kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dals-Eds landskommun

Dals-Eds landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna kommun i Dals-Eds socken i Vedbo härad i Dalsland. Före 1 januari 1886 (namnbyte enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Eds landskommun.
 
I kommunen inrättades 8 april 1927 Eds municipalsamhälle som 31 december 1957 upplöstes.

Vid kommunreformen 1952 bildade den en storkommun genom att inkorporera landskommunerna  Gesäter, Håbol, Nössemark, Rölanda och Töftedal.

Den 1 januari 1958 överfördes från Dals-Eds landskommun och Nössemarks församling till Lelångs landskommun och Torrskogs församling ett område (Köllviken norra och södra) med 76 invånare och omfattande en areal av 43,47 km², varav 33,80 km² land.

År 1971 ombildades landskommunen till Dals-Eds kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Dals-Eds församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Gesäter, Håbol, Nössemark, Rölanda och Töftedal.

Kommunvapnet
Blasonering: En medelst vågskura bildad stam, som delas i grönt och blått, och däröver ett silverne parti att liknas vid en höjd, från vars topp uppstiger en eldslåga.

Vapnet komponerades av Carl Zakariasson och antogs av kommunen 1957. Ej fastställt av Kungl. Maj:t.

Geografi
Dals-Eds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 871,13 km², varav 758,12 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Dals-Eds landskommun fanns tätorten Ed, som hade 1 335 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 25,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Sveriges kommuner 1952-1970
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Dals-Eds kommun
Essunga landskommun

Essunga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Essunga socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Kommunen ombildades till storkommun vid kommunreformen 1952 genom inkorporering av de tidigare landskommunerna Barne-Åsaka, Bäreberg, Främmestad, Fåglum, Kyrkås, Lekåsa och Malma.

I kommunen inrättades 15 februari 1918 Nossebro municipalsamhälle som även till 1952 hade en del i Bärebergs landskommun. Municipalsamhället upplöstes 31 december 1963.

Essunga landskommun ombildades 1971 till Essunga kommun som 1974 införlivades i Vara kommun. Området bröts ut åter till en egen kommun 1983. Gränserna blev nästan desamma som tidigare, med undantaget att samhället Tumleberg helt och hållet blev kvar i Vara kommun, medan det före 1974 delats av kommungränsen mellan Vara och Essunga.

Kommunkoden var 1603.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Essunga församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Barne-Åsaka, Bäreberg, Främmestad, Fåglum, Kyrkås, Lekåsa och Malma.

Geografi
Essunga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 239,68 km², varav 238,29 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Essunga landskommun fanns tätorten Nossebro, som hade 1 335 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 21,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i Essunga landskommun 1946-1970

Mandatfördelning i Nossebro municipalsamhälle 1962

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Essunga kommun
Gnosjö landskommun

Gnosjö landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Gnosjö socken i Västbo härad i Småland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 bildade Gnosjö storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Kulltorp (en del fördes till Bredaryds landskommun), Källeryd, Kävsjö och Åsenhöga.

Den 1 januari 1971 ombildades landskommunen till Gnosjö kommun.

Kommunkoden var 0617.

Församlingar
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Gnosjö församling. Från den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Kulltorp (del av), Källeryd, Kävsjö och Åsenhöga.

Kommunvapen
Blasonering: I grönt fält två bjälkvis ställda genomgående strängar mellan fem vattenhjul, ordnade två, två och ett, allt av silver.

Gnosjö kommunvapen utformades av Svenska Kommunalheraldiska Institutet och har använts sedan 1954. Det övertogs av Gnosjö kommun. De fem vattenhjulen på vapnet symboliserar de vattenhjul som från 1700-talet och fram till 1900-talet drev hundratals tråddragerier i Gnosjötrakten.

Geografi
Gnosjö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 452,29 km², varav 420,57 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 451,67 km², varav 421,96 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 48,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i Gnosjö landskommun 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Gnosjö kommun
Gällivare landskommun

Gällivare landskommun var en tidigare kommun i Norrbottens län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 gällde detta inte socknarna i Lappland. Först den 1 januari 1874 bildades Gällivare landskommun i Gällivare socken när kommunalförordningarna började gälla även där. Där inrättades den 2 juni 1893 Gällivare kyrkostads municipalsamhälle och den 23 december 1908 Malmbergets municipalsamhälle. Det förstnämnda (med namnet avkortat till Gällivare den 7 september 1951) ägde bestånd fram till och med utgången av år 1955, medan Malmberget upplöstes med utgången av år 1959.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen. Vid kommunreformen 1971 bildades Gällivare kommun av Gällivare landskommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Gällivare församling. 1962 utbröts församlingarna Hakkas, Malmberget och Nilivaara.

Kommunvapnet
Blasonering: Sköld kvadrerad: 1. och 4. i rött fält en gående ren av guld med blå beväring, därest dylik skall komma till användning; 2. och 3. i fält av guld ett blått järnmärke.

Vapnet, vars symboler står för renskötsel och malmbrytning, fastställdes ursprungligen 1948 för Gällivare kyrkostads municipalsamhälle. Sedan detta upplösts fastställdes det åter av Kungl maj:t 1956, nu för kommunen.

Geografi
Gällivare landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 16 943,42 km², varav 15 995,82 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 71,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i Gällivare landskommun 1938–1966

Referenser

Externa länkar

Historiska valresultat under länskod 25
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Norrbottens län
Indelningar i Gällivare kommun
Hammarö landskommun

Hammarö landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län, huvudsakligen belägen på Hammarön i norra Vänern.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Hammarö socken i Karlstads tingslag i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

1950 ombildades landskommunen till Hammarö köping som 1971 ombildades till Hammarö kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hammarö landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Värmlands län
Indelningar i Hammarö kommun
Hammarö köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Hammarö köping. För dagens kommun, se Hammarö kommun.

Hammarö köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Hammarö köping bildades 1 januari 1950 (enligt beslut den 11 mars 1949) genom en ombildning av Hammarö landskommun. Enligt beslut den 2 december 1949 gällde samtliga av stadsstadgorna i köpingen.

I avseende på fastighetsredovisningen utgjorde köpingen en jordregistersocken med namnet Hammarö socken.

1 januari 1971 ombildades köpingen till Hammarö kommun.

Kyrklig tillhörighet
Köpingen, som sin föregångare, tillhörde Hammarö församling. Fram till 1 januari 1958 var församlingen uppdelad på två kyrkobokföringsdistrikt: Hammarö och Skoghall.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en av karvskuror bildad blå bjälke, belagd med en stock av guld.

Motivet kommer från Karlstads tingslags sigill från 1600-talet och syftar på Klarälven. Vapnet fastställdes för Hammarö köping 1952 och registrerades för kommunen i PRV 1974.

Geografi
Hammarö köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 55,20 km², varav 54,15 km² land. Huvudöar var Hammarön och Vidön.

Tätorter i köpingen 1960

Tätortsgraden i köpingen var den 1 november 1960 90,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Referenser

Indelningar i Hammarö kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Ephippidae

Spadfiskar (Ephippidae) är en familj i underordningen kirurgfisklika fiskar innehållande 8 släkten och 15 arter. 

Arterna förekommer i Atlanten, Indiska oceanen och Stilla havet. De besöker sällan bräckt vatten och de har alger samt ryggradslösa djur som föda. Individerna har en från sidan tillplattad kropp och analfenan har tre taggstrålar. Äggläggningen sker antagligen i det öppna havet.

Släkten och arter

 Chaetodipterus  Lacépède, 1802.  3 arter
 spadfisk (Chaetodipterus faber)  (Broussonet, 1782) 
 Chaetodipterus lippei  Steindachner, 1895 
 Chaetodipterus zonatus  (Girard, 1858) 

 Ephippus  Cuvier, 1816.  2 arter
 Ephippus goreensis  Cuvier, 1831 
 Ephippus orbis  (Bloch, 1787) 

 Parapsettus  Steindachner, 1876.  1 art
 Parapsettus panamensis  (Steindachner, 1876) 

 Platax  Cuvier, 1816.  5 arter
 Platax batavianus  Cuvier, 1831 
 Platax boersii  Bleeker, 1852 
 läderlappsfisk (Platax orbicularis)  (Forsskål, 1775) 
 Platax pinnatus  (Linné, 1758) 
 Platax teira  (Forsskål, 1775) 

 Proteracanthus  Günther, 1859.  1 art
 Proteracanthus sarissophorus  (Cantor, 1849)  
 
 Rhinoprenes  Munro, 1964.  1 art
 Rhinoprenes pentanemus  Munro, 1964 

 Tripterodon  Playfair i Playfair & Günther, 1867.  1 art
 Tripterodon orbis  Playfair i Playfair & Günther, 1867 

 Zabidius  Whitley, 1930.  1 art
 Zabidius novemaculeatus  (McCulloch, 1916)

Källor

Abborrartade fiskar
Acanthuroidei
Huddinge landskommun

Huddinge landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades i Huddinge socken i Svartlösa härad i Södermanland denna kommun.

Inom landskommunen inrättades municipalsamhällena Hörningsnäs villastads municipalsamhälle 5 december 1915, Fullersta municipalsamhälle 1 januari 1924, Huddinge municipalsamhälle 1 januari 1924, Segeltorps municipalsamhälle 1 januari 1924, Stuvsta municipalsamhälle 1 januari 1924 samt Snättringe municipalsamhälle 2 november 1928. Samtliga municipalsamhällen förutom Segeltorp samt områdena Tomtberga och Hörningsnäs parkhem (Tomtberga och Hörningsnäs parkhem omfattande en areal av 1,03 km², varav 0,99 km² land, och hade 464 invånare) bildade den 1 januari 1947 (enligt beslut den 22 februari 1946) Huddinge municipalsamhälle, där samtliga av stadsstadgorna gällde. Från den 1 januari 1949 (enligt beslut den 24 september 1948) skulle brand- och hälsovårdsstadgorna jämväl gälla inom det område av Huddinge landskommun, som inte tillhörde något municipalsamhälle. Därmed gällde brand- och hälsovårdsstadgorna i hela Huddinge landskommun från och med det datumet.

Huddinge landskommun påverkades inte av kommunreformen 1 januari 1952.

Den 1 januari 1953 upplöstes Huddinge municipalsamhälle med 14 182 invånare och omfattande en areal av 14,23 km², varav 13,92 km² land, samt Segeltorps municipalsamhälle med 2 848 invånare och omfattande en areal av 3,41 km², varav 3,35 km² land.

Den 1 januari 1963, i anslutning till Vårbyaffären, överfördes Skärholmen och Vårberg med 6 invånare och omfattande en areal av 3,77 km² land från Huddinge landskommun och församling till Stockholms stad och Hägerstens västra kyrkobokföringsdistrikt. Landskommunen ombildades 1971 till Huddinge kommun.

Kommunkoden var 0226, 0126 från 1968.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Huddinge församling.

Kommunvapnet 
Blasonering: I fält av guld en på ett blått treberg stående svart, brinnande vårdkase med röd låga.

Huddinge kommunvapen antogs 1947 och har en bild av en vårdkase, eftersom en sådan funnits på Vikingaberget.

Geografi
Huddinge landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 141,76 km², varav 132,45 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 142,08 km², varav 133,19 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 97,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Anmärkningar

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Huddinge kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Romerska missalet

Romerska missalet (latin: Missale Romanum) är en av den Romersk-katolska kyrkans liturgiska böcker. Boken innehåller 1) mässans samtliga texter, 2) liturgiska anvisningar samt 3) noter till de av prästen sjungna delarna av mässan. 

Det föreligger idag två romerska missalen, dels den 2002 utgivna, tredje officiella utgåvan av Paulus VI:s romerska missale (se Paulus VI:s mässa), dels det romerska missale som innehåller den klassiska romerska riten (så kallad tridentinsk rit, senast officiella utgåva 1962).

Katolsk liturgi
Håbo landskommun

Håbo landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Häggeby, Kalmar, Skokloster, Yttergran och Övergran. Samtliga dessa tillhörde Håbo härad, vilket fick ge namn åt den nya kommunen.

Kommunen ägde bestånd fram till 1971 då den ombildades till Håbo kommun.

Kommunen hade inget vapen.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Häggeby, Kalmar, Skokloster, Yttergran och Övergran.

Geografi
Håbo landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 137,69 km², varav 137,51 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1956 omfattade landskommunen den 1 november 1960 (enligt indelningen den 1 januari 1961) en areal av 140,34 km², varav 140,04 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Håbo kommun fanns tätorten Bålsta, som hade 1 406 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 49,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950–1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Håbo kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Järfälla landskommun

Järfälla landskommun var en kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid kommunreformen 1863 ur Järfälla socken i Sollentuna härad i Stockholms län.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 29 mars 1946) överfördes från Järfälla landskommun och församling till Spånga landskommun och församling de obebodda fastigheterna Barsbro 1:5, 1:203 och 1:204 omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land. Samtidigt överfördes i avseende på fastighetsredovisningen från Järfälla socken till Spånga socken fastigheten Barsbro 1:2 omfattande en areal av 0,02 km², varav allt land. Barsbro 1:2 hade redan tidigare i både kommunalt och ecklesiastikt hänseende räknats till Spånga landskommun och församling.

Kommunen påverkades inte av kommunreformen 1 januari 1952.

Den 1 januari 1955 överfördes till Järfälla landskommun och Järfälla norra kyrkobokföringsdistrikt från Sollentuna köping och Sollentuna församling ett område (Kallhälls villastad) med 295 invånare och omfattade en areal av 0,31 km², varav allt land. Samtidigt överfördes till Järfälla landskommun och Järfälla norra kyrkobokföringsdistrikt från Upplands-Väsby landskommun och Eds församling ett område (Stäket) med 512 invånare och omfattande en areal av 8,41 km², varav allt land.

Den 1 januari 1956 överfördes till Järfälla landskommun och Järfälla södra kyrkobokföringsdistrikt från Stockholms stad och Spånga kyrkobokföringsdistrikt ett område omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land. Invånarna i området var sedan tidigare kyrkoskrivna i Järfälla södra kyrkobokföringsdistrikt.

Järfälla landskommun ombildades genom kommunreformen 1 januari 1971 till Järfälla kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Järfälla församling, som mellan 1 januari 1950 och 1 juni 1967 var uppdelad på två kyrkobokföringsdistrikt: Järfälla norra och Järfälla södra.

Kommunvapen
Blasonering: I grönt fält ett stående tillbakaseende lamm av silver med beväpning av guld, hållande med högra frambenet en ginbalksvis ställd, med dubbelkors med svagt utböjda armar försedd stång av guld.

Järfälla kommunvapen innehåller en bild av Guds lamm bärande ett ärkebiskopskors. Det har använts sedan 1955 men registrerades formellt först 1977. Motivet är baserat på Sollentuna härads äldsta kända sigill från 1568.

Geografi
Järfälla landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 47,76 km², varav 46,23 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 56,91 km², varav 55,75 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 96,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Anmärkningar

Källor

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Järfälla kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Zanclidae

Zanclidae är en familj i underordningen kirurgfisklika fiskar. Familjen är monotypisk och innehåller således endast ett släkte, Zanclus. Detta är i sin tur också monotypiskt, och omfattar endast arten hornfisk (Zanclus cornutus). Det engelska namnet "Moorish idol" lär komma från att morerna (eng. Moors) i Afrika ansåg att den kom med glädje.

Etymologi
Namnet Zanclidae kommer av grekiska ζἀγκλη (zagkios), som betyder 'skev', 'ej rätvinklig'.

Zanclus cornutus i fångenskap
Denna vackra fisk är extremt svår att hålla som akvariefisk, då de flesta exemplaren matvägrar. På grund av den höga dödligheten i fångenskap rekommenderas därför att den inte hålles i akvarium. Istället rekommenderas den snarlika, men betydligt mer lättskötta, långfenade vimpelfisken (Heniochus acuminatus).

Referenser

Abborrartade fiskar
Zanclidae
Knivsta landskommun

Knivsta landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Knivsta socken i Ärlinghundra härad i Uppland. Den utvidgades vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning med landskommunerna Alsike, Lagga, Vassunda och Östuna. 

År 1967 när Skepptuna landskommun upplöstes inkorporerades därifrån Husby-Långhundra församling.

Landskommunen uppgick 1971 i Uppsala kommun och bytte då samtidigt län till Uppsala län och bröts ur Uppsala kommun 2003 och bildade då Knivsta kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Knivsta församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Alsike, Lagga, Vassunda och Östuna. Den 1 januari 1967 tillkom ovannämnda Husby-Långhundra församling.

Geografi
Knivsta landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 208,85 km², varav 203,49 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 209,06 km², varav 205,21 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 47,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Knivsta kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Zoom (film)

Zoom är en amerikansk långfilm från 2006 i regi av Peter Hewitt, med Tim Allen, Courteney Cox, Chevy Chase och Spencer Breslin i rollerna. Filmen baseras på boken Zoom's Academy av Jason Lethcoe.

Rollista

Källor

Externa länkar 

Amerikanska familjefilmer
Amerikanska science fiction-actionfilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska filmer 2006
Engelskspråkiga filmer
Filmmusik av Christophe Beck
Alex Tanguay

Alexandre Tanguay, född 21 november 1979, är en kanadensisk före detta professionell ishockeyspelare som spelade för NHL-lagen Montreal Canadiens, Tampa Bay Lightning, Calgary Flames, Colorado Avalanche och Arizona Coyotes.

Spelarkarriär
Tanguay debuterade i NHL med Colorado Avalanche säsongen 1999–00. Under 76 spelade matcher gjorde han 51 poäng. Den följande säsongen ökade hans poängskörd ytterligare, han gjorde 77 poäng, varav 27 mål, på 82 matcher med Avalanche. Tanguay vann också Stanley Cup en gång, med Colorado Avalanche säsongen 2000–01.

Efter totalt sex säsonger i Avalanche blev Tanguay bortbytt till Calgary Flames sommaren 2006. I utbyte fick Avalanche Jordan Leopold, ett andrarundsval i draften och ett villkorsbundet draftval under antingen 2007 eller 2008. 

I Flames gjorde Tanguay sin hittills bästa grundsäsong poängmässigt, med 81 poäng på 81 matcher. Hans andra säsong i laget gjorde han dock bara 58 poäng på 78 matcher, vilket föranledde Flames att byta bort honom i samband med NHL-draften i juni 2008. Tanguay gick till Montreal Canadiens tillsammans med ett femterundsval, medan Flames fick Canadiens förstaval och ett andraval i draften 2009. 

Sommaren 2010 återvände han till Calgary Flames då han skrev ett ett-årskontrakt med klubben.

27 juni 2013 blev Tanguay trejdad tillsammans med Cory Sarich till Colorado Avalanche i utbyte mot David Jones samt Shane O'Brien.

29 februari 2016 trejdades Tanguay återigen, denna gång till Arizona Coyotes.

16 februari meddelade Tanguay att han avslutar sin NHL-karriär.

Statistik

Klubbkarriär

Externa länkar
 
 
 
 

Födda 1979
Män
Kanadensiska ishockeyspelare
Spelare i Colorado Avalanche
Spelare i Calgary Flames
Spelare i Montreal Canadiens
Spelare i Tampa Bay Lightning
Levande personer
Idrottare från Québec
Spelare som har spelat minst 1000 matcher i National Hockey League
Stanley Cup-mästare 2001
Spelare i Halifax Mooseheads
Spelare i Hershey Bears
Spelare i HC Lugano
Spelare i Arizona Coyotes
Kanadensiska idrottare under 1900-talet
Kanadensiska idrottare under 2000-talet
Spelare valda i NHL Entry Draft 1998
Spelare valda av Colorado Avalanche i NHL Entry Draft
Spelare i Estacades de Cap-de-la-Madeleine
Smokin' Aces

Smokin' Aces, amerikansk actionfilm från 2007.

Filmen Smokin' Aces är skriven och regisserad av Joe Carnahan. Den utspelar sig i Lake Tahoe, USA, och spelades främst in vid MontBleu Resort Casino & Spa (kallat "Nomad Casion" i filmen). Filmen är Carnahans tredje långfilm - han har tidigare gjort Blood, Guts, Bullets and Octane och Narc. Huvudrollerna innehas av Ryan Reynolds och Jeremy Piven - Piven spelar en trollkarl från Las Vegas, numer maffiainformatör, och Reynolds har rollen som FBI-agenten som ska beskydda honom. Det är den första långfilm som sångerskan Alicia Keys och rapparen Common medverkar. En uppföljare till filmen har meddelats ska släppas direkt till DVD.

Rollista (i urval) 
 Ryan Reynolds - Agent Richard Messner
 Jeremy Piven - Buddy "Aces" Israel
 Martin Henderson - Hollis Elmore
 Ben Affleck - Jack Dupree
 Andy García - Assistant Director Stanley Locke
 Alicia Keys - Georgia Sykes
 Ray Liotta - Agent Donald Carruthers
 Peter Berg - "Pistol" Pete Deeks
 Common - Sir Ivy
 Taraji P. Henson - Sharice Watters
 Chris Pine - Darwin Tremor
 Kevin Durand - Jeeves Tremor
 Maury Sterling - Lester Tremor
 Tommy Flanagan - Lazlo Soot
 Joseph Ruskin - Primo Sparazza
 Nestor Carbonell - Pasqual Acosta
 Jason Bateman - Rip Reed
 David Proval - Victor "Baby Buzz" Padiche
 Matthew Fox - Bill
 Curtis Armstrong - Morris Mecklen
 Wayne Newton - Sig själv

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Källor 
 

Filmer 2007
Amerikanska actionfilmer