kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lincoln County, Wyoming

Lincoln County är ett administrativt område i västra delen av delstaten Wyoming i USA, med 18 106 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Kemmerer.

Historia 
Lincoln County bildades 21 februari 1911 genom delning av Uinta County. Det är liksom många andra countyn med samma namn döpt efter USA:s sextonde president Abraham Lincoln. Countyt fick sina nuvarande gränser 1921, då Sublette County och Teton County bildades.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 10 590 km². 10 538 km² av den arean är land och 52 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Teton County - nord 
 Sublette County, Wyoming - nordöst 
 Sweetwater County, Wyoming - öst 
 Uinta County, Wyoming - syd 
 Rich County, Utah - sydväst 
 Bear Lake County, Idaho - väst 
 Caribou County, Idaho - nordväst
 Bonneville County, Idaho - nordväst

Naturreservat 
 Cokeville Meadows National Wildlife Refuge och
 Fossil Butte National Monument ligger i Lincoln County.

 Bridger-Teton National Forest och
 Caribou-Targhee National Forest ligger delvis i Lincoln County.

Orter 

Invånarantal vid 2010 års folkräkning anges inom parentes.

Större stad (City) 
Stad med kommunalt självstyre.
Kemmerer (2 656), huvudort

Mindre städer (Towns) 
Mindre städer med kommunalt självstyre.

Afton (1 911)
Alpine (828)
Cokeville (535)
Diamondville (737)
La Barge (551)
Opal (96)
Star Valley Ranch (1 503)
Thayne (366)

Census-designated places 
En census-designated place är en ort utan kommunalt självstyre som administreras direkt av countyt.

Alpine Northeast
Alpine Northwest
Auburn
Bedford
Etna
Fairview
Fontenelle
Freedom
Grover
Nordic
Oakley
Osmond
Smoot
Taylor
Turnerville

Övriga mindre samhällen
Border Junction
Frontier
Sage

Källor

Noter 

 
Stater och territorier bildade 1911
Öppen fråga

Inom forskningssammanhang betecknar en öppen fråga ett olöst forskningsproblem
Öppen fråga menar i pedagogiksammanhang en fråga som inte har givna svarsalternativ. Motsatsen är då en sluten fråga som har två eller flera svarsalternativ, till exempel ja och nej. En öppen fråga kan inledas med "hur gör du när...", "vad anser du om...", "varför..." etc. 

I en intervju eller en enkät kan öppna frågor vara användbara. Öppna frågor kan ge mer information än slutna eftersom de ofta leder till att den som svarar ger ett längre svar. Öppna frågor kräver dock mer efterbearbetning än slutna. I ett terapeutiskt samtal, undervisning eller liknande är öppna frågor ofta att föredra eftersom de kan få den svarande att reflektera över det som diskuteras. 

Även om en fråga är öppen kan den ha ett begränsat antal svarsalternativ. Den som frågar kan dessutom känna till alla svarsalternativ. Därför talar man inom pedagogiken även om autentiska frågor, frågor där den frågande inte sitter inne med svaret.

Inom den filosofiska disciplinen definieras en öppen fråga, till skillnad från en stängd fråga, som en fråga där svaret inte ingår implicit i påståendet. Man förstår frågan men är osäker på resultatet. En stängd fråga, är en fråga där svaret redan anges implicit. Ingen ny information kommer av svaret av en stängd fråga. 

Den semantiska naturalismen i värdeteori (metaetik) som säger att ett värdepåstående är ett uttryck för att ett visst sakförhållande är rätt, och betyder detsamma som "x gillas av ...", kritiseras för att formulerade öppna frågor egentligen verkar stängda. Invändningen kallad "Den öppna frågans argument" implicerar att slutsatsen verkar kunna vara kontroversiell, det går att tvivla på frågan, men egentligen inte tillför något tvivelaktigt. Ett exempel är den demokratiska teorin som säger att "x är rätt" betyder samma som "x gillas av majoriteten". Om vi säger "det som gillas av majoriteten, är rätt" verkar det som att vi kan fundera över vad som majoriteten anser rätt, det är en öppen fråga, men det naturalismen menar att följande betyder är: "det som gillas av majoriteten, gillas av majoriteten" vilket är ett ointressant påstående, en stängd fråga.

Se även
Ledande fråga

Källor
Olga Dyste (1996), Det flerstämmiga klassrummet, Lund: Studentlitteratur

Pedagogik
Journalistik
Pedagogiska mätningar
Skyddad identitet

Skyddad identitet är i Sverige en metod för att skydda personer som är utsatta för ett konkret och allvarligt hot. Begreppet skyddade personuppgifter är en samlingsrubrik som Skatteverket använder för de olika skyddsåtgärderna sekretessmarkering, skyddad folkbokföring (tidigare kvarskrivning) och fingerade personuppgifter.

Uppgifter inom folkbokföringsverksamheten är i regel offentliga enligt 22 kap. 1 § Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).  Sekretess gäller om det av särskild anledning kan antas att en person eller någon närstående kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut. Skatteverket gick den 2 april 2008 ut med ett pressmeddelande där man uppgav attöver 11 000 personer levde med skyddade personuppgifter av dessa var 60 procent kvinnor som hotas av män.

Olika typer av identitetsskydd
Sekretessmarkering innebär att en varningssignal sätts i folkbokföringsdatabasen att personuppgifterna omfattas av sekretess. Skatteverket beslutar om sekretessmarkering men polis eller social myndighet bör lämna intyg. Omprövning sker i regel varje år. Sekretessmarkering sker enligt bestämmelser i 35 kap. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), och motsvarar den sekretessmarkering som kan åsättas en allmän handling.
Kvarskrivning innebär att när en person flyttar, så förblir denne fortfarande skriven på sin gamla adress och den nya adressen registreras inte i folkbokföringen. Skatteverket beslutar och beslutet gäller i treårsperioder. Omständigheterna ska motsvara dem som står i lagen om besöksförbud.
Fingerade personuppgifter innebär att personen får en helt ny identitet (nytt namn och personnummer). Detta beslutas av Polismyndigheten och kan överklagas till Stockholms tingsrätt. Kopplingen mellan identiteterna finns bara hos Polismyndigheten. Detta är ett av få sätt att ändra sitt personnummer. Varje år kommer omkring 40 ansökningar och på 16 år har cirka 50 ärenden godkänts. I de allra flesta fallen är det kvinnor som får fingerad identitet. Personerna står då under mycket allvarliga hot, till exempel när det är fråga om hedersrelaterat våld.
Särskilt personskydd - Vittnesskydd, också kallat särskilt personsäkerhetsarbete. Så kallade personsäkerhetsenheter vid Polismyndigheten utreder detta, oftast i samband med fall av grov brottslighet. Vittnena kan själva ansöka om nytt namn och/eller kvarskrivning.
Kvalificerade skyddsidentiteter - en tjänsteman vid Polismyndigheten, Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten kan beviljas en kvalificerad skyddsidentitet, som är en tillfällig ny identitet som används för underrättelseinhämtning av olika slag, enligt lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter.

Personer med skyddad identitet
Antal svenskar med skyddade uppgifter:
1993 - 4 700 personer
2003 - 9 082 personer
2007 - 11 000 personer
2008 - 11 500 personer
2009 - 13 000 personer

De personer som får skyddad identitet får ofta problem med myndigheter och offentlig service. De som är sekretessmarkerade, eller kvarskrivna i en annan kommun än de bor, får problem att få kommunala bidrag och barn får svårt att få plats i förskola med mera.

Referenser

Noter

Folkbokföring
Säkerhet
Park County, Wyoming

Park County är ett administrativt område i delstaten Wyoming, USA, med 28 205 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) och största staden är Cody. Både Cody och den näst största staden Powell ligger i countyts östra del.

Strax över hälften av Yellowstone nationalpark ligger i countyt och upptar countyts västra del. Natur- och västernturism är därför en viktig näring i området.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 18 048 km². 17 980 km² av den arean är land och 68 km² är vatten.

Angränsande countyn  
 Park County, Montana - nord 
 Carbon County, Montana - nordöst 
 Big Horn County - öst 
 Washakie County, Wyoming - öst-sydöst 
 Hot Springs County, Wyoming - sydöst 
 Fremont County - syd 
 Teton County - sydväst 
 Gallatin County, Montana - nordväst

Historia 
Park County skapades genom beslut av Wyomings legislatur 15 februari 1909 på mark som dessförinnan tillhört Big Horn County, och konstituerades 1913. Countyt namngavs efter Yellowstone nationalpark som till mer än hälften ligger på countyts område. Hot Springs County skapades 1913 med mark från Park County samt de angränsande Big Horn County och Fremont County. Mindre gränsjusteringar gjordes 1929 och 1931. Sedan 1931 har countyt sina nuvarande gränser.

Orter 
Invånarantal vid 2010 års folkräkning anges inom parentes.

Större städer (cities) 
Städer med minst 4 000 invånare och kommunalt självstyre:
 Cody (9 520)
 Powell (6 314)

Småstäder (towns) 
Städer med under 4 000 invånare och kommunalt självstyre:
 Frannie (157)
 Meeteetse (327)

Census-designated places 
Census-designated places, orter utan kommunalt självstyre:
 Garland (115)
 Ralston (280)
 Mammoth (263)

Övriga mindre orter 
 Clark
 Wapiti
 Yanceys

Källor 

 
Stater och territorier bildade 1909
Julius Bagge

Julius Bagge, född den 2 februari 1844, död den 24 augusti 1890, var en svensk musikhandlare, utgivare av folkmusik och musikskriftställare. Han var son till ingenjören Jonas Bagge.

Bagge skrev tillsammans med Petrus Blomberg ett av de första svenska studentspexen, Mohrens sista suck, som hade premiär 1865. Han utgav dessutom ett flertal svensk folkdanser och översatte 1870 Ernst Richters harmonilära. År 1874 övertog han Abraham Hirschs musikförlag och grundade 1877 ett eget. År 1881 blev han känd genom sina i "Samlaren" publicerade studier rörande Bellmansmelodiernas ursprung. Bagge var Musikaliska Akademiens kamrer 1889–1890. Ledamot av Musikaliska Akademien hade han blivit 1887.

Bibliografi
73 polskor och högtidsstycken från Gotland för violin solo. Boken kom ut i tre häften och tillägnas spelmannen Johan Gabriel Herlitz. 
75 polskor från Uppland och Södermanland för violin. Boken kom ut i tre häften. 
76 polskor för violin solo efter uppteckningar från Östergötland. Han tackar kassören G. Widegren i Linköping, musikdirektören Nils Törnell i Rystad och kronolänsmannen P. Johansson i Berg för att de hjälpt till med manuskripten.

Källor
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
Julius Bagge omnämns i Wilhelm Bergs genealogiska notiser om ätten Bagge
 

Svenska musikhistoriker
Svenska musikförläggare
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Födda 1844
Avlidna 1890
Män
Svensk uppslagsbok
Bellman
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Personer från Botkyrka socken
Teddybjörnen Fredriksson

Teddybjörnen Fredriksson är en visa skriven av Lasse Berghagen.

Textinnehåll 
Sången handlar om hur sångens jag-person som liten hade en teddybjörn, och sedan blir stor och då ger sitt barn en teddybjörn i födelsedagspresent, och för därmed en familjetradition vidare. Med sången blev han känd för barnpubliken, och den riktiga Teddybjörnen Fredriksson förvaras numera (1999) i en låst monter på Leksaksmuseet i Stockholm. Lasse Berghagen har själv designat en nalle baserad på sin egen barndoms nalle i samarbete med  Nallegram och BRIS.

Utgivningar och mottagande

1969 
Ann-Louise Hanson spelade in visan på grammofonskiva och gav i mars år 1969 ut låten som B-sida till singeln "Svenska flicka", och senare samma år gjorde Lasse Berghagen en egen insjungning av låten. Visan om teddybjörnen var då B-sida till singeln "Skulle jag kunna döda dig"; den floppade den första gången den testades till Svensktoppen, dock, men kom trots det så småningom att bli en av Lasse Berghagens mest populära sånger. 

Berghagen framförde den i Sveriges Television för första gången tillsammans med Lasse Lönndahl.

Lasse Berghagens inspelning låg på Svensktoppen i två veckor under perioden 21-28 december 1969, med nionde respektive tionde plats som resultat där.

Senare utgivningar 
År 1996 spelade Lasse Berghagen och den då 12-åriga Sanna Nielsen in sången i duett, för Sanna Nielsens debutalbum "Silvertoner". Låten spelades år 2009 även in av Emilia Rydberg.

Carina Wessman spelade in sången med text på engelska av Björn Håkanson, som "Teddy Bears and Sunday School" på albumet Don't Speak Bad About My Music från 1980.

Betydelse 
Sången sjungs ofta i Sveriges förskolor och grundskolor, och har flera gånger blivit framröstad som den populäraste barnvisan. För Lasse Berghagen har Teddybjörnen Fredriksson blivit ett obligatoriskt extranummer vid hans shower och konserter. 

I den första säsongen av TV-programmet Så mycket bättre fick man höra September tolka sången. I avsnittet berättade hon även att Teddybjörnen Fredriksson var en av hennes favoritsånger då hon växte upp.

Publikation 
Barnvisboken, 1977, som "För längesen" ("Teddybjörnen Fredriksson")
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Djur och natur".

Referenser

Noter

Allmänna källor 

Låtar av Lasse Berghagen
Svenska barnvisor
Svensktoppsmelodier 1969
Sånger 1969
Svenskspråkiga sånger
Parisorkestern

Parisorkestern (Parisorkestern 1949), svensk elitorkester sammansatt av så kallade Swedish Jazz All Stars. Framröstade av jazztidskriften Orkesterjournalen (OJ) i en årligt återkommande tävling. 

Redaktör Nils Hellström var entusiasten som ville låta omvärlden ta del av den goda, svenska jazzmusiken och anmälde orkestern till ”Paris International Festival of Jazz”, där de helt sensationellt belade förstaplatsen vid den orkestertävling som ingick. 

Nyheten gav eko i Sverige, inte bara bland jazzälskarna, flera av orkestermedlemmarna hade redan en grundmurad popularitet: Alice Babs, Putte Wickman och Simon Brehm, för att nämna några. 

Orkestern bestod av:
Alice Babs, sång
Reinhold Svensson, piano
Simon Brehm, kontrabas
Sven Bollhem, trummor
Carl-Henrik Norin, tenorsax
Arne Domnérus, altsax
Putte Wickman, klarinett
Gösta Törner, trumpet

På repertoaren fanns melodier som ”Body and Soul”, ”Idaho”, ”Tea for Two” och ”Indiana”. Alice Babs varmt personliga framförande av ”Blue Prelude” väckte särskild uppmärksamhet. 

Orkestern upplöstes strax efter detta äventyr, men hann med en skivinspelning i Malmö samma år, ännu tillgänglig i marknaden.

Jazz
Svenska jazzgrupper
Elitserien i handboll för herrar 2006/2007

Elitserien i handboll för herrar 2006/2007 var den 73:e säsongen av Sveriges högsta division i handboll för herrar. Den spelades mellan den 20 september 2006 och den 14 mars 2007.

Tabell 
Not: Lag 1-8 till SM-slutspel, lag 11-12 till kvalspel till Elitserien, lag 13-14 till Allsvenskan.

SM-slutspelet 2007

Kvartsfinaler  
Hammarby-Lindesberg
 18 mars 2007 Hammarby-Lindesberg 38-30 
 25 mars 2007 Lindesberg-Hammarby 27-31 
 28 mars 2007 Hammarby-Lindesberg 37-30 

Lugi-IFK Skövde
 18 mars 2007 Lugi-IFK Skövde 27-26 
 24 mars 2007 IFK Skövde-Lugi 24-19 
 28 mars 2007 Lugi-IFK Skövde 28-24 
 2 april 2007 IFK Skövde-Lugi 32-27 
 10 april 2007 Lugi-IFK Skövde 21-31 

Redbergslid-Ystads IF
 19 mars 2007 Redbergslid-Ystads IF 31-28 
 24 mars 2007 Ystads IF-Redbergslid 22-21 
 28 mars 2007 Redbergslid-Ystads IF 37-28 
 31 mars 2007 Ystads IF-Redbergslid 21-17 
 10 april 2007 Redbergslid-Ystads IF 26-23 

Sävehof-IFK Trelleborg
 21 mars 2007 Sävehof-IFK Trelleborg 30-20 
 24 mars 2007 IFK Trelleborg-Sävehof 30-31 
 29 mars 2007 Sävehof-IFK Trelleborg 30-28

Semifinaler 
Sävehof-IFK Skövde
 13 april 2007 Sävehof-IFK Skövde 31-33 
 18 april 2007 IFK Skövde-Sävehof 23-26 
 22 april 2007 Sävehof-IFK Skövde 32-33 
 25 april 2007 IFK Skövde-Sävehof 33-32 

Hammarby-Redbergslid
 15 april 2007 Hammarby-Redbergslid 35-28 
 18 april 2007 Redbergslid-Hammarby 28-31 
 23 april 2007 Hammarby-Redbergslid 37-25

Final 
 5 maj 2007 Hammarby IF-IFK Skövde 34-22

Svenska mästare 2006/2007 
Hammarby IF blir 2007 svenska mästare för andra gången, efter finalseger mot IFK Skövde.

 Tränare: Staffan Olsson

 Målvakter
 1. Michael Jansson (Åström)
 12. Jan Ekman

 Utespelare
 2. Lukas Karlsson, M9
 3. Tobias Karlsson, V9
 4. Patrik Johanson, H9
 5. Johan Henricsson, V6
 6. Michael Apelgren, M9
 7. Nicklas Grundsten, M6
 8. Daniel Båverud, V9
 9. Texas Olsson, H6
 10. Fredrik Larsson, M9
 11. Petter Holmberg, H6
 11. Stefan Petrovic, H6
 13. Joel Rasmuson, H9
 13. Kalle Ström, 9M
 14. Johan Brun, 9M
 15. Lars Arvidsson, M9
 17. Espen Nygård, V6
 18. Olle Johannesson, H6
 21. Erik Höglund, H6
 Martin Dolk, V6
 Alexander Eriksson

Statistik

Skytteliga
Innehåller de tio spelare som gjort flest mål i Elitserien 2006/2007.

Referenser

Noter 

Sport i Sverige 2006
Sport i Sverige 2007
Handbollssäsongen 2006/2007
2006/2007
Ford S-Max

Ford S-Max, 5- eller 7-sitsig modell. Den blev utnämnd till Årets bil 2007 i Europa.

Motoralternativ 

S-Max
Årets bil
Framhjulsdrivna fordon
Ford C-Max

Ford Focus C-Max är en så kallad MAV (Multi-Activity-Vehicle) bil. Den är väldigt lik vanliga Ford Focus men har en annan kaross där passagerarkomforten ligger före lastkomforten på Ford Focus. Detta gör att den riktar sig till familjer och äldre som har svårt att sätta sig och att lasta låga bilar. Den är anpassad för storstaden. Bilen är byggd på samma plattform som även Volvo och Mazda använder till sina nya modeller. Bilen är ritad av den svenska formgivaren Daniel Paulin.

Varianter sålda under varumärket Flexifuel: Detta är Fords 3:e generation motorer under varumärket Flexifuel där man kan tanka E85 (85%Sprit+15%Bensin) och bensin hur man vill. En sensor känner av blandningen och anpassar motorn efter detta. Motorn ger bättre effekt med E85 samt gynnar även miljön då. Garanterad start ner till -15 grader, är det kallare än så ökar man bensinandelen. Även en elektrisk motorvärmare följer med. En rad fördelar finns med E85 men finns det inte att tillgå så kör man på bensin som en vanlig Ford Focus C-MAX. Motorn kräver dock tätare oljebyten än bensinvarianten.

Säkerhetssystem 
Totalt finns 6 krockkuddar, fördelade på förare och passagerare krockkuddar med varsin sidokrockkudde samt sidokrockgardin för fram- och baksätespassagerarna på varsin sida. Låsningsfria bromsar (ABS) med panikbromsassistans (EBA) och bromskraftfördelning (EBD). Antisladd (ESP) och antispinn (TRC).

C-Max
Framhjulsdrivna fordon
Petrus Blomberg

Petrus Blomberg, född 9 augusti 1841 i Spelvik, Södermanland, död 16 januari 1907 i Falun, var en svensk sångare, organist och tonsättare. Blomberg var klockare i Stora Kopparbergs församling. Han var en uppburen sångare och medlem i Luttemanska kvartetten. Han skrev tillsammans med Julius Bagge ett av de första svenska studentspexen, Mohrens sista suck som hade premiär 1865.

Källor
Petrus Blomberg i Levande Musikarv

Noter

Externa länkar 
 

Födda 1841
Avlidna 1907
Svenska organister under 1800-talet
Svenska organister under 1900-talet
Svenska klassiska kompositörer under 1800-talet
Svenska klassiska kompositörer under 1900-talet
Män
Svenska musiker under 1800-talet
Svenska sångare under 1800-talet
Personer från Spelviks socken
Luttemanska kvartetten

Luttemanska kvartetten, manskvartett grundad 1865 av tenorsångaren Hugo Lutteman (1837–1889) i Uppsala. Kvartetten gjorde sig känd genom omfattande turnéer inom och utanför Sverige. Kvartetten bestod, förutom Lutteman, också av Zacharias Köster, Edvard Ellberg och Gustaf Rydberg. Efter flera rekonstruktioner upplöstes gruppen 1910.

Luttemanska kvartetten
Musikgrupper från Uppsala
Svenska kvartetter
Teresin

Teresin är en närort till Warszawa, Polen. Teresins kommun har ungefär 15 000 invånare. I Teresin finns den berömda Niepokalanowkyrkan, som grundlades av helgonet Maximilian Kolbe. Kristna från hela världen vallfärdar hit för att besöka kyrkan.

Krzysztof Rutkowski, den berömde privatdetektiven föddes och växte upp här.

Teresins kommun innehåller samtliga orter: Paprotnia, Kaski, Elzbietow, Szymanow, Seroki och Teresin Gaj.

Kommuner i Masoviens vojvodskap
Torpa landskommun

Torpa landskommun var namnet på fem, numera upphörda, kommuner i Sverige. Se:

Torpa landskommun, Halland
Torpa landskommun, Småland
Torpa landskommun, Västergötland
Torpa landskommun, Västmanlands län
Torpa landskommun, Östergötlands län
Västerås kammarkör

Västerås kammarkör är en svensk kör verksam i Västerås, grundad av Bror Samuelson 1954.

Dirigenter
2006–: Fredrik Winberg
2000–2005: Thomas Schreiner
1992–2000: Sven Dahlberg
1978–1991: Gunnar Nordenfors
1954–1978: Bror Samuelson

Uruppföranden
Blåsipporna (Björn Linnman) till text av Tomas Tranströmer, tillsammans med Västerås Sinfonietta, 2004

Priser och utmärkelser
Förstapristagare i folkmusikkategorin samt andrapristagare i kategorin sakral musik vid den internationella körtävlingen i Sligo på Irland 2007.
Förstapristagare i folkmusikkategorin samt guld- respektive silverdiplom i kategorierna blandad kör och sakralt program vid den internationella körtävlingen i Bratislava (Slovakien) 2010. Dirigenten Fredrik Winberg tilldelades juryns specialpris för "Excellent conducting performance" för framträdandet i kategorin blandad kör.

Diskografi
I själ och hjärta (1997)
Zigeunerlieder (2004)

Externa länkar
Officiell webbplats

Musikgrupper bildade 1954
Svenska blandade körer
Musik i Västerås
Mikael Sandklef

Mikael Henrik Sandklef, född 3 juli 1973 i Frillesås församling i Hallands län, är en svensk före detta fotbollsspelare.

Sandklefs moderklubb är Frillesås FF. Inför säsongen 2000 värvades han från Västra Frölunda IF till IFK Göteborg. Där spelade han fram till 2005 då han gick till Gais. Han avslutade karriären 2007.

Referenser

Externa länkar 

 

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Västra Frölunda IF
Fotbollsspelare i IFK Göteborg
Fotbollsspelare i Gais
Personer från Kungsbacka kommun
Födda 1973
Levande personer
Män
Gunnar Nordenfors

Johan Gunnar Nordenfors, född 31 maj 1927 i Falu Kristine församling, död 13 oktober 2013 i Lundby församling i Västerås, var en svensk organist och körledare. Han var från 1956 till 1972 kyrkomusiker i Västerledskyrkan i Stockholm och från 1972 till sin pensionering 1992 domkyrkoorganist i Västerås domkyrka. Ledamot av Musikaliska Akademien.

Nordenfors var utbildad vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm, med Alf Linder som lärare i orgelspel. Han samarbetade under många år med Eric Ericson och hans Radiokör och Kammarkör. 1983 invaldes han som ledamot av Musikaliska Akademien och var under ett decennium ordförande i dess kyrkomusikkommitté. Han var länge också akademiens censor vid organist- och kantorsexamen.

Diskografi
Gunnar Nordenfors spelar på orglarna i Västerås Domkyrka, 1997

Referenser
 Dödsnotis
Dödsnotis DN

Noter 

Svenska domkyrkoorganister
Svenska organister under 1900-talet
Svenska organister under 2000-talet
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Personer från Falun
Födda 1927
Avlidna 2013
Män
Motu proprio

Motu proprio (latin för "av egen impuls") är en skrivelse från påven - eller en regent - på eget initiativ och personligen undertecknad.

När den utfärdas av påven, kan en motu proprio adresseras till kyrkan som en helhet, till delar av den eller till enskilda personer.

Den första motu proprio, Summis desiderantes affectibus, utfärdades av påve Innocentius VIII 1484 och blev startskottet för svåra häxjakter.

Suveräna Malteserorden och andra riddarordnar kan enligt sina stadgar förlänas motu proprio och betyder då att de förlänas direkt av stormästaren, till skillnad från förläningar som baseras på lokala förslag.

Några nyare exempel
 Tra le sollecitudini, utfärdad 22 november 1903 av påve Pius X, kring lämplig musik under mässan
 Bonum sane, utfärdad 25 juli 1920 av påve Benedictus XV, i ämnet världspolitik
 Mysterii Paschalis, utfärdad 14 februari 1969 av påve Paulus VI, som medförde att många av helgonnamnen i kalendern ströks
 Ecclesia Dei, utfärdad 2 juli 1988 av påve  Johannes Paulus II angående exkommuniceringarna efter de olagliga biskopsvigningarna inom Piusbrödraskapet
 Ad Tuendam Fidem, utfärdad 15 juli 1998 av påve Johannes Paulus II, i ämnet kanonisk rätt
 Summorum Pontificum, utfärdad 14 september 2007 av påve Benedictus XVI, om den tridentiska liturgin och andra liturgiska frågor
 Intima Ecclesiae natura, utfärdad 11 november 2012 av påve Benedictus XVI, med riktlinjer om den katolska kyrkans välgörenhet

Referenser

Kanonisk rätt