ordnade hästskor

Vapnet skall i stiliserad form erinra om den hästdrivna järnbanan som gick mellan Sulvik och Ränken.

Vapnet fastställdes 1957.

Geografi
Älgå landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 279,90 km², varav 223,77 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Älgå landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Arvika kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Trondheims symfoniorkester

Trondheims Symfoniorkester & Opera (TSO) grundades 1909 och är en symfoniorkester som håller till i Olavshallen i Trondheim. 

Orkestern består av 75-80 musiker, och den håller omkring 40 klassiska konserter årligen utöver skolkonserter, familjekonserter och operaföreställningar i samarbete med Den Norske Opera. 

Dirigent och konstnärlig ledare är Eivind Aadland. Från hösten 2010 fick orkestern en ny chefsdirigent, Krzysztof Urbanski.

Källor

Noter

Externa länkar 
Trondheim Symfoniorkester

Musik i Trondheim
Musikgrupper bildade 1909
Norska symfoniorkestrar
Philarète Chasles

Philarète Victor Euphémion Chasles, född den 6 oktober 1796 i Mainvilliers, död den 18 juli 1873 i Venedig i Italien, var en fransk kritiker och litteraturhistoriker. 

Chasles, som av sin far uppfostrades efter Rousseaus läror, råkade genom sina revolutionära åsikter i konflikt med myndigheterna under restaurationen men undkom till Storbritannien, där han livnärde sig som korrekturläsare och debuterade med en litteraturhistorisk studie. Efter sju år återvände han till Frankrike, och verkade där som journalist och föreläsare. 

År 1841 blev han professor i främmande språk vid Collège de France. Chasles englandsvistelse hade i hög grad vidgat han litterära intressen, och hemkommen arbetade han ivrigt på att göra sin landsmän bekant med utländsk diktning: engelsk, tysk, nordisk, rysk och amerikansk. Han arbeten utkom under titeln Études de la littérature comparée, även kallade Trente ans de critique.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Externa länkar 

 

Franska journalister
Franska litteraturkritiker
Franska litteraturvetare
Franska professorer
Personer verksamma vid Collège de France
Franska forskare under 1800-talet
Födda 1796
Avlidna 1873
Män
Stavangers symfoniorkester

Stavanger Symfoniorkester (SSO) är en symfoniorkester från Stavanger i Norge.

Den grundades 1938 av Norsk Rikskringkasting som Stavanger Byorkester med uppgift att spela i deras radiosändningar. Namnet ändrades från  till  1965 och sedan till det nuvarande,  , 1982.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Musik i Stavanger
Musikgrupper bildade 1938
Norska symfoniorkestrar
Édouard Chassaignac

Édouard-Pierre-Marie-Charles Chassaignac, född 24 december 1804 i Nantes död 26 augusti 1879 i Versailles, var en fransk kirurg.

Chassaignac blev 1835 medicine doktor i Paris och samma år professeur agrégé vid och prosektor i anatomi vid Sorbonne. Sedermera konkurrerade han om lärostolarna i anatomi, operativ kirurgi och kirurgisk klinik, men utan framgång och blev trots sin allmänt erkända duglighet och sitt stora rykte först 1868 ledamot av medicinska akademien i Paris. 

Bland Chassaignacs många betydelsefulla inlägg i kirurgins utveckling är uppfinningen av ekrasören (Traité de l'écrasement linéaire, 1856) och uppfinnandet av den kirurgiska dränagen (Traité pratique de la suppuration et du drainage chirurgical, 1859) de viktigaste. Han införde trakeotomin och det av honom förordade ocklusionsförbandet fann vidare användning i det antiseptiska förbandet. Därjämte utgav han många större och mindre arbeten, bland vilka kan nämnas Clinique chirurgicale de l'hôpital Lariboisière (1854–58), Leçons sur la trachéotomie (1855) och Traité des operations chirurgicales (1861, 1862).

Källor 
 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Noter 

Franska kirurger
Franska uppfinnare
Uppfinnare under 1800-talet
Franska läkare under 1800-talet
Personer från Nantes
Födda 1804
Avlidna 1879
Män
Ugglan
Svensk uppslagsbok
Antoine Alphonse Chassepot

Antoine Alphonse Chassepot, född 4 mars 1833, död 5 februari 1905, var en fransk uppfinnare.

Chassepot är främst känd som konstruktör av det i Frankrike 1866 införda armégeväret, Chassepotgeväret, ett bakladdningsgevär med 11 millimeters kaliber, relativt enkel mekanism och för sin tid stor skottvid. Geväret visade sig under fransk-tyska kriget överlägset det i Preussen 1841 antagna tändnålsgeväret av Johann Nikolaus von Dreyses konstruktion.

Chassepot var först arbetare, sedan verkmästare och hade redan ett par år före Chassepotgevärets antagande blivit föreståndare för en egen vapenfabrik i Paris.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Externa länkar 
 

Franska uppfinnare
Uppfinnare under 1800-talet
Personer inom Frankrikes näringsliv under 1800-talet
Födda 1833
Avlidna 1905
Män
Svensk uppslagsbok
Torrejón de Ardoz

Torrejón de Ardoz är en stad i regionen Madrid i Spanien. Den ligger på en höjd av 568 till 600 meter och på ett avstånd österut från Madrid på cirka 20 kilometer, halvvägs till Alcalá de Henares och nära Adolfo Suárez Madrid-Barajas flygplats. Staden hade 2009 cirka 118 162 invånare och visar en fortsatt stark uppåtgående trend. Staden ligger vid motorvägen N-II och har järnvägsförbindelser till Madrid via pendeltåget Cercanías.

Stadens namn kommer från ett gammalt torn (Torreón), som borgerskapet i Alcalá de Henares satt upp som gränssäkerhet. Fästningen byggdes på 1100-talet. Fram till på 1600-talet var byn underställd Alcalá de Henares, och sedan under ärkebiskopen i Toledo. I början av 1900-talet var trakten vid Torrejón de Ardoz ren landsbygd. Men från omkring 1960 slog sig ett flertal industriföretag och forskningsinstitutioner ner i närheten av den amerikanska flygbasen, vilket påskyndade utvecklingen av staden. Den moderna stadens ansikte speglas också i en relativt ung befolkning: 30 % av invånarna är mellan 20 och 35 år gamla.

I Torrejon finns en tidigare amerikansk militär flygplats, numera civil flygplats Aeropuerto Madrid-Torrejón, spanska kaserner och företag inom försvars- och IT-industrin, och Europeiska unionens satellitcentrum. Platsen är på grund av sina goda kommunikationer också populär för människor som arbetar i Madrid.

Referenser

Noter 

Orter i regionen Madrid
Kommuner i regionen Madrid
Griegpriset

Griegpriset delas ut av Edvard Grieg Museum Troldhaugen till en norsk musiker, dirigent eller musikforskare som på ett särskilt sätt har förmedlat Edvard Griegs musik till andra. Det har också delats ut extraordinärt fem gånger till personer som har gjort en särskild insats för Edvard Grieg och Troldhaugen. Priset delas varje år ut den 15 juni, som år Griegs födelsedag.

Vinnare 
1972 Jens Harald Bratlie
1973 Arve Tellefsen
1974 Olav Eriksen
1975 Follesø Mannskor och Valter Aamodt
1976 Hindarkvartetten
1976 Sigmund Torsteinson (extraordinärt)
1977 Edith Thallaug
1978 Jan Henrik Kayser, Anne Bolstad och Finn Nielsen
1979 Terje Tønnesen
1980 Eva Knardahl
1981 Finn Benestad och Dag Schjelderup-Ebbe
1981 Carl O. Gram Gjesdal (extraordinärt)
1982 Bergen Filharmoniske Orkester och Karsten Andersen
1983 Det Norske Kammerorkester
1984 Ellen Westberg Andersen
1985 Bergen Domkantori och Magnar Mangersnes
1985 Johan Severud (extraordinärt)
1986 Aage Kvalbein
1987 Marianne Hirsti
1988 Einar Steen-Nøkleberg
1989 Harald Bjørkøy
1990 Leif Ove Andsnes
1991 Truls Mørk
1992 Ole Kristian Ruud
1993 Elizabeth Norberg-Schulz
1994 Rikskonsertene / Fylkeskonsertane i Hordaland
1995 Jiri Hlinka
1996 Håvard Gimse
1997 Grieg Trio
1998 Henning Kraggerud och Helge Kjekshus
1999 Inger Elisabeth Haavet
2000 Bodil Arnesen och Erling Ragnar Eriksen
2001 Ragnhild Heiland Sørensen
2001 Lizsy Sandal (extraordinärt)
2002 Inte utdelat
2003 Håkon Austbø
2004 Per Gynt-stemnet på Vinstra genom regissören Svein Sturla Hungnes och dirigenten Eldar Nilsen
2005 Vertavo-kvartetten
2006 Per Vollestad och Sigmund Hjelset
2007 Bergen Filharmoniske Orkester och Ole Kristian Ruud
2007 Erling Dahl jr. (extraordinärt)
2008 Inte utdelat
2009 Njål Sparbo
2010 Audun Kayser

Källor

Externa länkar 
 Griegprisen

Norska musikpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1972
Edvard Grieg
California Gurls

California Gurls är en electropoplåt av amerikanska singer-songwritern Katy Perry. Den agerar ledsingel från hennes tredje studioalbum, Teenage Dream. Låten är ett samarbete med rapparen Snoop Dogg och producerades av Dr. Luke, Max Martin och Benny Blanco. Låten nådde nummer ett på Billboard Hot 100 och låg kvar där i sex veckor, vilket blev hennes andra amerikanska singel-listetta och Snoop Doggs tredje. Låten nådde nummer ett i över tio länder, däribland USA, Storbritannien, Kanada, Australien, Irland och Nya Zeeland.

Låttitelns stavning av "gurls" är en hyllning till gruppen Big Star och deras låt "September Gurls".

Referenser

Låtar av Katy Perry
Musiksinglar 2010
Singlar utgivna på Capitol Records
Singelettor i Storbritannien
Oslo filharmoniska orkester

Oslo Filharmoniske Orkester (innan 1979: Filharmonisk Selskaps Orkester, nu oftast kallad Oslo-Filharmonien) är Norges största symfoniorkester. Oslo-Filharmoniens rötter går tillbaka till 1871, då Christiania Musikforening stiftades av Edvard Grieg och Johan Svendsen, och övertog efter Det Philharmoniske Selskab från 1847. 

Under första världskriget upplöstes orkestern, men samlades åter 1918.

Dirigenter
 
Georg Schnéevoigt (1919–1921) 
Johan Halvorsen (1919–1920) 
Ignaz Neumark (1919–1921)
José Eibenschütz (1921–1927)
Issay Dobrowen (1927–1931) 
Olav Kielland (1931–1945) 
Odd Grüner-Hegge (1931–1933 och 1945–1962)
Øivin Fjeldstad (1962–1969) 
Herbert Blomstedt (1962–1968) 
Miltiades Caridis (1969–1975) 
Okko Kamu (1975–1979)
Mariss Jansons (1979–2002)
André Previn (2002–2006)
Jukka-Pekka Saraste (2006–2013)
Vasili Petrenko (2013– )

Priser och utmärkelser
1972 – Spellemannprisen i klassen "klassisk musikk/samtidsmusikk" (som "Filharmonisk Selskaps Orkester")
1981 – Spellemannprisen i klassen "klassisk musikk/samtidsmusikk" för 3 album med musik av Edvard Grieg
1984 – Spellemannprisen i klassen "klassisk musikk/samtidsmusikk" för Pjotr Tsjajkovskij: symfoni nr. 5
1987 – Spellemannprisen i klassen "klassisk musikk/samtidsmusikk" för Dmitrij Sjostakovitsj: symfoni nr. 5
1988 – Årets Peer Gynt
1990 – Spellemannprisen i klassen "klassisk musikk/samtidsmusikk" för Gustav Mahler: symfoni nr. 2
1993 – Spellemannprisen i klassen "orkestermusikk" för Antonín Dvořák: Cello-konsert / Pjotr Tsjajkovskij: Rokokko-variasjoner (solist: Truls Mørk)
1998 – Spellemannprisen i klassen "samtidsmusikk" för Lasse Thoresen: The Sonic Mind
1990 – Spellemannprisen i klassen "samtidsmusikk" för Rolf Wallin: Boyl (tillsammans med Det norske kammerorkester och Oslo Sinfonietta)
2009 – Spellemannprisen i klassen "samtidsmusikk" för Low Jive (tillsammans med dirigenterns Rolf Gupta och Peter Szilvay och solisterna Peter Herresthal, Øystein Birkeland, Catherine Bullock och Dan Styffe)

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar 

Oslo-Filharmoniens webbplats
Store norske leksikon: Oslo-Filharmonien

Musik i Oslo
Norska symfoniorkestrar
Musikgrupper bildade 1919
Det Norske Kammerorkester

Det Norske Kammerorkester (DNK) är en kammarorkester i Oslo som startades 1977.

Orkestern grundades av violinisten Bjarne Fiskum som fick idén efter en sommarkurs för unga stråkmusiktalanger sommaren 1975. Sedan starten har orkestern spelat in ett 20-tal album och varit på en rad turnéer i Norge, Europa, Asien och USA. 

Terje Tønnesen har varit konstnärlig ledare i orkestern sedan starten. Iona Brown var konstnärlig ledare för orkestern från 1981 till 2001, en position hon delade med Tønnesen. Sedan 2002 har Leif Ove Andsnes varit orkesterns förste gästledare.

Priser och utmärkelser
1983 – Griegprisen
1988 – Spellemannprisen som "Årets Spellemann"
1988 – Spellemannprisen i klassen "Klassisk musikk/samtidsmusikk" för Britten/Mozart/Tsjajkovski 
1992 – Spellemannprisen i klassen "Orkestermusikk" för Joseph Haydn: Cellokonserter (med Truls Mørk som solist)
1996 – Spellemannprisen i klassen "Orkestermusikk" för Edvard Grieg och Carl Nielsen: Musikk for strykeorkester
1999 – Spellemannprisen i klassen "Samtidsmusikk" för Rolf Wallin: Boyl (tillsammans med Oslo filharmoniska orkester och Oslo Sinfonietta)
2000 – Gramophones konsertpris för Joseph Haydn: Pianokonsert nr. 3, 4 og 11 (med Leif Ove Andsnes som solist)
2000 – Spellemannprisen i klassen "Klassisk musikk/samtidsmusikk" för Joseph Haydn: Pianokonsert nr. 3, 4 og 11 (med Leif Ove Andsnes som solist)

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Store norske leksikon: Det Norske Kammerorkester

Norska orkestrar
Musikgrupper bildade 1977
Musik i Oslo
Krynica Morska

Krynica Morska (1945–1958 benämnt Łysica) () är en populär semester- och badort i norra Polen. Orten fick stadsrättigheter 1991 och hade 1 364 invånare år 2006. Den är belägen på Vistulanäset och är Polens befolkningsmässigt minsta kommun.

Källor

Fotnoter

Städer i Pommerns vojvodskap
Stadskommuner i Pommerns vojvodskap
Google Voice

Google Voice är ett webbaserat program - som finns även som App för både Android och IOS - från Google med gratis PC till PC röst (och även video), samt med röstbrevlåda och SMS-hantering. Google Voice är inte tillgänglig i Sverige. Google Voice är ännu inte öppen för användare utanför USA, men Google planerar att utöka Google Voice till fler länder i framtiden.

Se även 
 Skype
 IP-telefoni

Källor

Externa länkar 
 google.com/voice 

Webbaserade tjänster
Paul Janson

Paul Janson, född 11 april 1840 och död 19 april 1913, var en belgisk liberal politiker.

Han studerade filosofi och juridik vid Université Libre de Bruxelles. Från tidig ålder var han en stark anhängare av en valreform och var anhängare till den progressiva grenen i den belgiska liberala rörelsen.

Belgiska politiker under 1800-talet
Födda 1840
Avlidna 1913
Män
Lagermarck

Lagermarck är en svensk adelsätt som är utgången i Sverige. Ätten immatrikulerades på Finlands riddarhus men utvandrade till Ryssland. Det är okänt om ätten fortlever där.

Ättens stamfader är kyrkoherden i Vassända i Västergötland, Sveno Jonae, vars son Johan upptog namnet Wassenius efter orten där han föddes 1620. Han var häradshövding i Sexmäki härad och i sitt första äktenskap förmäld med en dotter till ståthållaren på Viborgs slott Henrik Jonsson Caréel. Sonen i första äktenskapet, Johan Wassenius, var kamrerare vid pommerska och bremiska kommissionen när han och fadern år 1688 adlades med namnet Lagermarck varefter de året därpå introducerades på nummer 1141. Johan Wassenius Lagermarck blev slutligen kammarråd. Hans hustru från 1682 var Margareta Snack, vars mor Catharina Gestrinia var ättling till ärkebiskop Olaus Martini och Bureätten. Paret fick flera döttrar som gifte sig adligt i Sverige. Ätten fortlevde på svärdssidan med Johan Lagermarcks och Margareta Snacks son, kaptenen vid Österbottens regemente Gustaf Lagermarck som med sin hustru, borgardottern Catharina Granberg från Vasa, fick två döttrar som gifte sig borgerligt i Finland och en son, fänriken Johan Lagermarck. När Sverige förlorade Finland kom ätten att vara utgången i Sverige. I Finland naturaliserades ätten på nummer 86 år 1818. Den siste manlige medlemmen av ätten där flyttade 1871 till Ryssland. Finlands riddarhus uppger att ätten där är försvunnen.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Riddarhusets ätt- och vapendatabas
 Ätter och vapen, Finlands riddarhus webbplats

Svenska adelsätter
Finländska adelsätter
Bureätten
Böda socken

Böda socken på Ölands nordspets ingick i Åkerbo härad, ingår sedan 1974 i Borgholms kommun och motsvarar från 2016 Böda distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 107 kvadratkilometer, varav land 106,50. År 2000 fanns här 773 invånare. Fyren Långe Erik, småorten Böda samt kyrkbyn Kyrketorp med sockenkyrkan Böda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Böda stenkyrkas äldsta delar är troligen uppförda i slutet av 1100-talet. Böda socken omtalas i en odaterad avskrift från omkring 1320 ('de Bødhum'), samt i Bödamissalet från första hälften av 1300-talet ('ecclesie Bødhe'). Äldsta daterade belägget härrör från 1346 ('in parochiis...Bødha').Den medeltida omfattningen av socknen är den samma som normsocknen från 1950, med undantag för byn Binnerbäck, som omkring 1649 överfördes från Böda till Högby socken. Byn Bocketorp har varit delad av sockengränsen mellan Böda och Högby socknar.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Böda församling och för de borgerliga frågorna till Böda landskommun. Denna senare uppgick 1952 i Ölands-Åkerbo landskommun och uppgick 1974 i Borgholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Nordölands församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Böda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Åkerbo härad. De indelta båtsmännen tillhörde 1:a Ölands båtsmankompani.

Geografi
Böda socken utgör nordligaste delen av Öland. Socknen är skogbevuxen sandig slättbygd.

Fornminnen
Flera gravrösen från bronsåldern och ett tiotal järnåldersgravfält kända. En runristning i kyrkan har omtalats.

Namnet 
skNamnet (1283 Bödhum), taget från kyrkbyn.. Det har framförts tanken att det går tillbaka på ett fornsvenskt ord *bøþ, med paralleller i fornhögtyskans gibuida 'boning, boplats, uppehållsort'. Det skulle dåvara fråga om en avledning till ordet bo med suffixet -iþo. Böda-namnets bettydelse skulle då vara 'bygd'.

Befolkningsutveckling

Se även
Böda församling
Lista över fasta fornminnen i Borgholms kommun (Böda)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kalmar län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Böda hembygdsförening

Indelningar i Borgholms kommun
Socknar i Åkerbo härad, Öland
Böda landskommun

Böda landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Böda socken i Åkerbo härad på Öland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ölands-Åkerbo landskommun som sedan i sin tur 1974 uppgick i Borgholms kommun.

Politik

Mandatfördelning i Böda landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Borgholms kommun
Källa landskommun

Källa landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Källa socken i Åkerbo härad på Öland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ölands-Åkerbo landskommun som sedan i sin tur 1974 uppgick i Borgholms kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Borgholms kommun
Persnäs landskommun

Persnäs landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Persnäs socken i Åkerbo härad på Öland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ölands-Åkerbo landskommun som sedan i sin tur 1974 uppgick i Borgholms kommun.

Politik

Mandatfördelning i Persnäs landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Borgholms kommun
Nordölands församling

Nordölands församling är en församling i Kalmar-Ölands kontrakt av Växjö stift, Borgholms kommun.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2010 när man slog ihop Böda församling och Högby-Källa-Persnäs församling. Församlingen ingår sedan bildandet i Norra Ölands pastorat.

Kyrkor
 Böda kyrka
 Högby kyrka
Källa nya kyrka
 Persnäs kyrka
ej administrerade av Svenska kyrkan
Sankt Olofs kapell
Sankt Olofs kapellruin
Helige Ottos kyrkoruin
Källa gamla kyrka (Källa ödekyrka)

Referenser

Externa länkar

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Borgholms kommun
Högby-Källa-Persnäs församling

Högby-Källa-Persnäs församling var en församling i Växjö stift, belägen i Borgholms kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2010 i Nordölands församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2006 när man slog ihop Högby församling, Källa församling och Persnäs församling och ingick därefter till 2010 i Norra Ölands pastorat. Församlingen uppgick 1 januari 2010 i Nordölands församling.

Församlingskod var 088514.

Kyrkor
 Högby kyrka
 Källa nya kyrka
 Persnäs kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Borgholms kommun