kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fartygsklass

En fartygsklass är en grupp fartyg av liknande utformning och konstruktion, i allmänhet byggda vid samma skeppsvarv med ungefär samma yttre mått. En fartygsklass kan få ändrad formgivning under byggandet av en serie fartyg, så att de har vissa mindre skillnader.

Bruket att använda fartygsklasser växte fram först på 1920-talet. Det är dock inte ovanligt att även äldre fartyg senare indelats i fartygsklasser även om det inte gjordes under samtiden. Systemet infördes i USA, där det fartyg vars byggande först godkändes av kongressen fick namnge klassen. Om det först godkända fartyget sänktes eller skrotades bytte klassen namn. Denna praxis har inte tillämpats i andra länder vilket leder till att fartygsklasser kan ha olika namn i olika länder. I Europa brukar namnet på det första fartyget som togs i tjänst få namnge klassen. 

Äran-klass är ett exempel på en svensk fartygsklass.
Gorsedd

Gorsedd (i plural gorseddau) är ett slags stämma eller sammankomst av moderna barder, det vill säga till exempel poeter eller författare. Ordet gorsedd är kymriska och betyder tron och används även på engelska. Det kan även stavas gorsedh (i synnerhet i Cornwall) eller goursez i Bretagne.

Om inte annat anges, brukar bara gorsedd syfta på Wales nationella gorsedd, nämligen Gorsedd Beirdd Ynys Prydain (även kallad Gorsedd y Beirdd), men det finns andra gorseddau såsom Gorsedh Kernow i Cornwall, och Goursez Vreizh i Bretagne.

Se även
Gorsedd Beirdd Ynys Prydain
Gorsedh Kernow
Goursez Vreizh

Referenser

Keltisk kultur

cy:Gorsedd y Beirdd
fr:Gorsedd des bardes de l'Île de Bretagne
Gorsedd Beirdd Ynys Prydain

Gorsedd Beirdd Ynys Prydain eller bara Gorsedd y Beirdd är den kymriska gorsedden. Gorsedd y Beirdd finns till för att främja tillkomsten av poesi och musik. Av den anledningen verkar de mestadels vid eisteddfodau, kymriskspråkiga festivaler.

Historia
Gorsedd Beirdd Ynys Prydain grundades 1792 av Edward Williams, även känd som Iolo Morganwg, som också uppfann mycket av dess ritualer, förmodat baserat på verksamheten inom den gamla keltiska druidismen. I dag har mycket av ritualerna kristna influenser. Gorsedd y Beirdd gjorde sitt första framträdande vid eisteddfoden i Carmarthen 1819, och har behållit sina band med festivalen där. Föreningen består av poeter, författare, musiker, konstnärer och personer som har bidragit betydelsefullt till det kymriska språket, litteraturen och kulturen.
Ceremoniernas fiktiva ursprung fastslogs av professor G. J. Williams i sina arbeten om Iolo Morganwg.

Grader
Det finns tre grader av medlemskap i Gorsedd y Beirdd, i ordning med den lägsta graden först är de:
 Vates, som bär gröna dräkter,
 Barder, som bär blåa dräkter,
 Druider, som bär vita dräkter.

Ledaren för föreningen kallas för archdderwydd (kymriska: Ärkedruid), och bär ofta en gyllene dräkt, och blir vald för en period av tre år. Ärkedruiden är ansvarig för att leda gorseddceremonierna under eisteddfodveckan. Dessa ceremonier hedrar litterära bedrifter bland kymriska poeter och prosaister. Graderna i Goursez Vreizh är desamma. I Gorsedh Kernow finns bara en grad, barden, och samtliga dräkter är blåa.

Medlemskap
I Gorsedd y Beirdd kan man bli vates eller bard genom att genomföra ett prov på kymriska.. Man kan även bli bard om man har en examen i musik. Druider kan endast bli nominerade av en annan druid och måste ha vunnit en av de tre priserna om man inte är hedersdruid. Om man blir antagen kan man välja en pseudonym, ett så kallat bardnamn. För att bli ärkedruid måste man ha vunnit en av eisteddfodens tre högsta priser. Stundtals blir vissa personer utnämnda till hedersvates eller -druider som en utmärkelse för sitt arbete för att främja den kymriska kulturen. 1946 invaldes till exempel Storbritanniens drottning Elisabet II i Gorsedd y Beirdd vid Eisteddfod Genedlaethol Cymru. Hennes bardnamn är Elizabeth o Windsor (Elizabeth från Windsor). Andra som invalts på detta sätt är Ron Davies, Rowan Williams, Matthew Rhys, Ioan Gruffudd and Rebecca Evans. Samtliga medlemmar av Gorsedd y Beirdd måste tala kymriska utom medlemmar av kungahuset.

Ceremonier
Tre prisceremonier hålls under eisteddfodveckan:
Coroni'r Bardd (för vinnaren i tävlingen i fri vers)
Cadeirio'r Bardd (för den bästa ”long poem”)
Prosamedaljen (för vinnaren i tävlingen i prosa)

Under dessa ceremonier samlas ärkedruiden och medlemmarna av gorsedden på scen i sina ceremoniella dräkter. När ärkedruiden avslöjar den vinnande poeten använder han vederbörandes bardnamn, och ingen vet vem vinnaren är förrän denne reser sig upp och blir eskorterad till scenen. Alan Llwyd och Donald Evans är några av få som vunnit både ”coroni’r” och ”cadeirio’r”.

Se även
Gorsedh Kernow
Goursez Vreizh

Referenser

Kultur i Wales
Johan Nyström (friidrottare)

Johan Ferdinand Nyström, född 16 april 1874 i Håtuna församling, Uppsala län, död 30 september 1968 i Tolfta församling, Uppsala län, var en svensk långdistanslöpare. Inom landet tävlade han för Östermalms IK.

Vid OS i Paris 1900 deltog Nyström i maratonloppet men bröt.

Referenser 
 

Svenska maratonlöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1900 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1900
Svenska idrottare under 1900-talet
Födda 1874
Avlidna 1968
Män
Personer från Håtuna socken
Sjöbo köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Sjöbo köping. För orten se Sjöbo, för dagens kommun, se Sjöbo kommun.

Sjöbo köping var en tidigare kommun i Malmöhus län.

Administrativ historik
Sjöbo köping bildades 1952 genom en sammanslagning av Björka landskommun, Ilstorps landskommun och Södra Åsums landskommun där  municipalsamhället Sjöbo municipalsamhälle inrättats 2 april 1898. 1971 uppgick köpingen till Sjöbo kommun.

Köpingen hörde till församlingarna Björka, Ilstorp och Södra Åsum vilka slog samman 2002 att bilda Sjöbo församling.

Heraldiskt vapen
Blasonering: I fält av guld ett avslitet björnhuvud med tunga och tänder röda och däröver en svart ginstam, belagd med en krona av guld.

Vapnet skapades för Sjöbo köping och fastställdes av Kungl. Maj:t 1969. Det går tillbaka på bilden i Färs härads 1500-tals-sigill med en (gående) björn. Efter kommunbildningen registrerades vapnet för Sjöbo kommun i PRV 1974.

Geografi
Sjöbo köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 49,33 km², varav 48,98 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Sjöbo köping fanns tätorten Sjöbo, som hade 2 419 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 68,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Indelningar i Sjöbo kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Malmöhus län
HTTP-klient

En HTTP-klient är ett datorprogram som använder sig av filöverförings-protokollet HTTP för att ansluta till en webbserver.

Vanligaste HTTP-klienterna är webbläsare men det finns också fristående program som bara laddar ner och inte visar sidan ifråga, ex. wget samt en del automatiska verktyg, exempelvis använder sig sökmotorerna av HTTP-klienter för att besöka webbplatser och ta del av innehållet.
Södra Åsums socken

Södra Åsums socken i Skåne ingick i Färs härad och området ingår sedan 1971 i Sjöbo kommun och motsvarar från 2016 Södra Åsums distrikt.

Socknens areal är 28,65 kvadratkilometer varav 28,39 land. År 2000 fanns här 6 603 invånare.  Tätorten Sjöbo med kyrkbyn Åsum och sockenkyrkan Södra Åsums kyrka och Södra Åsums gamla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsums socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsums församling och för de borgerliga frågorna bildades Åsums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Sjöbo köping men med bibehållande av separat jordregister. Köpingen ombildades 1971 till Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Åsum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färs härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Färs kompani.

Geografi
Södra Åsums socken ligger kring Sjöbo kring Åsumsån i norr. Socknen är en odlad slättbygd nu delvis tätbebyggd.

Södra Åsums socken består av byarna Åsum, Sjöbo, Sandbäck, Omma och Grimstofta.

Fornlämningar
Från stenåldern är lösfynd funna. Från järnåldern finns tre resta stenar. Ett fynd av en guldbrakteat har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs omkring 1300 Asum och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ås med syfting på en höjdsträckning vid kyrkbyn.

Se även
 Södra Åsums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Sjöbo kommun
Socknar i Färs härad
Björka socken

Björka socken i Skåne ingick i Färs härad och området ingår sedan 1971 i Sjöbo kommun och motsvarar från 2016 Björka distrikt.

Socknens areal är 9,83 kvadratkilometer varav 9,80 land.  År 2000 fanns här 80 invånare.  Kyrkbyn Björka med sockenkyrkan Björka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Björka församling och för de borgerliga frågorna bildades Björka landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Sjöbo köping men med bibehållande av separat jordregister. Köpingen ombildades 1971 till Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling 

1 januari 2016 inrättades distriktet Björka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färs härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Färs kompani.

Geografi
Björka socken ligger väster om Sjöbo med Vombsjön i nordväst och Björkaån i norr. Socknen är huvudsakligen en barrskogsbeväxt sandslätt.
.

Fornlämningar
Från stenåldern är lösfynd funna.

Namnet
Namnet skrevs 1332 Birkä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller birki, 'björkbestånd'.

Se även
 Björka församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Sjöbo kommun
Socknar i Färs härad
Ilstorps socken

Ilstorps socken i Skåne ingick i Färs härad och området ingår sedan 1971 i Sjöbo kommun och motsvarar från 2016 Ilstorps distrikt.

Socknens areal är 10,85 kvadratkilometer varav 10,79 land.  År 2000 fanns här 478 invånare.  Tätorten Sjöbo sommarby och Svansjö sommarby samt kyrkbyn Ilstorp med sockenkyrkan Ilstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ilstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Ilstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Sjöbo köping  men med bibehållande av separat jordregister. Köpingen ombildades 1971 till Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ilstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färs härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Färs kompani.

Geografi
Ilstorps socken ligger sydväst om Sjöbo med Klingvallsån i väster. Socknen är en odlad slättbygd med inslag av sandslätt.
.

Fornlämningar
Från stenåldern är lösfynd funna.

Namnet
Namnet skrevs på 1510-talet Jlstrup, 1546 Igelstrup, och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden innehåller mansnamnet Ighel.

Se även
 Ilstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Sjöbo kommun
Socknar i Färs härad
Södra Åsums församling

Södra Åsums församling var en församling i Lunds stift och i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsums församling.

Församlingen var till 1 maj 1929 annexförsamling i pastoratet Brandstad och (Södra) Åsum. Från 1 maj 1929 till 2002 moderförsamling i pastoratet Södra Åsum och Ilstorp som från 1962 även omfattade Björka församling. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling.

Kyrkor 
 Södra Åsums kyrka

Se även 
 Södra Åsums socken

Källor 

Indelningar i Sjöbo kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Ilstorps församling

Ilstorps församling var en församling i Lunds stift och i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1929 moderförsamling i pastoratet Ilstorp och Björka. Från 1 maj 1929 till 2002 annexförsamling i pastoratet Södra Åsum och Ilstorp som från 1962 även omfattade Björka församling. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling.

Kyrkor 
 Ilstorps kyrka

Se även 
 Ilstorps socken

Källor 

Indelningar i Sjöbo kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Björka församling

Björka församling var en församling i Lunds stift och i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1929 annexförsamling i pastoratet Ilstorp och Björka. Från 1 maj 1929 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Öved och Björka, från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Södra Åsum, Ilstorp och Björka. Församlingen uppgick 2002 i Sjöbo församling.

Kyrkor 
 Björka kyrka

Se även 
 Björka socken

Källor 

Indelningar i Sjöbo kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Björka landskommun

Björka landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Björka socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Sjöbo köping som 1971 ombildades till Sjöbo kommun.

Källor

Indelningar i Sjöbo kommun
Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Malmöhus län
Ilstorps landskommun

Ilstorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Ilstorps socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Sjöbo köping som 1971 ombildades till Sjöbo kommun.

Källor

Indelningar i Sjöbo kommun
Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Malmöhus län
Södra Åsums landskommun

Södra Åsums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Åsums socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 17 april 1885 Åsums landskommun.
 
I kommunen inrättades 2 april 1898 Sjöbo municipalsamhälle.

Vid kommunreformen 1952 upplöstes municipalsamhället och kommunen uppgick i Sjöbo köping som 1971 ombildades till Sjöbo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Södra Åsums landskommun 1938-1946

Källor

Indelningar i Sjöbo kommun
Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Malmöhus län
Östra Kärrstorps landskommun

Östra Kärrstorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Kärrstorps socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 17 april 1885 Kärrstorps landskommun.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Bjärsjölagårds landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Sjöbo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Östra Kärrstorps landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sjöbo kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Öveds landskommun

Öveds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Öveds socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Bjärsjölagårds landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Sjöbo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Öveds landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sjöbo kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Östra Kärrstorps socken

Östra Kärrstorps socken i Skåne ingick i Färs härad, ingår sedan 1974 i Sjöbo kommun och motsvarar från 2016 Östra Kärrstorps distrikt.

Socknens areal är 22,62 kvadratkilometer varav 22,52 land. År 2000 fanns här 670 invånare.  Tätorten Bjärsjölagård med Bjärsjölagårds slott samt kyrkbyn Östra Kärrstorp med sockenkyrkan Östra Kärrstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Kärrstorps socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kärrstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Kärrstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Bjärsjölagårds landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Sjöbo kommun. Församlingen utökades 2002 och uppgick 2010 i Vollsjö församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Kärrstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färs härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Färs och Alby kompanier och Skånska dragonregementet, Sallerups skvadron, Liv- och överstelöjtnantens kompani.

Geografi
Östra Kärrstorps socken ligger norr om Sjöbo. Socknen är en odlad slättbygd med smärre inslag av lövskog och en mosse i nordväst.

Fornlämningar
Från stenåldern är ett par boplatser funna. Från järnåldern finns stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1350 Käristhorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden innehåller möjligen kärr.

Se även
 Östra Kärrstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Sjöbo kommun
Socknar i Färs härad
Öveds socken

Öveds socken i Skåne ingick i Färs härad, ingår sedan 1974 i Sjöbo kommun och motsvarar från 2016 Öveds distrikt.

Socknens areal är 40,81 kvadratkilometer varav 35,30 land. År 2000 fanns här 228 invånare.  Orten Skartofta samt orten Övedskloster med Övedsklosters slott och sockenkyrkan Öveds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 16 augusti 1806 införlivades Skartofta socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öveds församling och för de borgerliga frågorna bildades Öveds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Bjärsjölagårds landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Kärrstorps församling som 2010 uppgick i Vollsjö församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Öved, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färs härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Färs kompani.

Geografi
Öveds socken ligger nordväst om Sjöbo med Vombsjön i sydväst och Borstbäcken med dess naturreservat i väster. Socknen är en odlad slättbygd med inslag av lövskog.

Fornlämningar
Från stenåldern är boplatser funna. Från bronsåldern finns gravhögar och från järnåldern finns stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs på 1200-talet Öwith och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller with, 'skog'. Förleden innehåller troligen ö i betydelsen 'land vid vatten' efter läget vid Vombsjön.

Se även
 Öveds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Sjöbo kommun
Socknar i Färs härad
Öveds församling

Öveds församling var en församling i Lunds stift och i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Kärrstorps församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Den 16 augusti 1806 införlivades Skartofta församling.

Församlingen var till 16 augusti 1806 annexförsamling i pastoratet Skartofta och Öved för att därefter till 1 maj 1929 utgöra ett eget pastorat och till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Öved och Björka. Från 1962 till 1974 var den annexförsamling i pastoratet Västerstad, Östraby, Öved och Östra Kärrstorp, från 1974 till 2002 annexförsamling i pastoratet Fränninge, Vollsjö, Brandstad, Öved och Östra Kärrstorp. Församlingen uppgick 2002 i Östra Kärrstorps församling.

Kyrkor 

Öveds kyrka

Se även 
 Öveds socken

Källor 

Indelningar i Sjöbo kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Brandstads församling

Brandstads församling var en församling i Lunds stift och i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Kärrstorps församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var 1 maj 1929 moderförsamling i pastoratet Brandstad och (Södra) Åsum för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Östra Kärrstorp och Brandstad. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Fränninge, Vollsjö och Brandstad som från 1974 även omfattade Öveds och Östra Kärrstorps församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Östra Kärrstorps församling.

Kyrkor 

Brandstads kyrka

Se även 
 Brandstads socken

Källor 

Indelningar i Sjöbo kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Brandstads socken

Brandstads socken i Skåne ingick i Färs härad, ingår sedan 1974 i Sjöbo kommun och motsvarar från 2016 Brandstads distrikt.

Socknens areal är 20,83 kvadratkilometer varav 20,68 land. År 2000 fanns här 357 invånare.  Kyrkbyn Brandstad med sockenkyrkan Brandstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Brandstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Brandstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vollsjö landskommun som 1974 uppgick i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Kärrstorps församling som 2010 uppgick i Vollsjö församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Brandstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färs härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Färs kompani.

Geografi
Brandstads socken ligger norr om Sjöbo. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är lösfynd funna. Från järnåldern har möjligen ett gravfält överodlats.

Namnet
Namnet skrevs 1332 Brunstathä och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller sta(d), 'plats; ställe'. Förleden innehåller mansnamnet Brun(i).

Se även
 Brandstads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Sjöbo kommun
Socknar i Färs härad
Brandstads landskommun

Brandstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Brandstads socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vollsjö landskommun som uppgick 1974 i Sjöbo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Brandstads landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sjöbo kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Fränninge landskommun

Fränninge landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Fränninge socken i Färs härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vollsjö landskommun som uppgick 1974 i Sjöbo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Fränninge landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sjöbo kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Fränninge församling

Fränninge församling var en församling i Lunds stift och i Sjöbo kommun. Församlingen uppgick 2002 i Fränninge-Vollsjö församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 moderförsamling i pastoratet Fränninge och Vollsjö som från 1962 även omfattade Brandstads församling och från 1974 Öveds och Östra Kärrstorps församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Fränninge-Vollsjö församling.

Kyrkor 

 Fränninge kyrka

Se även 
 Fränninge socken

Källor 

Indelningar i Sjöbo kommun
Historiska församlingar i Lunds stift