Medveten närvaro

För det buddhistiska begreppet, se Medveten närvaro (buddhism).

Medveten närvaro eller mindfulness är ursprungligen ett buddhistiskt begrepp. Begreppet sägs ha sitt ursprung i det arbete som Buddhas efterföljare gjorde med att utveckla förtjänstfulla karaktärsdrag utifrån olika aspekter av den åttafaldiga vägen, särskilt att fokusera på sinnelag och rätt tänkande samt utveckla meditation. Idag används medveten närvaro i västerländsk psykoterapi (tredje vågens KBT) som en behandlingsmetod, och begreppet har ytterst lite med det ursprungliga buddhistiska begreppet och Buddhas egen redogörelse för begreppet "sati" att göra. 

Medveten närvaro innebär enligt en definition att avsiktligt vara medveten om det som händer i nuet. Därutöver försöker man att inte värdera och döma det man upplever i nuet, utan bara observera och beskriva sin upplevelse.

Träning i medveten närvaro tränar koncentration och uppmärksamhet och tanken är att det ger oss större möjlighet att påverka det enda som vi faktiskt kan påverka -nuet. Medveten närvaro skiljer sig från att automatiskt reagera på det som händer oss och styras av tankar och känslor, benämnt som att gå på "autopilot". Träning i medveten närvaro används ofta i psykoterapi för personer som lider av t.ex. stress, ångest och nedstämdhet. När man är stressad och har ångest tänker man ofta på det som kommer hända i framtiden, man oroar sig för det som inte ännu har hänt istället för att vara i nuet. Vid nedstämdhet är det vanligt att man ältar det som redan har hänt och är heller inte i nuet. 

Det finns ett snabbt växande utbud av olika kurser med inriktning på tanke- och koncentrationsövningar, meditation och yoga för stresshantering, ångest, social fobi, depression samt hälsopromotion för ökat fokus och förbättrad livskvalitet,  kombineras sedan 1970-talet meditationsteknik av buddhistiskt ursprung och yoga, med modern västerländsk psykiatri. Långvarig träning i meditation medför bestående förändringar av de områden i hjärnan som används för träningen. Thich Nhat Hanh, en vietnamesisk munk i landsflykt, professor Marsha Linehan och Jon Kabat-Zinn har alla spelat en betydande roll i utvecklingen av mindfulness-terapi.

Meditationsteknik och psykiatri 
Eleanor Rosch har identifierat fyra terapeutiska system som inkluderar mindfulnessträning som en av komponenterna:

 Mindfulnessbaserad stressreduktion (MBSR)
 Mindfulnessbaserad kognitiv terapi (MBCT)
 Dialektisk beteendeterapi (DBT)
 Acceptance and commitment therapy (ACT)

Zenläraren Thich Nhat Hanh (född 1926), som är av vietnamesiskt ursprung men driver sin verksamhet från en slags "klosterby" i Frankrike (Plum Village), som han grundade 1982, pekas ut som en av de mest betydelsefulla vägröjarna när det gäller praktiserandet av mindfulness eller medveten närvaro när det handlar om att stödja människor med olika typer av problem. Han arbetar med att lindra flyktingars och krigsveteraners psykologiska skador, hjälpa båtflyktingar, agera för politiska fångar och lindra hungern i Vietnam och andra fattiga länder.  Han har bland andra inspirerat Marsha Linehan, professor vid University of Washington, som införlivat hans metoder i olika kognitiva psykoterapiformer samt hanterat sin egen borderline-personlighetsstörning. Den form av psykoterapi särskilt för personer med borderline personlighetsstörning som hon lett utvecklingen av har fått namnet dialektisk beteendeterapi (DBT). Metoden kombinerar framför allt zenbuddistisk meditationsteknik med beteendeterapi.

Från 1960-talet och framåt har en växande mängd österländska metoder – främst yoga och meditation –  för medvetandeträning översatts och anpassats till västerländsk kultur och medicin. Jon Kabat-Zinn är ursprungligen en molekylärbiolog som är knuten till University of Massachusetts Medical School. Han började intressera sig för tänkbara fördelar med att införliva meditation i behandlingen av stress redan under 1970-talet. Han startade först en, och sedan flera, kliniker som ger åttaveckorskurser i stressreducering. Dessa ger åttaveckorskurser i stresshantering baserade på mindfulness, medveten närvaro, (MBSR). Bland annat säger man sig ha botat eller lindrat både kronisk fysisk smärta och psykologisk smärta med meditation kombinerad med psykiatri och medicin. Nu finns hundratals MBSR-kliniker över hela världen. Verksamheten har även utvecklats till flera Center for Mindfulness in Medicine, Health Care, and Society från 1995.  

En metaanalys från 2018 över effekten av mindfulness som fristående intervention för symtom av depression och ångest visar på en liten till måttlig effekt jämfört med kontrollgruppen.

Dessutom har en studie som jämförde mindfulnessbaserad stressreduktion (MBSR) med metakognitiv terapi visat att metakognitiv terapi är en effektivare behandling av ångest och depression. Utfallsmåttet var den totala summan patienterna fick på Hospital Anxiety and Depression Scale (HADS).

Användningsområden 
Medveten närvaro är en metod som används för att öka medvetenheten i nuet om det inre livet genom medvetna observationer av tankar, känslor och kroppsliga förnimmelser - eller genom medveten observation av situationer och skeenden i omgivningen. Vid träning i medveten närvaro, eller mindfulness, skiljer man mellan formellt och informellt övande. Det formella övandet i mindfulness innebär meditationer i liggande, sittande och stående position samt meditation i rörelse såsom gående meditation och mindfulness yoga. Det informella övandet sker i vardagssituationer. Det kan handla om att träna sig i att bibehålla fokus på det man gör medan man städar, diskar eller duschar och om att ta sig tid att lyssna på och möta den människa man har framför sig med fokuserad närvaro.

Terapeutiskt kan man arbeta med dålig självkänsla, relationsproblem, fobier, ångest, sorg, nedstämdhet, vilsenhet, stress, att förhålla sig till smärta och svåra sjukdomsdiagnoser.

Medveten närvaro passar inte alla. Ett flertal forskningsstudier har visat att mindfulness minskar stressen vid en mängd kliniska diagnoser. Däremot bör det användas med försiktighet av de som är i psykisk obalans eller har haft en psykos. Träning i medveten närvaro kan även vara kontraindicerat vid posttraumatiskt stressyndrom (PTSD), då bland annat meditationsövningarna sänker tröskeln för att hålla borta symtom på PTSD.

Centrala metoder 
Det finns några centrala metoder man använder inom medveten närvaro:

 Andningsankaret (att observera andningen påstås ge en samlande och fokuserande effekt, lugna sinnet och göra människor mer närvarande)
 Medveten yoga (en enkel form av hatha-yoga som trycker mer på närvaron i rörelsen än att man utmanar sig själv i yogaställningen)
 Meditation (används för att stilla tankarna och fokusera)
 Gående meditation (samma sak som ovan, men man går mycket långsamt, med intentionen att vara djupt medveten om varje steg)
 Den engelska formeln SOAL (Stop, Observe, Accept, Let go; svenska SOAS: Stanna upp, Observera, Acceptera, Släpp taget)

Några viktiga skillnader mellan det buddistiska perspektivet och kognitiv psykologi 
Från Semple & Lee (2011), Mindfulness-Based Cognitive Therapy for Anxious Children:

Se även 
 Acceptance and Commitment Therapy
 Metakognitiv terapi
 Psykopatologi
 Psykoterapi

Referenser

Vidare läsning 
 Fronsdal, Gil (2001) The Issue at Hand, Essays on Buddhist medveten närvaro Practice. Tillgänglig på: https://web.archive.org/web/20080705024635/http://www.insightmeditationcenter.org/book/IssueAtHand4thEd.pdf
 Kabat-Zinn, J.(1994) Wherever you go, there you are: medveten närvaro meditation for everyday life. London: Piatkus.
 Thanissaro Bhikkhu (övers.) (1995). Satipatthana Sutta: The Frames of Reference (MN 10). Tillgänglig på: http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.010.than.html.

Externa länkar 
Mindfulness på 1177 Vårdguiden

Psykoterapi
Förändrade medvetandetillstånd