kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Belägringen av Dorpat

Belägringen av Dorpat och intagningen av staden genomfördes av ryska styrkor under Boris Sjeremetevs kommando (23 000 man) i juni–juli 1704. Staden försvarades av en 5 000 man stark svensk garnison under överste Carl Gustaf Skyttes ledning.

Belägringen
På kvällen den 4 juni 1704 dök fältmarskalk Sjeremetevs förtrupper upp framför Dorpat, som var svagt befäst. Uppförandet av jordvallarna hade ännu inte slutförts. Fästningens beväpning bestod av 84 kanoner, 18 mörsare, sex haubitsar samt 16 mindre kanoner. Garnisonen bestod av 5 000 soldater under överste Skyttes befäl.

Den 8 juni anlände de ryska huvudstyrkorna tillsammans med Sjeremetev. Belägringen genomfördes av fem dragonregementen med en total styrka på 4 975 man samt sex infanteriregementen med sammanlagt 5 702 man. De förde med sig 55 kanoner och 159 artillerisoldater. Totalt uppgick den ryska styrkan i trakten av Dorpat till över 21 000 man.

Beskjutningen av fästningen inleddes den 10 juni. De ryska batterierna var förlagda på floden Emajõgis (ryska: Amovzji) båda stränder. Den 3 juli (2 juli enligt andra uppgifter) kom Peter den store plötsligt till belägringsarmén och övertog i praktiken kommandot. Den 6 och 7 juli besköt ryssarna den "Ryska porten" från 24 kanoner och 11 mörsare, och totalförstörde tornet ovanför den.

Stormningen
Stormningen av fästningen inleddes natten mellan 12 och 13 juli efter en massiv förberedande artilleribeskjutning - "eldfesten", som Peter den store uttryckte det. Genom hålet som hade åstadkommits i muren strömmade ryskt infanteri in och intog de viktigaste befästningarna. Trots det hopplösa läget försvarade sig de svenska krigarna desperat. De lade ner sina vapen först efter en tio timmar lång strid.

Som ett hederstecken inför garnisonens mod tillät Peter den store de svenska soldaterna att fritt lämna fästningen. De försågs med en månads ranson samt vagnar för att transportera ut sin egendom. Officerarna fick sina värjor åter. Delar av kapitulationsvillkoren blev dock brutna av ryssarna. Säkerhetsvakten för delar av de uttågande svenska trupperna utförde sitt uppdrag så att den "vårt arma folk ganska gruveligen plundrade och dels totaliter ruinerade och till bara skjortan avklädde".

Följder
Under stormningen förlorade ryssarna 700 man, svenskarna förlorade omkring 2 000 soldater. Detta var ganska dyrköpt för svenskarna som under ett långt krig vunnit stora segrar mot en mycket större rysk armé. Tsaren firade återbördandet av "förfädernas stad" (på Dorpats plats fanns tidigare en slavisk stad som hette Jurjev) med trefaldig kanonad och lämnade Dorpat för att fortsätta vidare till belägringen av Narva.

Litteratur
Nikolaj A. Sjefov, "Samyje znamenityje vojny Rossii", Moskva, förlaget Vetje, 1999. 
Nikolaj A. Sjefov, "Bitvy Rossii", Moskva, förlaget AST, 2002, 
E.V. Tarle, "Severnaja vojna i sjvedskoje nasjestvije na Rossiju", Moskva, förlaget AST, 2002,

Källor
 Russian Army at Dorpat 1704

Noter

Se även 
Stora nordiska kriget
Slaget vid Narva (1700)
Belägringen av Narva (1704)

Dorpat
Krigsåret 1704
Dorpat
Dorpat
Dorpat
Tartus historia
Rasmus Hansson

Rasmus Hansson, född 8 april 1700 i Pilegård, Foss socken (Bohuslän), död december 1761 i Pilegård, var riksdagsman för bondeståndet 1734. Hans bror Pär Hansson var också riksdagsman. Hansson var även furir och faktor.

Referenser

Bondeståndets riksdagsledamöter
Män
Födda 1700
Avlidna 1761
Personer från Foss socken
Pär Hansson

Pär Hansson kan syfta på:

Pär Hansson (politiker) (1702–1758), riksdagsman för bondeståndet.
Pär Hansson (arkeolog) (1932–1997), har skrivit om Närke och Örebro.
Pär Ove Hansson (född 1970), norrländsk poet.
Pär Hansson (musiker) (aktiv 1992–1997), svensk gitarrist och trummis
Pär Hansson (fotbollsspelare) (född 1986), fotbollsspelare i Helsingborgs IF.

Se även 
Per Albin Hansson (1885–1946), svensk politiker och statsminister.
Per Hansson (född 1944), svensk präst och professor i pedagogik.
Per "YP" Hansson (1952–2008), svensk läkare och lundaspexare
Peter Hansen (flera personer)
Peter Hanson (född 1977), svensk golfspelare.
Peter Hansson (1856–1928), svensk politiker.
Salongsgevär

Salongsgevär, lätt jaktvapen med kaliber .22 tum (5,6mm). Den idag vanligaste kalibern är .22 Long Rifle. För att räknas som salongsgevär måste vapnet vara ett så kallat enskottsvapen, det innebär att vapnet saknar magasin och att det enbart rymmer ett skott. Ursprungligen var det ett i Sverige licensfritt vapen för trädgårdsodlare och andra som behövde ett enkelt vapen för skadedjursbekämpning mot till exempel råttor, kaniner eller fåglar. Idag ges enbart licens på salongsgevär för sportskytte, avlivande av fällfångade djur och som samlar- och minnesvapen förutsatt att vapnet gjorts permanent obrukbart. Många vapen, som inte finns registrerade, är i omlopp sedan den gamla ordningen, så kallade sommarstugebössor. Det är illegalt att inneha både ammunition och vapen utan licens. Man kan lämna in dessa vapen till polisen vid till exempel en vapenamnesti.

Salongsgevär enligt lagen

RPSFS 2006:12  
Salongsgevär 

1 § Med ett salongsgevär skall avses ett enskottsgevär i klass 4 med kaliber .22 (5,6 mm) och med en vikt som i originalutförande understiger 2,5 kilo.  

Allmänna råd Enligt 2 kap. 5 § 2 vapenförordningen bör behov att inneha salongsgevär anses föreligga endast för avlivning av fällfångade djur. 

Den som med fälla avsedd för levandefångst bedriver fångstverksamhet i viss omfattning och som inte innehar ett lämpligt skjutvapen för avlivning bör kunna ges tillstånd att inneha ett salongsgevär för detta ändamål. Ett salongsgevär som innehas för avlivningsändamål bör inte räknas in i antalet vapen i vapengarderoben.

Gevär
Pär Hansson (politiker)

Pär Hansson född 20 juli 1702 i Pilegård, Foss socken (Bohuslän), död 28 augusti 1758, var riksdagsman för bondeståndet 1755-1756. Han var även nämndeman i Tunge härad 1745-1755.

Pär Hanssons son Jonas Pärsson och bror Rasmus Hansson var också riksdagsmän.

Referenser

Bondeståndets riksdagsledamöter
Män
Födda 1702
Avlidna 1758
Personer från Foss socken
Svenska nämndemän
Jonas Pärsson

Jonas Pärsson, född 27 september 1730 i Pilegård, Foss socken (Bohuslän), död 23 augusti 1798, son till Pär Hansson, var riksdagsman för bondeståndet 1769-1770, 1771-1772, 1778-1779 och 1786.

Referenser

Bondeståndets riksdagsledamöter
Män
Födda 1730
Avlidna 1798
Personer från Foss socken
Musikaliska sällskapet (olika betydelser)

Musikaliska sällskapet kan syfta på:

 Musikaliska sällskapet – en blandad kör grundad i Stockholm 1907
 Musikaliska sällskapet i Helsingfors – ett tidigare finländskt musiksällskap grundat 1827
 Musikaliska sällskapet i Norrköping
 Musikaliska sällskapet i Visby
 Musikaliska sällskapet i Åbo – en förening grundad 1790
Spånga/Bromstens BK

Spånga/Bromstens Bandyklubb (SBBK) är en bandyklubb i Sverige som bildades den 12 juni 1997 efter en sammanslagning mellan de båda bandyklubbarna Spånga IS BK (bandysektionen av Spånga IS) och Bromstens BK. Den nya föreningen fick genom detta cirka 300 aktiva fördelade på A-lag, farmarlag, juniorlag samt ungdomslag. En viktig del i föreningen är också den bandyskola som arrangeras hela vintern på Spånga IP. Spånga/Bromstens bandyklubb har sin verksamhet inom Stockholms bandyförbunds distrikt.

Under hösten 2013 beslöts om en sammanslagning med Djurgårdens IF Bandyförening, en sammanslagning som blev färdig under 2014 genom att SBBK gick med i Djurgårdens IF:s allians och antog Djurgårdens namn. Sommaren 2017 delade SBBK och Djurgårdens IF Bandyförening på sig och är idag åter separata föreningar.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Bandyklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1997
Daisen

Daisen  är en japansk stad i prefekturen Akita på den norra delen av ön Honshu. Den är belägen vid Omonofloden. Staden bildades 22 mars 2005 genom en sammanslagning av staden Ōmagari med sju kommuner i distriktet Semboku.

Kommunikationer 
Ōmagari station ligger på Akita Shinkansen-linjen som ger förbindelse med höghastighetståg till Morioka och Tokyo.

Galleri

Källor

Orter i Akita prefektur
WP:Projekt Japan
Fredrik Nyberg (författare)

Anders Fredrik Nyberg, född 10 juni 1968 i Partille, är en svensk författare.

Nyberg har suttit i redaktionskommittén för Ord & Bild och för tidskriften OEI.

Bibliografi 
1998 – En annorlunda praktik
2000 – Blomsterur
2002 – Åren
2006 – Det blir inte rättvist bara för att båda blundar
2007 – Pandi och kamelen träffar surikaterna
2008 – Nio, nine, neun, neuf
2013 – Att bli ved
2013 – Hur låter dikten? : Att bli ved II
2015 – Slingorna & undergången : Att bli ved III
2021 – Ruiner

Priser och utmärkelser 
1999 – Göteborgs Stads författarstipendium
2005 – Partille Bokhandels författarstipendium
2006 – Guldprinsen
2013 – Erik Lindegren-priset
2013 – Lydia och Herman Erikssons stipendium
2014 – Gerard Bonniers lyrikpris för Att bli ved

Källor
Fredrik Nyberg på Norstedts förlag

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1968
Män
Levande personer
Hedda Hjortsberg

Hedda (Hedvig Katarina) eller Hedvig (Hedda) Christina Hjortsberg, senare Hedda Koersner, född 15 juni 1777, död 3 oktober 1867 i Västerås, var en svensk balettdansare, ansedd som den främsta av sin generation.  Hon har kallats för en av de första inhemska stjärnorna ur den svenska balettskolan.

Biografi 

Hedda Hjortsberg var dotter till Laurentius Hjortsberg, stenhuggare vid kungliga slottet, och operasångerskan Maria Lovisa Schützer, och syster till Lars Hjortsberg. 

Hon antogs som elev av Louis Gallodier vid nio års ålder 1786. Hon var premiärdansös vid Kungliga Baletten mellan 1791 och 1806.  

Hjortsberg blev ansedd som en av de främsta vid svenska baletten och kallades "den svenska scenens utmärktaste danserska" (1806). År 1800 gavs en recettbalett för "mademoiselle Hedda Hjortsberg." 
Marianne Ehrenström sade om henne att hon var publikens älskling, och beskriver henne som lika graciös och som en nymf; "une taille de nymphe, pétrie de graces, Terpsicore soulovée par les Zephirs."

Roller

Hedda Hjortsberg dansade rollerna Lucile i pantomimbaletten Det dubbla giftermålet av Jean-Rémy Marcadet mot Margaretha Christina Hallongren, Carl Dahlén, Joseph Saint-Fauraux Raimond och Carlo Caspare Simone Uttini säsongen 1790–91. 

Under säsongen 1800–01 spelade hon Leonore i Enleveringen av Louis Deland mot honom, Hallongren, Uttini, Luigi Taglioni och Charles Jean Ambrosiani. Samma säsong spelade hon även Diana i Diana och Kärleken av Deland mot Johan Fredrik Björkstrand, Deland, Hallongren, Casagli och Hedvig Elisabeth Millberg. 

Hon dansade även som Venus i Venus och Adonis av Deland mot H. Björkman, Casagli, Giovanni Battista Ambrosiani och Hallongren säsongen 1801–02, och som Frosine i Dansvurmen av Gardel mot Deland, Filippo Taglioni, Anna Christina Löfborg, Anders Ekholm, Raimond och Ambrosiani under säsongen 1803–04. 

Då Kungliga Operan 1809 öppnades efter tre års stängning uppträdde Hedda Hjortsberg som gästdansare med sin femåriga dotter i baletten Dansvurmen, som gavs som efterpjäs till Den polska gruvan. 1810 dansade hon i rollen som Äran i Gustavs dröm vid invigningen av den nyöppnade Operan.

Familj

Hedda Hjortsberg gifte sig år 1804 med handelsmannen Erik Samuel Koersner (som dog en kort tid efter vigseln) och 1811 med bergmästare Abraham Abrahamsson Hülphers (1777–1839), son till Abraham Hülphers. Efter giftermålet uppträdde hon bara som tillfällig gästdansös. 

Hon avled år 1867 vid 90 års ålder i Västerås.

Källor 
 
 Nordensvan, Georg, Svensk teater och svenska skådespelare från Gustav III till våra dagar. Förra delen, 1772-1842 Bonnier, Stockholm, 1917 (in Swedish)
 Kungliga teaterns repertoar 1773-1973, 1974 
 Klas Ralf, Operan 200 år. Jubelboken, Prisma, 1973

Noter

Vidare läsning 
 

Födda 1777
Svenska ballerinor
Avlidna 1867
Kvinnor
Svenska balettdansare under 1700-talet
Svenska balettdansare under 1800-talet
Idre socken

Idre socken ligger i Dalarna och Härjedalen, ingår sedan 1971 i Älvdalens kommun och motsvarar från 2016 Idre distrikt.

Socknens areal är 2 270,40 kvadratkilometer, varav 2 185,80 land (utan Storfjätenområdet). År 2020 fanns här 1 124 invånare. Tätorten och kyrkbyn Idre med sockenkyrkan Idre kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Idre socken bildades på medeltiden genom en utbrytning ur Särna socken och låg före 1645 i Norge. Socknen var mellan 24 december 1645 och 12 december 1651 en del av Älvdalens socken. 1942 överfördes den del av Tännäs lappförsamling som låg i Kopparbergs län till Idre. 1957 överfördes Storfjäten från Lillhärdals socken i Härjedalen till Idre.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Idre församling och för de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Särna socken Särna landskommun. 1916 avskildes Idre landskommun. Idre landskommunen uppgick 1971 i Älvdalens kommun. Församlingen uppgick 2010 i Idre-Särna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Idre, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Dalregementet och Orsa kompani.

Geografi
Idre socken ligger kring Österdalälvens och Västerdalälvens källflöden. Socknen är utanför älvdalen en myrrik skogsbygd med lågfjällsbygd. Inom socknen ligger Svealands högsta punkt Storvätteshågna (1 204 meter över havet). Här ligger även Städjan samt Nipfjället.

Socknen genomkorsas av riksväg 70 samt länsväg 311. Stora delar av socknen omfattades av Idre sameby. 

Bebyggelsen är relativt sparsam och förekommer punktvis i dalgångarna. Tätorten Idre är centrum i bygden. Bland övriga platser kan Grövelsjön, Idre-Storbo (känt från SMHI:s väderprognoser) samt Flötningen nämnas. Området är starkt präglat av turism.

I väster gränsar socknen mot Engerdal kommun i Hedmark fylke i Norge. I norr ligger Tännäs socken, i nordost Linsells och Lillhärdals socknar, alla tre i Härjedalen, samt i sydost Särna socken.

Fornlämningar
Cirka 125 boplatser från stenåldern och några gravar från järnåldern är funna.  Omkring 300 fångstgropar finns i socknen. Dessa ligger delvis i långa fångstgropssystem och anknyter till boplatserna. Det finns många lämningar efter samisk kultur, präglad av renskötsel.

Namnet
Namnet (1378 Jdhre) har antagits äldst varit ett äldre namn på Idresjön. Sjönamnet innehåller möjligen inre med syftning på läget från Särnabygden.

Befolkningsutveckling 
Folkmängden i Idre-Särna församling var 2 326 år 2010.

Se även
Idre församling
Särna och Idre tingslag
 Särna-Idre landskapsdel
 Städjan

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Ortnamn i Idre socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.

Indelningar i Älvdalens kommun
Socknar i Dalarna
Socknar i Härjedalen
Universal Flash Storage

Universal Flash Storage (UFS) är ett förslag till ny minneskortsstandard som är tänkt att ersätta många av de existerande minneskortstyperna. Det finska företaget Nokia är en av de aktörer som står bakom den föreslagna standarden och syftet är att i framtiden slippa inkompatibilitet mellan olika minnestyper. Övriga företag som stödjer det nya formatet är bland andra Sony Ericsson, Samsung, ST Microelectronics och Texas Instruments.

Målsättningen med det nya formatet uppges, förutom att minska inkompatibiliteten, vara att avsevärt förbättra de prestanda som nuvarande minneskort kan erbjuda. Man säger sig bland annat vilja förbättra överföringshastigheterna för stora datamängder, och man har som målsättning att kunna överföra 4GB data (motsvarande en DVD-film) på några sekunder, vilket med dagens minneskort kan ta cirka 3 minuter.

Specifikationen för UFS förväntas vara färdigställd 2009 och den skall standardiseras via JEDEC Solid State Technology Association.

Se även 
 Flashminne

Källor 

Flashminnen
Nama (folk)

Nama är en folkgrupp som bor i Namibia och Sydafrika och som tillhör gruppen khoikhoi. I Namibia lever idag cirka 100 000 nama. De talar det största khoisanspråket nama.

Etniska grupper i Sydafrika
Etniska grupper i Namibia
Khoisanfolk
Gillette Duchemin

Gillette Duchemin, född Boutelvier okänt år, död i maj 1765, var en fransk skådespelare. Hon var bland annat engagerad vid den svenska hovteatern La troupe du Roi de Suede mellan 1699 och 1706. Som sådan tillhörde hon de första kvinnliga yrkesaktörer som uppträdde i Sverige. 

Gillette Duchemin var gift med sin kollega Jean-Pierre Chemin, och antog liksom han artistnamnet Duchemin. Hon uppträdde jämsides med sin make i Claude Guilmois de Rosidor teatersällskap i Metz 1698–1699. Paret Duchemin engagerades sedan 1699 vid den svenska hovteatern, som uppträdde i Wrangelska palatset och i Stora Bollhuset i Stockholm, först enbart inför hovet men de sista åren även inför allmänheten. En stor del av denna trupp lämnade Sverige 1701, men Duchemin tillhörde dem som kvarblev fram till 1706, då sällskapet slutgiltigt lämnade Sverige.  

Gillette Duchemin anställdes 9 februari 1719 vid Comédie Française i Paris, där hon debuterade 1720 som Cephife i tragedin Andromake. Även maken var anställd vid Comédie Française 1724–1730. Duchemin pensionerades 1726 med en pension på 1000 livres.

Se även 
 Ariana Nozeman
 Marie Baptiste

Källor
 https://web.archive.org/web/20071011105309/http://www.cesar.org.uk/cesar2/people/people.php?fct=edit&person_UOID=312044
 Monval (Georges), Comédie française. Liste alphabétique des sociétaires depuis Molière jusqu'à nos jours, Paris, 1900.
 Mongrédien & Robert, Les Comédiens français du XVIIe siècle, 1981, p. 80

Svenska skådespelare under 1700-talet
Franska skådespelare under 1600-talet
Franska skådespelare under 1700-talet
Avlidna 1765
Kvinnor
Gustaf Nordén

Gustaf Nordén, född 23 april 1884 i Risinge församling,  Östergötland, död 14 december 1947, svensk friidrottare (tresteg). Han tävlade för IFK Norrköping och hade det svenska rekordet i tresteg 1908 till 1912 och vann SM 1909. Han deltog även vid OS 1912.

Karriär 

Den 20 september 1908 i Norrköping slog Nordén Karl Fryksdahls svenska rekord i tresteg från 1907, med ett hopp på 13,72. 

1909 förbättrade Nordén sitt rekord till 14,07. Senare, den 11 september 1909, förbättrade han vid SM i Göteborg rekordet till 14,12 (han vann SM-guld). Resultatet på 14,07 underkändes av Svenska Idrottsförbundet eftersom ett bättre resultat nåddes samma år. Nordén förlorade rekordet till Gustaf "Topsy" Lindblom 1912.

1911 hoppade Gustaf Nordén 14,17, men detta resultat underkändes som rekord.

Vid OS i Stockholm 1912 var Nordén med i tresteg och kom då på tionde plats med 13,81.

Källor

Personsida hos SOK
Swedish Athletic Page
Östgötaidrotten

Födda 1884
Svenska trestegshoppare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1912
Män
Avlidna 1947
Personer från Risinge socken
Svenska mästare i tresteg
Kiev-Mohyla-akademin

Kiev-Mohyla-akademin (, Natsional'nyj universytet "Kyjevo-Mohyljans'ka akademija") är Ukrainas äldsta universitet. Det grundades av Petro Mohyla år 1615 i Kiev och är ett av landets ledande universitet.

Sedan februari 2014 är Serhij Kvit rektor för akademin. Han är även Ukrainas utbildningsminister sedan 2014.

Historia
Under 1600-talet var det ett elituniversitet och lockade då studenter och vetenskapsmän från hela Europa. 1817 stängdes universitetet. Under sovjettiden öppnades en sjökrigsskola på universitetets mark. Efter Ukrainas självständighet 1991 öppnades Kiev-Mohyla-akademin på nytt, och det har därefter snabbt (trots sin begränsade studentantal) förvandlats till en av Ukrainas ledande utbildningsinstitutioner.

Akademin har cirka 3 000 studenter. Därmed är den en av landets minsta universitet i antal studenter. Utbildade på Kiev-Mohyla-akademin spelade en viktig roll i Ukrainas och Rysslands intellektuella och religiösa liv under 1600- och 1700-talet. Bland akademins mer kända studenter finns hetmanen Ivan Mazepa och filosofen Hryhorij Skovoroda. Universitetet betraktas som västvänligt och fungerade som centrum för aktivismen under den orangea revolutionen.

Tidigare namn
1615–32 – Kievs broderskapsskola
1632–58 – Kiev-Mohyla-kollegiet
1658–1819 – Kiev-Mohyla-akademin
1819–1918 – Kievs teologiska akademi
1991– – Kiev-Mohyla-akademins nationella universitet

Källhänvisningar

Externa länkar 

 Officiell webbplats 

Universitet och högskolor i Ukraina
Kiev
1615
Finlands flaggas dag

Finlands flaggas dag, på finska Suomen lipun päivä, firas på midsommardagen, det vill säga lördagen mellan den 20 och den 26 juni. Dagen är en officiell flaggdag i Finland. Midsommardagen har firats som Finlands flaggas dag sedan 1934.

Vanliga flaggtider är enligt gällande förordning att flaggan hissas klockan 8 på morgonen och halas vid solnedgången, men senast klockan 21 på sommaren. Vid Finlands flaggas dag gäller dock andra tider: På midsommaraftonen hissas flaggan klockan 18. Den halas dagen efter, på midsommardagen klockan 21.

Läs mera

Referenser

Noter 

Flaggning
Kultur i Finland
Temadagar i juni
Återkommande evenemang med premiär 1934
Nicolas Kolovos

Nicolas Kolovos, född 13 juli 1973 i Ljungarums församling i Jönköping, är en svensk filmregissör, dramatiker och manusförfattare. Han är uppvuxen i stadsdelen Norrby i Borås.

Filmografi 
 2015 - Fikon kortfilm 
 2013 - Porsche kortfilm 
 2013 - End of the road kortfilm 
 2012 - Special Day kortfilm 
 2011 - Starke man 2 (TV)
 2011 - Thomas rum, kortfilm
 2010 - Starke man (TV) 
 2010 - Peters rum, kortfilm
 2008 - Jag är bög, kortfilm
 2003 - Kyssen, dokumentär
 2001 - Att hänga en kompis, kortfilm
 2000 - Hobby, kortfilm

Dramatik 
 2017 Klätterbaronen
 2017 Med kärlek från Kos
 2017 Kniven
 2015 Himmel över Göteborg
 2014 Bananhuset

Bibliografi 
 2003 - 4313, Antologi 
 1998 - Det nya landet, Antologi, Lindelöws förlag

Källor
http://www.colombine.se/forfattare/nordiska/nicolas-kolovos

http://www.imdb.com/name/nm0464350/

http://www.eurochannel.com/en/Biography-Nicolas-Kolovos.html

Svenska regissörer
Personer från Jönköpings kommun
Födda 1973
Levande personer
Män
Systerfartyg

Systerfartyg är fartyg som byggts efter samma ritningar, i regel är beställaren samma rederi, eller land när det gäller militära fartyg.  Systerfartyg har en gemensam konstruktion av fartygets skrov och användningområde, överbyggnad eller inredning kan skilja sig från andra fartyg efter samma ritning.

Systerfartyg byggs för att spara utvecklingskostnader samt att erhålla fler fartyg i samma klass eller användningsområde.

Exempel på systerfartyg
Titanic, Britannic, Olympic 
M/S Amorella, M/S Isabella, M/S Gabriella och M/S Crown Of Scandinavia
M/S Silja Symphony, M/S Silja Serenade
M/S Silja Festival, M/S Silja Karneval
M/S Estonia, M/S Diana II

Externa länkar
 Fakta om fartyg - Systerfartyg (bilder)

Fartyg
Petro Dorosjenko

Petro Dorofijovitj Dorosjenko (ukrainska: Петро Дорофійович Дорошенко), född 1627, död 1698, var en zaporozjjekosackisk hetman på Dneprs västbank mellan 1665 och 1672.

Födda 1627
Avlidna 1698
Män
Ukrainare
Artamon Matvejev

Artamon Sergejevitj Matvejev (ry. Артамон Сергеевич Матвеев), född 1625 - död 1682, var en rysk statsman, diplomat och reformatör.

Födda 1625
Avlidna 1682
Män
Ryska diplomater
Ivan Samojlovitj

Ivan Samojlovitj, (Ukrainska:Іван Самойлович: Ivan Samojlovytj), var en zaporizjakosacker hetman på Dneprs västbank mellan 1672 och 1687.

Referenser

Födda 1630-talet
Ukrainska militärer
Män
Avlidna 1690
Personer från Zjytomyr oblast
Personer i Ukraina under 1600-talet