kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Howard University

Howard University är ett universitet i Washington, D.C., USA grundat år 1867.

Det är känt bland annat för att man historiskt sett haft en stor andel afroamerikanska studenter och det är det lärosäte i USA som producerar flest afroamerikanska filosofie doktorer (PhD). Universitetet kallas i folkmun för "Black Harvard".

Kända tidigare studenter 
 Ralph Bunche (1904–19971), statsvetare, diplomat, Nobels fredspris 1950 
 Ta-Nehisi Coates (född 1975), författare, journalist och lärare
 Ossie Davis (1917–2005), skådespelare, regissör, dramatiker
 David Dinkins (1927–2020), politiker, borgmästare i New York
 Mattiwilda Dobbs (1925–2015), operaså+ngerska, koloratursopran
 Kamala Harris (född 1964),  USA:s vicepresident
 Donny Hathaway (1945-29979), soulmusiker
 Shaka Hislop (född 1969), engelsk fotbollsmålvakt
 Toni Morrison (1931-20199), Nobelpristagare i litteratur 1993
 Thomas Sowell (född 1930), nationalekonom
 Phylicia Rashad (född 1948), skådespelare

Källor
 Bra Böckers lexikon, 1976

Externa länkar 
 howard.edu - Officiell webbplats
 Wikipedia.org - wikiartikel om Howard University (på Engelska)

Universitet och högskolor i Washington, D.C.
Utbildningsinstitutioner bildade 1867
Röda bandet

Röda bandet är ett rödfärgat band som har flera olika betydelser i olika sammanhang. Först och främst är det symbolen för solidaritet med människor som lever med aids och hiv.

Röda bandet har varit en symbol för aids sedan 1991 då Visual AIDS i New York fick idén som byggde vidare på att man under Gulfkriget bar ett gult band för att visa sitt stöd för dem som deltog i kriget. Påsken 1992 introducerades Röda bandet i Europa i samband med Freddie Mercury Aidsgalan på Wembley Stadion i London.

Se även 
Världsaidsdagen

Referenser 
Röda bandet. Aidsdagen.se. Läst 15 juni 2014.

Noter

HIV/AIDS
Diskriminering
Band
Adrasteia

Adrasteia (grek. Αδραστεια) var en nymf i den grekiska mytologin. Hon bodde på berget Ida på Kreta och var dotter till Melisseus.

Tillsammans med nymfen Idê blev hon av titanen Rhea anförtrodd att ta hand om hennes son, guden Zeus, som spädbarn. De två nymferna beordrades att gömma undan barnet i den avskilda grottan Diktaion så att hans kannibaliska far Kronos inte skulle hitta och äta upp honom.

De gav Zeus honung och getmjölk från geten Amaltheia. Som tack för deras tjänster flyttade Zeus upp Adrasteia och Idê till himlavalvet och förvandlade dem till två stjärnor i stjärnbilderna Stora och Lilla Björn. Även geten Amaltheia fick bli en stjärna på himlavalvet.

Referenser

Nymfer i grekisk mytologi
Ide (nymf)

Idê, även kallad Ida, var en nymf i den grekiska mytologin. Hon bodde på berget Ida på Kreta och var dotter till Melisseus.

Tillsammans med nymfen Adrasteia blev hon av titanen Rhea anförtrodd att ta hand om hennes son, guden Zeus, som spädbarn. De två nymferna beordrades att gömma undan barnet i den avskilda grottan Diktaion, så att hans kannibaliske far Kronos inte skulle hitta och äta upp honom.

De gav Zeus honung och getmjölk från geten Amaltheia. Som tack för deras tjänster flyttade Zeus upp Adrasteia och Idê till himlavalvet och förvandlade dem till två stjärnor i stjärnbilderna Stora och Lilla Björn. Även geten Amaltheia fick bli en stjärna på himlavalvet.

Referenser

Nymfer i grekisk mytologi
Jörgen Dafgård

Jörgen Dafgård, född 1964 i Göteborg, är svensk tonsättare. Utomlands har Dafgård bland annat uppmärksammats i samband med den stora internationella kompositionstävlingen Masterprize, där Veils senast placerade sig i toppen.

Verk i urval
 Veils för orkester (1995/2005)
 Mosaïque Vibrante för orkester (1999–2000)
 Den gömda musiken för kör, orgel och slagverk (1999–2000, text: Östen Sjöstrand) 
 Wind Quintet för blåsarkvintett (2001–2002)
 Sinfonia No. 1 för orkester (2003–2004)
 Volo för stråkorkester (2004)

Externa länkar
Jörgen Dafgårds hemsida

Svenska klassiska kompositörer under 1900-talet
Svenska klassiska kompositörer under 2000-talet
Män
Födda 1964
Levande personer
Musiker från Göteborg
Röstchatt

Röstchatt är en form av konversation över internet där användare med hjälp av en mikrofon och en speciell mjukvara pratar med andra användare istället för som på en vanlig chatt att skriva meddelanden. Röstchatt fungerar ungefär som ett telefonsamtal, men kan ha högre grad av latens beroende på närverksbelastning och bandbredd.

Se även
Discord
Mumble
Skype
Teamspeak
Ventrilo

Kommunikation
Melisseus

Melisseus (grekiska Μελισσευς) var en kung av Kreta och personifierade honung och biodling i den grekiska mytologin.

Han var möjligtvis son till Uranos och Gaia och han hade två döttrar, nymferna Adrasteia och Idê.

Källor

Personer i grekisk mytologi
Aia (stad)

Denna artikel behandlar staden i Baskien. Aia är även det historiska namnet på staden Kutaisi i Georgien, en alternativ stavning av den mesopotamiska gudinnan Aya och av ön Aiaia i grekisk mytologi. 

Aia (spanska: Aya) är en by i kommunen Aia i provinsen Guipúzcoa i Baskien, sydväst om San Sebastián i norra Spanien. I byn bodde 444 invånare år 2007.

Referenser 

Orter i Baskien
Aia (nymf)

Aia () var en najadnymf i grekisk mytologi. 

Hon bodde i källan eller fontänen i staden Aia, mer känd som Kolchis vid Svarta havet. Hon var möjligtvis dotter till Okeanos eller en lokal flodgud. Hon var älskad av flodguden Phasis.

Referenser

Nymfer i grekisk mytologi
RT-2PM Topol

RT-2PM Topol (NATO-beteckning: SS-25 Sickle) är en mobil rysk interkontinental ballistisk robot .

Utvecklingen av robotsystemet påbörjades 1977, i det dåvarande Sovjetunionen. 1983 utfördes den första testuppskjutningen och 1985 kom systemet i tjänst.

Roboten är monterad på en tung lastbil (MAZ-7310 eller MAZ-7917) och är på så sätt mycket svår att lokalisera med hjälp av till exempel satelliter, då dess position ständigt ändras. Roboten innehåller en kärnstridsspets med 550 kiloton sprängkraft.

När Sovjetunionen upplöstes 1991 övertogs vapnen av Ryssland.

1996 avslutades produktionen och då fanns det 360 robotar i tjänst. Systemet är dock inte byggt för att hållas i drift under flera årtionden som till exempel R-36M och UR-100N och de flesta av robotarna kommer att gå ur tjänst under de närmsta åren. Enligt senaste planerna är de sista robotarna planerade att tas ur tjänst runt 2019.
Det är meningen att det nya ryska robotsystemet RS-24 Jars ska ta över RT-2PM:s uppdrag. RT-2PM beräknas vara ur tjänst år 2024.

Källor 

RT-2PM - SS-25 SICKLE Globalsecurity
warfare.ru

Sovjetiska ballistiska robotar
Kärnvapenbärande robotar
Helsingborgsrevyn

Helsingborgsrevyn är en årlig revy som sedan 2011 spelas på Dunkers Kulturhus under våren. På grund av den pågående pandemin tvingas Helsingborgsrevyn
att skjuta fram premiären av den elfte revyuppsättningen, ”I elfte timmen” till februari 2023.

Historik
Revypappan Carl Persson drev Hälsingborgsrevyn med stor framgång under åren 1936-62. De första åren spelades revyn endast i Helsingborg med undantag för små gästspel på närliggande orter. I mitten av 1940-talet blev Hälsingborgsrevyn en riksangelägenhet som spelades på turné runt hela Sverige med traditionsenlig premiär i Helsingborg på nyårsafton. Kända namn som Harry Persson, Git Gay, Sören Aspelin, Gus Dahlström, Eric Stolpe, Gunwer Bergqvist, Rolf Bengtsson, Mille Schmidt, Arve Opsahl med flera medverkade i revyerna. Inspirationen och mycket att materialet hämtades från revyscener i det närbelägna Danmark, till exempel det stående inslaget med en nakendansös.

På 1960-talet tog Fredy Jönsson och Hasse Jacobsson över revyn efter att Carl Persson avlidit 1966. Från 1975 delades ansvaret mellan Fredy Jönsson och Rune Nilsson, senare kom även Anders Aldgård att bli en drivande kraft i produktionen. Under denna tid återupptogs revyns turné, som legat nere en tid. Dock begränsade man sig nu till främst södra Sverige. År 1995 övertogs verksamheten av Nöjesteatern i Helsingborg, ledd av Anders Aldgård. Revyn upphörde i början av 2000-talet och den sista revyn, SpeX2000, sattes upp år 2000. Under den senare epoken medverkade gästartister som bland andra Lars Berghagen, Hasse Andersson, Monica Forsberg, Mona Seilitz, Ulf Brunnberg och Owe Thörnqvist.

År 2010 blåste Lennart Jensen liv i Helsingborgsrevyn igen och startade Helsingborgs Revyförening tillsammans med ett antal revyentusiaster. I mars 2011 spelade man sin första revy - Vårluft.se - på Dunkers Kulturhus i Helsingborg. Sammanlagt blev det 9 föreställningar. Den 9 mars 2012 var det premiär för revyn App to dejt - En revy i tiden, som spelades 13 gånger på Dunkers Kulturhus. 2013 års revy "Närkontakt för tredje gången", spelades i elva föreställningar, under fem veckor på Dunkers Kulturhus. Premiären av Garanterad Skrattehöjning - En valfri revy hade premiär den 28 februari 2014 på Dunkers Kulturhus. Uppsättningen 2015 hette Femte hjulet - En snurrig revy, och spelades den 6 mars till 2 april. 2016 års revy kallades ”Kapitel sex – en nummerrevy”. 2017 års revy hette "Sjunde himlen" . 2018 års revy hette ”Super 8:an” och spelades på Dunkers Kulturhus 17 februari tom den 10 mars. Helsingborgsrevyns nionde revy "Mitt i nian" spelades på Dunkers 15 februari - 9 mars 2019. 2020 firade Helsingborgsrevyn  10-årsjubileum med succéföreställningen "Guldtian".

Källor
Grahn, Sidney (2006). Helsingborgsrevyn. I Helsingborgs stadslexikon. Helsingborg: Helsingborgs lokalhistoriska förening.

Externa länkar 

 http://www.helsingborgsrevyn.se

Svenska revygrupper
Kultur i Helsingborg
Oxylos

Oxylos (grek. Ὄξυλος) var en rustik gudomlighet över bergsskogar i grekisk mytologi.  Han var son till Oreios och var gift med sin egen syster Hamadryas. Tillsammans med systern fick de åtta döttrar som var de första hamadryaderna; Karya, Balanos, Kraneia, Morea, Aigeiros, Ptelea, Ampelos och Sykê. Alla åtta hade en egen växt- eller trädart.

Referenser 

Gudar i grekisk mytologi
Oreios

Oreios (grekiska Ορειος) var en bergsgud i grekisk mytologi. Oreios bodde troligtvis på berget Othrys i Malis (centrala Grekland) och var förmodligen son till Gaia. Han hade två barn, Oxylos och Hamadryas.

Källor

Gudar i grekisk mytologi
Längbro landskommun

Längbro landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Den bildades då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, i Längbro socken i Örebro härad i Närke.

Inkorporering i Örebro stad
Längbro landskommun inkorporerades under åren 1875-1937 till största delen i Örebro stad. Enklaven norr om Hemfjärden fördes dock till Rinkaby landskommun . Den nuvarande Längbro församling motsvarar inte den ursprungliga socknen. Inkorporeringarna skedde enligt följande:

1875 - Norra Smedjebacken (inklusive dagens Choisie-område), Örebro kvarn, alla holmar vid Örebro slott inklusive själva Slottsholmen och Varboholmen, Husarstallets tomt, Arbetshusets tomt, tomten för Husarernas kanslihus och ridhus, fängelsetomten, samt Karolinska läroverkets tomt.
1896 - Södra delen av Alnängarna, d.v.s. området norr om Svartån, som begränsas av Fredsgatan, Skolgatan och Grev Rosengatan, innefattande Stora Holmen och tomten för nuvarande Universitetssjukhuset.
1903 - Västra Mark, och ett område som begränsas av Markgatan, Ekersgatan, Lundbygatan, Trängkårsvägen, samt järnvägen Örebro - Frövi.
1906 - Myrö utjord, dagens Örnsro.
1937 - Återstoden av Längbro landskommun fördes till Örebro stad, inklusive norra delen av Alnängarna och Rynninge. Ulriksbergs-enklaven fördes dock till Rinkaby landskommun.

Referenser

Fotnoter

Tryckta källor
Bertil Waldén: Längbro socken genom tiderna. Lindhska bokhandeln, Örebro, 1936.
Svenska Län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse, del 1, s. 451-52. Bokförlaget Svenska Län AB Göteborg, 1950.

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Örebro kommun
Tidigare kommuner i Örebro län
Hamadryas (mytologi)

Hamadryas var stammodern till de första hamadryaderna i grekisk mytologi. 

Hon var dotter till bergsguden Oreios och var gift med sin egen bror Oxylos. Tillsammans med brodern fick hon åtta döttrar sin var de första hamadryaderna; Karya, Balanos, Kraneia, Morea, Aigeiros, Ptelea, Ampelos och Sykê. Alla döttrarna hade en egen växt- eller trädart.

Referenser

Nymfer i grekisk mytologi
Young Mountain

Young Mountain är det amerikanska post-rockbandet This Will Destroy You's debutalbum, utgivet 6 juni 2006 genom Magic Bullet Records. Skivan planerades från början vara gruppens demoskiva. Skivan fick god kritik från recensenter.

Låtlista 
 "Quiet" - 4:53
 "The World is Our _" – 7:12
 "I Believe In Your Victory" – 6:32
 "Grandfather Clock" – 2:37
 "Happiness: We're in It Together" – 8:34
 "There Are Some Remedies Worse Than The Disease" – 6:18

Externa länkar 
 Pitchforks recension av skivan

Musikalbum 2006
Amerikanska EP-skivor
EP-skivor 2006
Amerikanska debutalbum
Ånsta socken

Ånsta socken i Närke ingick i Örebro härad, uppgick 1943 i Örebro stad och området är sedan 1971 en del av Örebro kommun, från 2016 inom Längbro distrikt.

Socknens areal var 19,04 kvadratkilometer land. År 1933 fanns här 922 invånare. Den gamla sockenkyrkan Ånsta kyrka revs på 1500-talet låg på kullen vid Nasta-Aspholmens industriområde. Efter dess fungerade kyrkor inne i Örebro som sockenkyrka.

Administrativ historik
Ånsta socken har medeltida ursprung.

Den 1 januari 1936 (enligt beslut den 16 januari 1935) överfördes lägenheten Ängsbrotegen med en areal av 0,02 km² från Ånsta till Vintrosa socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ånsta församling och för de borgerliga frågorna till Ånsta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1943 i Örebro stad som 1971 ombildades till Örebro kommun. Församlingen uppgick 1954 i Längbro församling.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Längbro, med samma omfattning som Längbro församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Närke. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Örebro kompani och Livregementets husarkår, Örebro skvadron.

Geografi
Ånsta socken låg söder om Örebro stad och söder om Svartån. Socknen var en slättbygd.

I norr gränsade den till Gräve socken och Längbro socken med Svartån som gränslinje, i söder till Mosjö och Täby socken, i väster till Vintrosa socken och i öster till Örebro stad. 

Större gårdar var Bista, idag ett industriområde i Örebro; Nasta, med både villa- och industribebyggelse, samt Vittvång.

Inom socknens norra delar fanns för länge sedan viss industriverksamhet. Vid Snavlunda fanns det mjöl- och sågkvarnar och en stångjärnshammare på 1600-talet. Vid Borrarebacken fanns ett gevärsfaktori.

Fornlämningar
Gravrösen och gravhögar från järnåldern är funna.

Namnet
Ånsta skrevs 1279 som Unastum och innehåller i förleden mansnamnet Une efterleden är sta(d), 'ställe, plats'..

Befolkningsutveckling

Se även
Ånsta församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris
Bernhard Forssell: Örebro Stadsfullmäktiges minnesskrift 1863-1912, s. 111. Länstidningens tryckeri, Örebro 1915
Bertil Waldén: Ånsta. I: Svenska Län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse, del 1, s. 453-54. Bokförlaget Svenska Län AB, Göteborg 1950.

Externa länkar

Socknar i Örebro härad
Indelningar i Örebro kommun
Almby socken

Almby socken i Närke ingick i Örebro härad, uppgick 1943 i Örebro stad och området ingår sedan 1971 i Örebro kommun och motsvarar från 2016 Almby distrikt.

Socknens areal var 36,02 kvadratkilometer, varav 35,97 land. År 2000 fanns här 15 092 invånare. En del av Örebro, tätorten Ekeby-Almby, herrgården Hjälmarsberg samt de tidigare kyrkbyarna, numera stadsdelarna, Almby och Tybble med sockenkyrkan Almby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Almby socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Almby församling och för de borgerliga frågorna till Almby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1943 i Örebro stad som 1971 ombildades till Örebro kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Almby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Närke. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Örebro kompani och Livregementets husarkår, Östernärke skvadron.

Geografi
Almby socken ligger närmast söder om Örebro och Svartån och Hjälmaren. Socknen är i norr en slättbygd och en skogig höjplatå i söder.

Socknen gränsar i norr till Hjälmaren, i öster till Stora Mellösa socken, i söder till Norrbyås socken och Gällersta socken och i väster till Örebro stad. 

Genom socknen löpte förr den smalspåriga järnvägen Örebro södra - Norrköping, med hållplats vid Östra Mark. Även Örebro-Skebäcks Järnväg gick genom kommunen.

Herrgård och byar
Hjälmarsbergs herrgård
(Östra) Mark
Tybble
Ormesta
Näsby
Ekeby
Sundby
Sörby

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält där det vid Enabuskabacken vid Östra Mark har omkring 180 gravar.

Namnet
Namnet (1314 Almby) kommer från kyrkbyn och är sammansatt av alm och by, 'gård; by'.

Befolkningsutveckling

Se även
Almby församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris
Svenska Län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse, del 1, s. 449-450. Bokförlaget Svenska Län, Göteborg 1950

Externa länkar

 Almby-Norrbyås hembygdsförening

Socknar i Örebro härad
Indelningar i Örebro kommun
Chengdu Jian-7

Chengdu Jian-7, förkortat Jian-7 eller J-7 (kinesiska: 成都建7,健-7, 歼-7. Exportnamn: F-7. NATO-rapporteringsnamn: Fishcan), är ett kinesiskt jaktflygplan. Planet är en direkt kopia av det sovjetiska jaktflygplanet Mikojan-Gurevitj MiG-21.

Från Folkrepubliken Kinas grundande fram till början av 1960-talen stod Kina i mycket nära kontakt med Sovjetunionen och man utbytte många militära hemligheter med varandra. Bland annat fick Kina ritningarna till det nya sovjetiska stridsflygplanet MiG-21 och även några få plan. Med dessa i hand började Kina snart tillverka sin egen kopia av planet och idag har över 1 000 plan byggts.

Kina har cirka 500 plan i tjänst och flera hundra har exporterats till andra länder, då under namnet F-7. Flera uppdateringar av flygplanet har gjorts under åren och så sent som 2003 kom en ny typ kallad J-7G.

Bilder

Se även 
Chengdu Jian-10
Chengdu Jian-8

Källor 
 Sinodefence

Kinesiska jaktflygplan
WP:Projekt Kina
Chengdu
Överljudsflygplan
Ekers socken

Ekers socken i Närke ingick i Örebro härad, uppgick 1952 i Örebro stad och området är sedan 1971 en del av Örebro kommun, från 2016 inom Längbro distrikt.

Socknens areal var 19,61 kvadratkilometer, varav 19,60 land. År 1947 fanns här 343 invånare. Kyrkbyn Eker med sockenkyrkan Ekers kyrka ligger inom socknens område.

Administrativ historik
Ekers socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ekers församling och för de borgerliga frågorna till Ekers landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Örebro stad som 1971 ombildades till Örebro kommun. Församlingen uppgick 1954 i Längbro församling.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Längbro, med samma omfattning som Lärbro församling hade 1999/2000 och fick 1954, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Närke. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Örebro kompani och Livregementets husarkår, Örebro skvadron.

Geografi
Ekers sockenområde ligger norr om Örebro kring Älvtomtabäcken, ett tillflöde till Svartån. Karlslundsåsen ligger i väster, och i öster finns moränmarker. Mellan dessa områden breder jordbruksområdet ut sig utmed ån.

Socknen gränsade till Kils socken i norr, till Gräve socken i väster, till Längbro socken, senare Örebro stad i söder, och till Hovsta socken i öster. 
 
En större gård - Runnaby Gård, från 1800-talet, ligger i socknen. Kring gården ligger byarna Norra - och Södra Runnaby samt sportstuge- och villaområdet Västra Runnaby.

Fornlämningar
Inga fasta fornlämningar är funna.

Namnet
Namnet (1548 Eker) kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ek.

Befolkningsutveckling

Se även
Ekers församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris
 Svenska Län. Örebro läns befolkning och bebyggelse. Del 2. Bokförlaget Svenska Län AB, Göteborg 1948.

Externa länkar

Socknar i Örebro härad
Indelningar i Örebro kommun
Mosjö landskommun

Mosjö landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Den bildades då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, i Mosjö socken i Örebro härad i Närke. 

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommunen Mosjö, då förutvarande Täby landskommun gick upp kommunen.

År 1967 inkorporerades den i sin helhet i dåvarande Örebro stad. Området ingår numera i Örebro kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Mosjö församling. Den 1 januari 1952 tillkom Täby församling.

Geografi
Mosjö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 58,24 km², varav 56,41 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1960 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 58,74 km², varav 58,72 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 59,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Örebro kommun
Tidigare kommuner i Örebro län
Kerstin Hed

Kerstin Hed, pseudonym för Hilda Gunilla Olsson, född Fredriksson 21 maj 1890 i Hamre, Hedemora landsförsamling, död 15 augusti 1961 i Hedemora, var en svensk författare och lantbrukarhustru.

Biografi
Hon var dotter till hemmansägaren Kers Fredrik Jansson och Johanna Ersdotter. Hon genomgick folkskola och deltog 1909 i en kurs vid Tärna folkhögskola. 1916 gifte hon sig med Halvare Anders Olsson från Rättvik och övertog födelsegården Kersgården 1919 i Hedemora socken, nordost om staden. 1946 flyttade familjen till Matsbo, strax norr om Hedemora. Efter familjens gårdsnamn Kers och förleden i sockennamnet Hedemora valde hon sin författarpseudonym.

Hed var medlem i gruppen Hedemoraparnassen och ansågs som en av samtidens stora poeter. 1955 mottog hon Illis Quorum. Hon hann med att ge ut 17 diktsamlingar, 2 prosaböcker och vara med i 3 poesiantologier.

Redan 1908 började hon lämna bidrag till olika tidningar. Debuten kom 1913 med Från stigarna och gavs ut i tre upplagor. Bland hennes övriga verk märks Vägar och vandrare (1917), Arv (1923) samt Jord och människor (1928) och Bergslag (1934).
Diktsamlingen Efterlämnat utgavs postumt 1971.

I Hedemora gammelgård finns en minnessten över Hed.

Citat om skrivande

Kerstin Hed-priset
Mellan 2010 och 2016 delade Martin Koch-sällskapet/Hedemoraparnassens Vänner ut Kerstin Hed-priset till en kvinnlig kulturarbetare eller opinionsbildare..

2010: Irene Ljungkvist
2011: Louise Waldén
2012: Yvonne Gröning
2013: Åsa Lejonclou
2014: Hedvig Perers och Karin Perers
2015: Lena Kallenberg
2016: Margareta Sarri

Bibliografi

 - Tillsammans med Frans Lindskog och Ivar Holm.

Urval

Priser och utmärkelser
1950 – Boklotteriets stipendiat
1954 – Landsbygdens författarstipendium
1955 – Illis Quorum

Referenser 
Eric Carlsson, "Kerstin Hed 21 maj 1890 - 15 augusti 1961", i: Hedemora socken - en bygd i förvandling, 1982. 
Sigvard Cederroth, "Bondevärlden och en skaldinna, En studie i Kerstin Heds lyrik" i Perspektiv 1954.

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 Martin Koch-sällskapet/Hedemoraparnassens Vänner: officiell webbplats

Kvinnor
Svenska författare under 1900-talet
Svenska poeter under 1900-talet
Författarpseudonymer
Författare från Dalarna
Födda 1890
Avlidna 1961
Personer från Hedemora socken
Mottagare av Illis Quorum