kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lönsås landskommun

Lönsås landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Lönsås socken i Bobergs härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Bobergs landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Motala kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Älvestads landskommun

Älvestads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Älvestads socken i Bobergs härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Bobergs landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Motala kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Ekebyborna socken

Ekebyborna socken i Östergötland ingick i Bobergs härad (före 1890 även del i Aska härad), ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Ekebyborna distrikt.

Socknens areal är 36,70 kvadratkilometer, varav 24,80 land. År 2000 fanns här 582 invånare. Tätorten Österstad samt kyrkbyn Ekebyborna med sockenkyrkan Ekebyborna kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Ekebyborna socken har medeltida ursprung.

1890 överfördes de sockendelar som till dess hört till Aska härad till Bobergs härad. Aska häradsdel omfattade Berga, Kasteberga, Mörby, Råcklunda, Ulvåsa och Åby.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ekebyborna församling och för de borgerliga frågorna till Ekebyborna landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bobergs landskommun, ingick 1971 i Motala kommun.  Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ekebyborna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bobergs härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Ekebyborna socken ligger intill södra sidan av Boren. Socknen består av uppodlad slättbygd med enstaka höjder.

Fornlämningar
Kända från socknen är främst ett tiotal gravfält från järnåldern. På en udde, Birgittas udde, i sjön ligger en borgruin efter det medeltida Ulvåsa.

Namnet
Namnet (1336, Eghby apud Borne) kommer från kyrkbyn Ekeby och sjön Boren och betyder 'Ekeby vid (sjön) Boren'.

Se även
Ekebyborna församling 
Lista över fornlämningar i Ekebyborna socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Ask-Ekebyborna hembygdsförening

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Bobergs härad
Socknar i Aska härad
Molbech

Molbech är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Christian Molbech (1783–1857), dansk historiker
 Christian Knud Frederik Molbech (1821–1888), dansk författare
 Oluf Christian Molbech (1860–1927), dansk författare
Lönsås socken

Lönsås socken i Östergötland ingick i Bobergs härad, ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Lönsås distrikt.

Socknens areal är 19,32 kvadratkilometer, varav 17,55 land. År 2000 fanns här 351 invånare. Kyrkbyn Lönsås med sockenkyrkan Lönsås kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Lönsås socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lönsås församling och för de borgerliga frågorna till Lönsås landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bobergs landskommun, uppgick 1971 i Motala kommun. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Lönsås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bobergs härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Lönsås socken ligger intill sydöstra stranden av Boren. Socknen är en uppodlad slättbygd med skogstrakter i väster.

Fornlämningar
Kända från socknen är två gravfält och en domarring från järnåldern. Fyra runristningar är kända, två nu borta.

Namnet
Namnet (1361, Lönsaas) kommer från kyrkbyn. Förleden är lönn(ar). efterleden ås syftar på den höjd där kyrkan ligger. Samma ås, som skiljer Motala ströms vattensystem i norr från Svartån i söder, går genom de närliggande socknarna Fornåsa och Skeppsås, som också har efterleden -ås i sina namn.

Se även
Lönsås församling 
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Lönsås

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Fornåsa-Lönsås hembygdsförening

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Bobergs härad
Älvestads socken

Älvestads socken i Östergötland ingick i Bobergs härad, ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Älvestads distrikt.

Socknens areal är 20,36 kvadratkilometer, varav 20,12 land. År 2000 fanns här 306 invånare. Kyrkbyn Älvestad med sockenkyrkan Älvestads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Älvestads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Älvestads församling och för de borgerliga frågorna till Älvestads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bobergs landskommun, uppgick 1971 i Motala kommun. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Älvestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bobergs härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Älvestads socken ligger norr om Svartån. Socknen är en uppodlad slättbygd med skog och hagmark i norr.

Fornlämningar

Kända från socknen är fem gravfält från järnåldern. Två runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1323, Älluistadhum) kommer från kyrkbyn. Förleden antas innehålla mansnamnet Älve. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Före 1902 skrev socken även Elfvestads socken.

Se även
Älvestads församling 
Lista över fornlämningar i Motala kommun#Älvestad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Bobergs härad
Fornåsa socken

Fornåsa socken i Östergötland ingick i Bobergs härad, ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Fornåsa distrikt.

Socknens areal är 25,52 kvadratkilometer, varav 25,51 land. År 2000 fanns här 703 invånare. Tätorten Fornåsa med sockenkyrkan Fornåsa kyrka ligger i denna socken. Boberg söder om kyrkbyn var Bobergs härads första tingsställe.

Administrativ historik
Fornåsa socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fornåsa församling och för de borgerliga frågorna till Fornåsa landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bobergs landskommun, uppgick 1971 i Motala kommun.  Församlingen utökades 2008.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fornåsa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bobergs härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Fornåsa socken ligger söder om Boren. Socknen består av uppodlad slättbygd med skogstrakter i väster.

Fornlämningar
Kända från socknen är spridda stensättningar, resta stenar och flera gravfält från järnåldern. Fyra runristningar är kända, två nu borta.

Namnet
Namnet (1283, Fornusom) kommer från kyrkbyn. Förleden är forn, 'gammal' och efterleden hus som omformats till ås, kyrkan ligger på en ås. Denna åsrygg, som skiljer Motala ströms vattensystem i norr från Svartån i söder, har givit upphov till efterleden -ås också i de angränsande socknarna Lönsås och Skeppsås. Den ursprungliga betydelsen är gammal (forn-) gård (hus), gammelgården i jämförelse med annan närliggande gård eller by. Vad den gamla gården tidigare hetat är okänt.

Se även
Fornåsa församling 
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Fornåsa

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Fornåsa-Lönsås hembygdsförening

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Bobergs härad
Västra Ny landskommun

Västra Ny landskommun var en kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft bildades över hela landet cirka 2 400 landskommuner (indelningen baserades på socknarna) samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

I Aska härad i Östergötland inrättades då i Västra Ny socken Nykyrka landskommun som 1893 bytte namn till Västra Ny landskommun.

Den upphörde år 1952, då den uppgick i Godegårds landskommun, som 1971 uppgick i Motala kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västra Ny landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Regna församling

Regna församling var en församling inom Svenska kyrkan i Linköpings stift och i Finspångs kommun. Församlingen uppgick 2013 i Finspångs församling.

Församlingskyrka var Regna kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat. Från 1962 till 2013 var församlingen annexförsamling i pastoratet Skedevi och Regna.Församlingen uppgick 2013 i Finspångs församling. Församlingen uppgick 2013 i Finspångs församling.

Kyrkoherdar

Organister och klockare
Lista över organister och klockare.

Se även
Regna socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift

Indelningar i Finspångs kommun
Chr. K.F. Molbech

Christian Knud Frederik Molbech, född 20 juli 1821 i Köpenhamn, död 20 maj 1888 i Köpenhamn, var en dansk författare, son till Christian Molbech.

Molbech blev student 1839 samt ägnade sig åt estetiska studier och diktarverksamhet. Redan 1840 vann han universitetets guldmedalj för en estetisk avhandling och utgav samma år diktcykeln Billeder af Jesu liv. 

Kort därefter utkom de romantiska dramerna Klinte-kongens brud (1845) och Venusbjerget (samma år), båda uppförda på kungliga teatern, 1848 en livlig reseskildring, En maaned i Spanien (2:a upplagan 1855), och 1852 en lyrisk diktsamling, Damring (3:e upplagan 1856), som vann en mycket stor spridning. 

Men den skarpa kritik, som J.L. Heiberg underkastade hans sorgespel Dante (1852; uppfört med bifall 1888), förmådde honom att under en längre tid hålla sig tillbaka som skald. I stället utförde han en ypperlig översättning av Dantes "Commedia divina" (1851-63; 4:e upplagan 1908-09) med utförliga inledningar och anmärkningar. 

Åren 1853-64 var Molbech professor i Kiel i danska språket och litteraturen samt därefter under en följd av år medarbetare i "Dagbladet"; han utgav 1873 en samling av sina politiska och kritiska artiklar under titeln Fra danaïdernes kar. Därjämte översatte han flera franska skådespel samt författade 1875 Renteskriveren, ett lustspel eller en holbergsk studie, som han kallade det. 

År 1878 kom skådespelet Ambrosius (om Ambrosius Stub), som gjorde utomordentlig lycka (15:e upplagan 1909; repertoarstycke även i Stockholm samt översatt till tyska, franska och engelska). Detta följdes sedermera av Faraos ring (1879) och Opad (1881), men intetdera vann samma framgång. År 1879 utkom en samlad upplaga av Molbechs dikter (2 band). 

Åren 1871-81 var han censor vid kungliga teatern i Köpenhamn. År 1879 blev han filosofie hedersdoktor vid Köpenhamns universitet. Hans efterlämnade Digte utkom 1888 och hans brevväxling med Hans Brøchner (från åren 1825-45) 1902.

Källor 

 

Danska professorer
Danska poeter
Danska dramatiker
Danskspråkiga författare
Danska översättare
Danska reseskildrare
Födda 1821
Avlidna 1888
Män
Hedersdoktorer vid Köpenhamns universitet
CTIS

CTIS (Central Tire Inflation System - central däcktrycksreglering) är en konstruktion som gör att man kan reglera lufttrycket i däcken på ett fordon under färd. CTIS används främst på militära terrängfordon och har förekommit i olika varianter sedan andra världskriget.

Externa länkar

Om CTIS

Däck och fälgar
Fordonsteknik
Risinge landskommun

Risinge landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Risinge socken i Finspånga läns härad i Östergötland denna kommun.

1942 ombildades landskommunen till Finspångs köping som senare 1971 ombildades till Finspångs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Risinge landskommun 1938

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Finspångs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Regna landskommun

Regna landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Regna socken i Finspånga läns härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hävla landskommun som senare 1971 uppgick i Finspångs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Regna landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Finspångs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Skedevi landskommun

Skedevi landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Skedevi socken i Finspånga läns härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hävla landskommun som senare 1971 uppgick i Finspångs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Skedevi landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Finspångs kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Maria Wern – Stum sitter guden

Maria Wern – Stum sitter guden är en TV-serie som sändes på TV4 under hösten 2010. Under två avsnitt får man följa kriminalinspektör Maria Werns (Eva Röse) jakt på en mördare som utfört ritualmord som liknar ett annat fall i Vallentuna för nio år sedan. Maria träffar också sin gamla vän Patrik Hedlund.

Serien är baserad på Anna Janssons bok med samma namn som utkom 2000. Med i rollistan finns förutom Eva Röse även Reuben Sallmander och Allan Svensson.

I rollerna
Eva Röse – Maria Wern
Allan Svensson – Hartman
Peter Perski – Arvidsson
Ulf Friberg – Ek
Tanja Lorentzon – Erika Lund
Reuben Sallmander – Patrik Hedlund 
Ing-Marie Carlsson – Berit
Gunilla Nyroos – Turid
Lena Carlsson – Anneli Brogren
Barbro Enberg – Elvy
Christian Fiedler – Edvin Rudbeck
Bjørn Floberg – Morgan Høglund
Lisa Lindgren – Stina Olsson
Alida Morberg – Veronica
Oscar Pettersson – Emil Wern
Matilda Wännstöm – Linda Wern
Lotta Thorell – Marianne Hartman
Kajsa Linderholm – Mamma till stulen baby 
Bengt Åke Rundqvist – Vidar Larsson

Externa länkar

Visby i fiktion
Gotland i fiktion
TV-året 2010
Svenska TV-serier från 2010-talet
Svenska TV-serier baserade på böcker
Ville Ritola

Vilho ("Ville") Eino Ritola, född 18 januari 1896 i Peräseinäjoki, död 24 april 1982 i Helsingfors, var en finländsk friidrottare med specialinriktning på långdistans. Ritola vann under 1920-talet totalt åtta olympiska medaljer, varav fem guld. Internationellt var han känd som en av "de flygande finländarna".

Biografi 
Ritola föddes i Peräseinäjoki 1896, som den fjortonde i en syskonskara på tjugo. Som sjuttonåring emigrerade han till USA 1913, men behöll sitt finländska medborgarskap.

Vid OS i Paris 1924 vann Ritola 3000 meter hinder i sitt första försök på distansen. Några dagar senare tog han även hem 10 000 meter överlägset före svensken Edvin Wide. Ritola hade här tiden 30.23,2, vilket var nytt världsrekord. Under samma mästerskap kasserade Ritola in två lagguldmedaljer, dels på 3 000 meter, dels i terränglöpning. Dessutom fick han silver i terränglöpning individuellt och på 5 000 meter. Med fyra guld och två silver var Ritola onekligen en av Parisolympiadens största utövare.

Fyra år senare, i Amsterdam, var Ritola tillbaka och tog guld på 5 000 meter efter att ha besegrat landsmannen Paavo Nurmi. På 10 000 meter fick han dock som försvarande mästare nöja sig med silvermedaljen.

Ritola deltog aldrig i några finländska mästerskap i friidrott . Däremot blev han amerikansk mästare (i organisationen AAU) inte mindre än 14 gånger, på distanser både på bana, på landsväg och i terräng.

Ritola lade löparskorna på hyllan efter de olympiska spelen 1928. Han bodde sedan i USA fram till 1971, då han flyttade tillbaka till Finland. Han avled vid en ålder av 86 år i Helsingfors 1982.

Personliga rekord 
 3000 meter: 8.31,8 (inomhus) (1923)
 5000 meter: 14.23,2 (inomhus) (1925)
 10 000 meter: 30.19,4 (1928)
 3000 meter hinder: 9.33,6 (1924)

Kuriosa 
Sportjournalisten och tecknaren Jan-Erik Garlands pseudonym Rit-Ola härstammar från löparen Ville Ritola.

Källor 

 
 
 Fakta på Sports-reference.com

Män
Födda 1896
Avlidna 1982
Finländska långdistanslöpare
Olympiska guldmedaljörer 1924
Olympiska silvermedaljörer 1924
Olympiska guldmedaljörer 1928
Olympiska silvermedaljörer 1928
Personer från Seinäjoki
Finländska olympiska guldmedaljörer
Finländska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från Finland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1924
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från Finland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1928
Finländska idrottare under 1900-talet
Finländska terränglöpare
Jørgen Christensen

Jørgen Christensen, född 3 december 1871 och död 8 december 1937, var en dansk politiker.

Christensen blev grosshandlare i Vejle 1897, och svensk vicekonsul 1921. Efter att ha flitigt deltagit i hemstadens politiska och sociala liv blev Christensen, som anslutit sig till Venstre, 1922-24 handelsminister i Niels Neergaards ministär. 1924 var han en kort tid folketingsman.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Danmarks handelsministrar
Födda 1871
Avlidna 1937
Män
Danska Folketingsledamöter
Carl Christensen

Carl Frederik Albert Christensen, född 1872 och död 1942, var en dansk botaniker och bibliograf.

Christensen blev mag. scient. (Naturvetenskaplig magister) 1900, lärare i Köpenhamn och museidriektör 1920. Christensen ägande sig forskning åt ormbunkarnas systematik, och har utgett monografier över ormbunkssläktet såsom Dryo'pteris (3 band), och en förteckning över alla då kända ormbunksväxter Index filicum (1905-06, supplement 1913-17), som bilivit internationellt normerande för ormbunkarnas systematik och nomenklatur. Bland hans övriga arbeten märks Den danske Botaniks Historie (1924-26).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska botaniker
Födda 1872
Avlidna 1942
Män
Ingolf Christensen

Ingolf Elster Christensen, född 28 mars 1872 och död 3 maj 1943, var en norsk ämbetsman, jurist och politiker.

Christensen blev expeditionschef i försvarsdepartementet 1907, amtman 1910, och var ledamot av stortinget 1922-27. Han var särskilt inflytelserik i fråga om militär- och jordbruksfrågor.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Norska jurister
Norska politiker
Födda 1872
Avlidna 1943
Män
Gullbergsån

Gullbergsån är ett vattendrag i Göteborg. Ån är den norra delen av Mölndalsån. Den sträcker sig cirka 650 meter från Dämmebron i stadsdelen Gårda till Kungsbackaleden/Olskroksmotet, där den går i kulvert närmare 450 meter. Därefter kommer den fram igen vid Partihallarna och efter cirka 500 meter rinner den ut i Säveån och Göta älv. Total längd är cirka 1 600 meter (enligt VISS 2 km).

Gullbergsån har fått sitt namn efter Gullbergs fästning och det påträffas 1624 i namnformen Gullbergz åå. Ån är en fortsättning på Mölndalsån, men omtalas tidigare än denna (först 1655 omtalas Myndalss åhen).

Fram till i mitten av 1800-talet rann Gullbergsån ut i Gullbergsvass, men efterhand torrlades vassen då industrierna blev fler och Renhållningsverket, Gasverket och järnvägen behövde mark. Ån fick då en ny sträckning. Den tidigare bron över Gullbergsån vid gasklockan, stod klar den 8 december 1914.

År 1949 fanns följande broar över Gullbergsån:
"Ebelings bro", 5,7 meter bred
Gullbergsbron, 7,2 meter bred
Järnvägsbroar, 5,8 meter breda
Riddarbron, 12 meter bred

Vid 15.30-tiden på lördagen den 23 mars 1912, inträffade ett större jordras mellan Dämmet (där Mölndalsån byter namn) och egendomen Gubbero. Ett 30 meter långt och 15 meter brett skred rasade ut i ån och nästan fyllde den helt. Skredet välte upp åbotten, så att Ågatans nivå höjdes med nästan en meter. Orsaken till raset var en belastning från ett större magasin på andra sidan, som tillhörde Ceres fabriker och innehöll stora mängder svavelkis.

Referenser

Noter

Källor
 eniro.se: Mät sträcka
 Ortnamnen i Göteborgs och Bohus län II : ortnamnen på Göteborgs Stads område (och i Tuve socken) jämte gårds- och kulturhistoriska anteckningar, [Tredje häftet], Hjalmar Lindroth, Institutet för ortnamns- och dialektforskning vid Göteborgs Högskola, Elanders Boktryckeri, Göteborg 1929, s. 135ff.
 
 
 
Vattendrag i Västergötland
Göteborgs geografi
Vattendrag i Göteborgs kommun
Mölndalsåns avrinningsområde
Lantdagsordningen 1906

Genom lantdagsordningen 1906 (officiellt: Landtdagsordning för Storfurstendömet Finland) genomfördes representationreformen i Finland varigenom landets folkrepresentation övergick från att vara en ståndslantdag till ett enkammarparlament. Samtidigt infördes allmän och lika rösträtt; de finska kvinnorna blev bland de första i världen att få rösträtt i allmänna val. I valen som ordnades 1907 valdes 19 kvinnor och 181 män till riksdagen. Lantdagsordningen infördes efter lantdagsordningen 1869 upphävdes genom 1928 års riksdagsordning.

Se även 
 Storstrejken 1905
 1772 års regeringsform
 1919 års regeringsform
 Kvinnlig rösträtt

Finlands lagar
Juridikåret 1906
Finlands politiska historia
1906 i Finland
Politikåret 1906
Android Inc.

Android Inc. är ett amerikanskt företag som utvecklar mjukvaror för mobila enheter. Bolaget har bland annat skapat ett operativsystem, kallat Android. Bolaget grundades 2003  i Palo Alto, Kalifornien av bland andra Andy Rubin. Sedan juli 2005 är det ett dotterbolag till Google.

Referenser

Noter 

Amerikanska mjukvaruföretag
Företag bildade 2003
Google

da:Android
Bostock

Bostock kan syfta på:

 Bostock (biograf) - en biograf vid Lästmakargatan 2-4 i närheten av Stureplan i centrala Stockholm
 Bostock, Cheshire - en civil parish i Cheshire, England, Storbritannien
 William Bostock (1892–1968), en högre befälhavare i australiska flygvapnet