kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lambda (hemdator)

Lambda 8300 var en hemdator som lanserades 1982. Datorn hade 42 gröna gummitangenter, en upplösning på 64 x 44 pixlar i grafikläget (i textläget 24 rader med 32 tecken i varje), och 1-kanals monoljud. Datorn kunde köras i "slow mode" och "fast mode", som ZX81. 
Man kunde köpa en färgmodul till datorn, genom att koppla denna till expansionsporten och videoutgången fick man färg på tecknen. 

Datorn fanns under några olika modellnamn, i Tyskland Power 3000, i Frankrike Basic 3000. Datorn var bland de billigaste (och enklast byggda) hemdatorerna på den nordiska marknaden, men blev ingen framgång. När restpartierna slopades bort blev den ännu billigare.

En kuriosadetalj är att bland de grafiska tecken man kunde skifta till på tangentbordet fanns bland annat ett Pacman-spöke och två Space Invaders. 

Datorn presenterades som "YOUR COMPUTER. For Family, Business, Educational and Entertainment use", men blev en flopp.

Externa länkar
Lambda hos datasalen.se
Lambda hos heimcomputer.de

Hemdatorer
Mindelo

Mindelo är en hamnstad i Kap Verde. Den är med sina 76 650 invånare (2009) landets näst största stad, efter huvudstaden Praia. Mindelo ligger på ön São Vicente och brukar räknas som Kap Verdes kulturhuvudstad. Många av landets musiker kommer härifrån, till exempel Cesária Evóra, Val Xalino, Bana & Luis Morais.

Källor

Orter i Kap Verde
Frans Ericson

Frans Oscar Ericson, född 22 juni 1879 i Hällestads församling, Östergötlands län, död 4 augusti 1949 i Ekeby församling, Östergötlands län, var en svensk politiker (s).

Ericson var till yrket smed innan han blev heltidspolitiker. Han var ledamot i landstinget från 1912. Han var ledamot av riksdagens andra kammare 1921–1940 och av första kammaren från 1941 i valkretsen Östergötlands län.

Referenser 
 Tidens kalender 1941, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Victor Pettersons bokindustri A.B., 1940, sid. 143.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Personer från Hällestads socken, Östergötland
Födda 1879
Avlidna 1949
Män
Tálknafjörður

Tálknafjörður är en ort vid fjorden Tálknafjörður. Orten hade i januari 2021 248 invånare. Fisket är den främsta näringen. Torbjörn tálkni var den förste som bodde där. Han kom till Island från Hebriderna.

Skog  
Tálknafjörður är bland annat känt för skogen Guðmundarlundur, som planterades nära centrum med början år 1940. På flera ställen i byn och i utkanten skapades ytterligare småskogar, så att Talknafjörður inom en överskådlig framtid skulle kunna vara en av de mest skogbevuxna platserna på Island. Museet Minjasafn Egils Ólafssonar að Hnjóti grundades 1983. Det syftar på räddningen av den tolv man stora besättningen på en engelsk trålare 1947. Trålaren gick på grund nära Tálknafjörður, och eftersom besättningen inte kunde räddas från havet, firades lokala bönder nerför den 200 meter höga klippan och räddade alla.

Kyrka

Tálknafjarðarkirkja 
Bygget av den moderna kyrkan Tálknafjarðarkirkja började den 6 maj 2000. Den invigdes av biskop Karl Sigurbjörsson den 6 maj 2002. 

Cirka 5 km nordväst om Tálknafjörður ligger Stóra Laukadalur gård med kyrkan Stóra-Laugardalskirkja, som byggdes sommaren 1906,  bekostades av bonden Guðmundur Jónsson och invigdes den 3 februari 1907. Den var Tálknafjörðurs församlingskyrka fram till 2002.  Kyrkan med sin takryttare, som har varit kulturminnesmärkt sedan 1990, byggdes av trä som importerats från Norge och prefabricerats och sågats i storlek där. Den är 10,30 m lång och 7,74 m bred och tillbyggnaden är 2,30 m lång och 3,36 m bred. Årtalet 1701 syns på en av kyrkans två klockor och orgeln byggdes av Ísolf Pálsson omkring 1920. Altartavlan är en kopia av målningen "Nattvarden" av Leonardo da Vinci.
 
Stóra-Laugardalskirkja har 120 sittplatser och enligt traditionen stod dess predikstol ursprungligen i katedralen i Odense i Danmark och donerades till Stóra-Laugardalskirkja av en dansk köpman. Stóra-Laugardalskirkja har 120 platser och enligt traditionen stod dess predikstol ursprungligen i Odense katedral i Danmark och donerades till Stóra-Laugardalskirkja av en dansk köpman.

Referenser

Noter 

Orter i Västfjordarna
Oskar Hagman

Emil Oskar Hagman, född 1 december 1880 i Borgeby socken, Malmöhus län, död 31 januari 1942 i Ulvsunda i Bromma församling, var en svensk ämbetsman och politiker (socialdemokrat).

Hagman var ursprungligen målare, och var förtroendevald i Svenska måleriarbetareförbundet 1913–1920, samt tillförordnad byråassistent vid Socialstyrelsen från 1920. Han ägnade sig främst åt den statliga arbetslöshetspolitiken, och tillhörde 1920–1926 Arbetslöshetskommissionen och blev 1926 kanslichef hos kommissionen. Mellan 1934 och 1942 var han byråchef i Socialstyrelsen. Hagman var ledamot av riksdagens andra kammare 1918–1928 och av första kammaren från 1930. Oskar Hagman är begravd på Bromma kyrkogård.

Källor 
Tidens kalender 1941, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Victor Pettersons bokindustri A.B., 1940, sid. 141.

Noter

Vidare läsning 
 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Borgeby socken
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Födda 1880
Avlidna 1942
Män
Svensk uppslagsbok
Nils Hallerby

Nils  Erik Hallerby, född 6 januari 1921 i Norrtälje, död 10 april 2018 i Stockholm, fil kand, var en svensk politiker (folkpartist). Hallerby var före detta landstingsråd i Stockholms läns landsting och borgarråd i Stockholms kommun.

Nils Hallerby tog realexamen vid Samrealskolan i Norrtälje 1938 och studentexamen vid Högre allmänna Läroverket i Uppsala 1941. Efter sommartjänstgöringar på Vestmanlands Läns Tidning (1944-1945) och vikariat på Sundsvalls Tidning (1946) anställdes han som politisk medarbetare på Expressen den 16 juni 1946. Han blev politisk redaktör 1960 och andre redaktör 1963. Den 16 oktober 1966 valdes han till borgarråd för Stadsbyggnads- och Storstockholmsroteln, den 15 oktober 1970 för Kultur- och Skolroteln. Den 1 januari 1974 gick han över till Stockholms läns landsting och blev landstingsråd för Sociala roteln och den 1 januari 1980 för Finansroteln. Han avgick med visstidspension den 31 december 1982. Hallerby satt i stadsfullmäktige i Stockholm 1950–1962 och kommunfullmäktige 1970-1975 samt var landstingsledamot 1971–1982.

Han gifte sig 6 juni 1953 på Stallmästaregården, Solna, med Renate Rosenbaum, legitimerad sjukgymnast, född den 27 november 1929 i Wien, Österrike. Tillsammans fick de fyra barn: Lena, Björn, Erik samt Maud Hallerby.

Källor 

Födda 1921
Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Svenska landstingsråd
Svenska liberala kommunalråd
Män
Avlidna 2018
Personer från Norrtälje
Borgarråd i Stockholms stad
Svenska politiker under 1900-talet
Katter dansar inte

Katter dansar inte är en amerikansk animerad barnfilm från 1997.

Handling 
Danny älskar att sjunga och dansa. En dag beslutar han sig för att åka till Hollywood för att pröva sin lycka. Men han lyckas bara få de stereotypa kattrollerna. Men Danny och hans vänner försöker sig på att ändra på detta. Något som barnstjärnan, Darla, inte alls tycker är någon bra idé.

Om filmen 
Ted Turner grundade produktionsbolaget Turner Feature Animation. Bolaget gjorde dock inte fler filmer eftersom de blev uppköpta av Warner Bros. redan innan denna film blev färdig.

Rollista (i urval) 
Scott Bakula - Danny
Jasmine Guy - Sawyer
Natalie Cole - Sawyer (sångröst)
Ashley Peldon - Darla Dimple
Lindsay Ridgeway - Darla Dimple (sångröst)
John Rhys-Davies - Woolie Mammoth

Referenser

Externa länkar 

 Warner Bros - Officiell webbplats

Filmer 1997
Amerikanska animerade filmer
Amerikanska familjefilmer
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska musikalfilmer
Animerade filmer 1997
Animerade musikalfilmer
Filmmusik av Randy Newman
Peder Sparre

Även Per Sparre (1628–1692) kan ibland kallas Peder Sparre.

Peder (Per) Sparre, född 25 april 1592 på Rydboholms slott, död 28 december 1647 på Kronobergs slott, var en svensk friherre, riksråd och lagman. Han var son till rikskanslern Erik Sparre och Ebba Brahe, sonson till marsken Lars Siggesson (Sparre) och dotterson till Per Brahe d.ä. Han var gift med Elsa Posse från 1626 och till hennes död 1633 och med Christina Ryning från 1640 och till sin egen död. Han var far till Per Sparre. Han vigdes och begravdes i Ängsö kyrka.

Biografi
Sparre var hovjunkare 1615, kammarjunkare 1624 och assessor i Svea hovrätt från 1628. Han sändes 1626 till hertig Bogislav av Pommern för att underhandla å Sveriges vägnar och 1627 utnämndes han till en av fem ledamöter i den då tillsatta kommittén som skulle åstadkomma en bättre ordning inom rättsväsendet och den civila förvaltningen i de baltiska provinserna. År 1630 var han en av fyra svenska ombud som skulle representera Sverige vid de planerade förhandlingarna med de kejserliga representanterna i Danzig som aldrig blev av.   

Sparre blev president i Dorpats hovrätt 1631, riksråd 1633, kansliråd 1634 emot sin egen önskan, lagman i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1643. År 1646 utökades han lagsaga med Gotland och samma år utsågs han till president i Göta hovrätt. Han blev tillsammans med sina fyra bröder Lars, Johan, Ture och Carl Sparre upphöjd till friherre 1647. Som den äldsta ännu levande av dessa fick han som friherreskap Kronobergs kungsgård utanför Växjö med 66 skattehemman och 29 kronohemman.

Sparre var ledamot av kanslikollegium och ingick i drottning Kristinas förmyndarregering. Han var framför allt sysselsatt med utrikes ärenden och omnämns bland annat som svenskt sändebud i Köpenhamn 1634 i samband med en tvist om det tyska ärkestiftet Bremen som Kristian IV gjorde anspråk på för sin sons räkning. 

Sparres far Erik Sparre var en av dem som avrättades i Linköpings blodbad 1600, anklagad för att ha stämplat mot Karl IX. Peder erhöll 1635 som försoningsgåva en tomt på Riddarholmen. På tomten uppfördes det Sparreska palatset. Trolig arkitekt anses vara Nicodemus Tessin d.ä.. Han ägde även det fäderneärvda Stora Sundby slott, säteriet Lidboholm i Sjösås i Småland, Ängsö slott i Västmanland genom giftermålet med Elsa Posse och Säby säteri i Södermanland genom äktenskapet med Christina Ryning.

Referenser 
 
Säteriet Lidboholm eller Ön (Sjösås socken) - se Kronobergs läns herrgårdar, Växjö 1929, sid 213-214.

Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga
Hovrättspresidenter i Göta hovrätt
Svenska riksråd under 1600-talet
Födda 1592
Avlidna 1647
Peder Sparre
Män
Personer från Östra Ryds socken, Uppland
Ernst Hage

Ernst August P:son Hage, född 14 april 1876 i Karlskrona, död 6 december 1953 i Brännkyrka församling, Stockholm, var en svensk distriktskamrer och politiker (socialdemokrat, tidvis vänstersocialdemokrat).

Hage var från 1914 förste järnvägsbokhållare i Luleå och deltog tidigt i kommunalpolitiken. Han var ledamot av Riksdagens andra kammare 1912–1942 (fram till 1921 för Norrbottens läns södra valkrets, från 1922 för Norrbottens läns valkrets) och av första kammaren 1943–1949 för Västerbottens läns och Norrbottens läns valkrets. 

Hage tillhörde den grupp socialdemokrater som 1917 bröt sig ur och bildade Sveriges socialdemokratiska vänsterparti, och när detta parti i sin tur ombildades till Sveriges kommunistiska parti 1921 ingick han i den minoritet som bildade ett nytt parti under det gamla namnet. År 1924 återgick han till Socialdemokraterna.

Hage utgav de värdefulla översiktsarbetena Socialdemokratisk politik vid riksdagen (1924, 1926, 1929 och 1930).

Källor
Tidens kalender 1941, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Victor Pettersons bokindustri A.B., 1940, sid. 139.
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund 
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 416

Noter

Män
Födda 1876
Avlidna 1953
Politiker från Karlskrona
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokratiska vänstergruppen
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Stöldgods

Stöldgods är saker som stulits. I många länder är det förbjudet att köpa saker som man vet eller lätt kan ana är stulna, ett brott som kallas häleri.

Källor 

Tillgrepp
Per Friberg

Per-Åke Anders Johan Friberg, född 11 april 1920 i Helsingborgs stadsförsamling i dåvarande Malmöhus län, död 7 mars 2014 i Höllviken, var en svensk arkitekt och landskapsarkitekt.

Per Friberg studerade arkitektur vid Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm 1943–1947, på Det Kongelige Danske Kunstakademi i Köpenhamn 1947–1950, Kungliga Konsthögskolan i Stockholm 1957–1958, Master of Landscape Architecture, Harvard University, 1962–1963. Han var professor i landskapsarkitektur på SLU (Sveriges lantbruksuniversitet) i Alnarp 1964–1985 samt gästprofessor vid Harvard och Berkeley i USA 1981–1982.

Per Friberg startade egen arkitektverksamhet 1950 och anses vara en av landets främsta landskapsarkitekter under den senare delen av 1900-talet. Han erhöll priser i ett stort antal arkitekttävlingar.

Han specialiserade sig på begravningsplatser och utformade många sådana runt om i Sverige. Han utformade också enfamiljshus, privata trädgårdar och utemiljön i bostadsområden, särskilt i Malmö.

Per Fribergs arbete karaktäriserades av hans uppfattning att en park eller trädgård varken är natur eller arkitektur utan konst skapad av människan med naturens material. Hans landskapsarkitektur kombinerar en fri och minimalistisk modernistisk ansats med ett klassiskt anslag. 

Han var son till handelsträdgårdsmästaren Johan Friberg och Emilia Bergström. Han gifte sig 1953 med konstväverskan Jördis von Platen (1929–2016), dotter till ingenjören Hubert von Platen och Ellen Holmström. De fick fyra barn: Ursula Friberg (född 1959),  Per Fredrik von Platen (född 1961), Henrik von Platen och Karolin Friberg.

Per Friberg är begravd vid Krematoriet i Helsingborg.

Verk i urval

1950
Malmö:		Blekingsborg (utemiljö), 1957
Höganäs:		Villa Holsby, Brunnby 1959, 1972

1960
Örebro: 		Takträdgård, Krämaren 1961

1970
Jakobsberg, Järfälla kommun:		Kapell och begravningsplats, Görvälns griftegård 1977
Karlskrona:		Kapell och begravningsplats, Augerum 1973–80
Barsebäck: Barsebäck kärnkraftverk Expo, 1972

1980

1990
Stockholms skärgård:	Sommarhus Sjögren, Fåglarö 1993

2000
Gryts skärgård:	Sommarhus Tullnären, Bokö 2003

Litteratur
Tidskriften Arkitektur 1992:4

Källor

Noter

Externa länkar
Arkitekturmuseum: Per Friberg
Minnesnotis - Sydsvenskan

Svenska arkitekter under 1900-talet
Svenska landskapsarkitekter
Mottagare av Prins Eugen-medaljen
Arkitekter från Helsingborg
Gravsatta på Krematoriekyrkogården i Helsingborg
Födda 1920
Avlidna 2014
Män
Duvemåla hage

Duvemåla hage är öppningssången i musikalen Kristina från Duvemåla. Den är skriven av Björn Ulvaeus och Benny Andersson, och den sjöngs i originaluppsättningen av Helen Sjöholm. Kristina beskriver vägen Karl-Oskar färdas mot henne från Korpamoen över grind och stätta, genom hagar och förbi herrgårdar.

När Karl Oskar når fram till henne denna speciella dag berättar han att han får ta över sin föräldragård, och friar till sin käresta.

Under bröllopet mellan Kronprinsessan Victoria och Daniel framfördes sången i körarrangemang vid Lejonbacken av 300 sångare från nio svenska körer under ledning av Cecilia Rydinger Alin. 

Svenska sånger
Anselm Baker

Anselm Baker, född 1834, död 11 februari 1885, engelsk munk och konstnär.

Han erhöll sina första kunskaper om teckning och målning hos Messrs. Hardnians ateljé i Birmingham. 1857 anslöt han sig till Cisterciensorden i Leicestershire. Så som målare av vapensköldar var han mycket framgångsrik och hans verk (som var signerade F. A. för Frater Anselm) var mycket eftertraktade. Baker utförde även en del väggmålningar i klosterbyggnader i bland annat Leicestershire och Atherstone. Hans illustrationer återfanns även i tryckta verk så som till exempel Hortus Animae, Horae Diurnae och i de vid hans död ej publicerade The Armorial Bearings of The Cardinals och The Arms of the Cistercian Houses of England.

Källor
Stephen, Leslie - Dictionary of National Biography, vol 3 - MacMillan & Co. 1885

Födda 1834
Avlidna 1885
Brittiska konstnärer
Män
Engelska munkar
Min lust till dig

"Min lust till dig" är ett musiknummer från musikalen Kristina från Duvemåla. Den är skriven av Björn Ulvaeus och Benny Andersson, och sjöngs i uruppsättningen samt på CD-skivan av Anders Ekborg och Helen Sjöholm i huvudrollerna som Karl Oskar och Kristina. 

På CD-skivan är det i detta nummer som Karl-Oskar friar till Kristina, bröllop firas och Karl-Oskar tar över Korpamoen. I musikalen är de uppdelade i olika nummer, som dock hänger ihop.

Svenska sånger
Holding

Holding kan syfta på:

 SSM Holding – ett svenskt fastighetsbolag

Personer
 Rob Holding (1995–), en engelsk fotbollsspelare

Se även
 Holding Creek – flera
 Holdingbolag
Dödsdansen

Dödsdansen är en pjäs av August Strindberg från 1900. Huvudpersonerna är Edgar, artillerikapten, och hans fru Alice, före detta skådespelerska. Strindberg skrev under endast sex veckor både denna pjäs samt fortsättningen i Dödsdansen II.

Handling
Dödsdansen handlar om artillerikaptenen Edgar och den före detta skådespelerskan Alice, två äkta makar som blivit varandras fångvaktare på en ö i skärgården. Efter 25 år tillsammans väller bitterhet och kärlekshat upp till ytan när vännen Kurt kommer på besök från Amerika. Pjäsen är ett triangeldrama med få roller. Den är en i grunden tragisk historia, men är rik på (ofta bitter) humor.

Det har gått 25 år sedan Edgar lockade Alice att lämna teatern för hans skull, och de två ska snart fira silverbröllop. Men äktenskapet är bottenfruset, de är bägge förbittrade över den uteblivna karriären. I tjugofem år har makarna plågat varandra, som en del i den dagliga rutinen. Makarna är dessutom hänvisade till varandra eftersom de bor isolerade på en befästningsö. När Kurt, en släkting från Amerika, kommer på besök bryts dödläget och tjugofem års bitterhet kommer i dagen. Men efter att striden lagt sig återgår allt till det gamla. Edgar och Alice är varandras fångvaktare. När Kurt kommer och erbjuder en möjlighet att bryta sig ut avvisar de honom, de föredrar sitt fängelse.

Uppsättningar
 Intima teatern 1909, regi August Falck
 Kungliga Dramatiska Teatern 1921, regi Gustaf Linden
 Kungliga Dramatiska Teatern 1937, regi Olof Molander
 Kungliga Dramatiska Teatern 1959, regi Per-Axel Branner
 Kungliga Dramatiska Teatern 1967, regi Ulf Palme
 Kungliga Dramatiska Teatern 1983, regi Göran Graffman
 Kungliga Dramatiska Teatern 1993, regi Lars Norén
 Norrbottensteatern 1998, regi Eva Gröndahl
 Helsingborgs stadsteater 2002, regi Solbjørg Højfeldt
 Kungliga Dramatiska Teatern 2007 (tillsammans med Dödsdansen II), regi John Caird
 Stockholms Stadsteater och Strindbergs Intima Teater 2010, regi Mia Winge
 Stockholms Stadsteater 2011, regi Ragnar Lyth
 Strindbergs intima teater 2014, regi Görel Crona
 Maximteatern 2014, regi Stefan Larsson

Externa länkar
Dödsdansen på Projekt Runeberg
Läs dubbeldramat Dramat och om mottagandet vid den svenska premiären på dramawebben

Referenser

Pjäser av August Strindberg
Ebo av Reims

Ebo, född omkring 775, död 851, var en frankisk biskop. Han fick som ärkebiskop av Reims år 822 av påve Paschalis I i uppdrag att missionera i Norden. 

Ebo var son till en livegen och växte upp med kejsar Ludvig den fromme. 816 blev han 
ärkebiskop av Reims. På den tiden sönderslets Danmark av tronstrider. Harald Klak som 814 drivits bort från Danmark av
Godfreds söner, sökte hjälp hos kejsar Ludvig och blev 819 återinsatt och behärskade en del av Danmark. Denna omständighet använde kejsaren för att söka skaffa kristendomen insteg bland danskarna. På mötet i Attigny i augusti 822 fick Ebo i uppdrag att utföra denna mission. Sommaren 823 var han i Danmark och predikade evangelium, men lämnade snart det av konflikter härjade landet. Han tycks inte ha besökt Danmark fler gånger, men skickade ut Ansgar på dennes första missionsresa till Birka.

På det politiska området stödde Ebo kejsar Ludvig den frommes tre äldsta söner, när de 833 åter höjde upprorsfanan mot sin far. Då Ludvig åter kommit till makten, 835, måste Ebo förklara sig sitt ärkebiskopsämbete ovärdig, varefter han avsattes och fördes först till klostret i Fulda, sedan i Fleury. Vid de strider som utbröt efter Ludvig den frommes död 840 mellan dennes söner, tog Ebo parti för Lothar I och blev åter insatt i sitt ärkestift, men då största delen av stiftet hamnade i Karl den skalliges territorium vid riksdelningen i Verdun 843  blev Ebo åter avsatt, men blev istället biskop av Hildesheims katolska stift. Biskop Ebo dog 851.

Referenser
Källor
 

Noter

Ärkebiskopar
Avlidna 851
Män
Födda 775
Präster under 800-talet
Cat's in the Cradle

Cat's in the Cradle är en folkrocklåt från 1974 av Harry Chapin på albumet Verities & Balderdash. Singeln toppade Billboard Hot 100 i december 1974. Som Harry Chapins enda #1-hitlåt, blev den en av hans mest kända låtar, och en viktig låt inom folkrockmusiken.

Sångtexterna I verserna skrevs ursprungligen som en dikt av Harry Chapins fru, Sandy Chapin, som också räknas med som låtskrivare. 

Dikten själv var inspirerad av den besvärliga relationen mellan Sandy Chapins första make, James Cashmore, och hans far, politiker i New York City. Hon var också inspirerad av en countrylåt hon hörde spelas i radio.

Historien
Låten berättas ur perspektivet från en pappa som är för upptagen för att tillbringa tid med sin son. Då sonen tjatar att följa med på barn-aktiviteter, svarar hans pappa med att lova att göra det senare, med bilder från barnvisor.  Då han vill tillbringa tid med sin pappa, fortsätter sonen beundra honom.  Detta formar sonens framtida beteende, vilket visas i textraden "But we'll get together then, Dad".  Ugly Kid Joes coverversion ändrar inte texten, men den grammatiska strukturen I refrängen från "When you coming home?" / "Son, I don't know when ..." till "When you coming home, son?" / "I don't know when ..."  I sista versen ändras rollerna, pappan ber nu sin vuxne son att besöka honom, men sonen svarar som pappan sa.  Pappan tänker då att de är lika.

Refrängen refererar till följande barnvisor: 
Hey Diddle Diddle
Little Boy Blue
Man in the Moon

Låten har spelats in av flera andra, som Johnny Cash och Ugly Kid Joe. Den översattes till norska och spelades in av Finn Kalvik, som "Ride Ranke". Denna version ligger i sin tur till grund för den svenska versionen, "Rida ranka", som sjungits in av Totte Wallin.

Låten har varit med i bland annat Shrek den tredje.

Källor

Externa länkar
 Sångtext på The Harry Chapin Archive
 Gitarrackord på Fretbase

Musiksinglar 1974
Engelskspråkiga sånger
Singelettor i USA
Tyke

Tyke (danska Tyge) är ett mansnamn, sidoform av namnet Toke ("tok"), som var ett vanligt vikinganamn. 26 män i Sverige hade 2006 förnamnet Tyke. Som tilltalsnamn/förstanamn hade 6 män det.

Källor
Statistiska centralbyrån

Mansnamn
Polisskolan 5 – Uppdrag Miami Beach

Polisskolan 5 – Uppdrag Miami Beach, (originaltitel: Police Academy 5: Assignment: Miami Beach) amerikansk film från 1988 och den femte filmen i filmserien om de klantiga poliserna i Polisskolan.

Handling 
Rektor Eric Lassard har uppnått den nationella obligatoriska pensionsåldern, vilket innebär att han skall kasta in handduken och lämna över ämbetet till en framtida efterträdare. Men han går inte tomhänt utan han skall hyllas som årets polisman vid det nationella poliskonventet i Miami Beach så att han kan lämna yrket med stil. Samtidigt bestämmer sig den girige kommissarie Thaddeus Harris att följa med till Miami för att hylla Lassard i hopp om att polismästare Hurst skall inse att han är den rätte efterträdaren till rektorsämbetet. Men denna roliga och spännande historia kommer i vägen för en ligas försök att smuggla juveler utomlands, vilket leder till kidnappningar och båtjakter.

Rollista (i urval)

Trivia 
 Regissören Alan Myerson syns i filmen som mannen på planet som vägrar att sluta röka när Hooks ber honom om det.
 Detta är sista gången vi får se Tab Thackers rollfigur Officer "House" Conklin i filmserien.

Externa länkar 
 

Amerikanska filmer 1988
Amerikanska komedifilmer
Polisskolan
Filmer från Warner Bros.
Amerikanska uppföljarfilmer
Miami på film
Engelskspråkiga filmer