Lisbeth Larsson

Lisbeth Larsson, född 11 maj 1949 i Vara, Västergötland, död 16 oktober 2021 i Skillinge, Skåne, var en svensk litteraturvetare, professor i litteraturvetenskap med genusvetenskaplig inriktning vid Göteborgs universitet.

Biografi
Larsson tog studentexamen vid Katedralskolan i Skara 1968 och blev fil. kand. vid Lunds universitet 1972; därefter utbildade hon sig till lärare i svenska och religionsvetenskap. 1989 disputerade hon i litteraturvetenskap, blev docent 1997 och befordrades till professor 1999. 2000 fick hon en professur i litteraturvetenskap med inriktning mot genusforskning vid Göteborgs universitet. Sedan 2009 arbetade hon även som vice dekan för forskning.

1995 var Larsson gästprofessor vid University of Minnesota i Minneapolis, 1999 vid Växjö universitet och 2002 vid Berkeley.

Larsson arbetade också som litteraturkritiker. 1980 började hon skriva i GT, 1984–1999 var hon knuten till Expressen som litteratur- och teaterkritiker, 2003–2009 skrev hon i Dagens Nyheter, därefter i Göteborgs-Posten.

Forskningsområden
Lisbeth Larsson forskade och publicerade huvudsakligen inom fyra områden: biografiforskning, litteraturteori, litteraturhistoria och populärkultur; alltid med ett genusperspektiv. Den gemensamma nämnaren för hennes forskning var förutom genusperspektivet ett grundläggande intresse för den roll berättelser spelar i människors liv; hur människor skrivs in i och använder sig av berättelser och hur de samhälleliga och individuella berättelserna om människan, kvinnan och mannen utformats under olika tider.

I sin avhandling En annan historia omvärderade Larsson synen på och betydelsen av kvinnors läsning av romantiklitteratur. Hon spelade en aktiv roll i skapandet av Nordisk kvinnolitteraturhistoria 1993–97 och var huvudredaktör för det fjärde bandet. Med antologin feminismer 1997 förde hon in postfeministiska teoretiker som Teresa de Lauretis och Judith Butler i svensk diskussion. I böcker som Sanning och konsekvens. Marika Stiernstedt, Ludvig Nordström och de biografiska berättelserna och Hennes döda kropp. Victoria Benedictssons arkiv och författarskap förde hon en om de biografiska genrerna. Den förra innehåller en ingående metadiskussion om teori och metod inom fältet. Den senare, som nominerades till Augustpriset, reviderar synen på Victoria Benedictssons författarskap och Axel Lundegårds hantering av det på ett grundläggande sätt. I monografin Promenader i Virginia Woolfs London visade hon hur Virginia Woolf använder Londonkartan för att teckna människorna i sina romaner.

Under åren 2016–2018 var Larsson (tillsammans med Maria Sjöberg) projektledare för Svenskt kvinnobiografiskt lexikon som lanserades 8 mars 2018.

Uppdrag
1987–1991: Kulturrådets stödgrupp för utländsk litteratur
1993–1995: Ledamot i Styrelsen för lokalradiotillstånd
2000–2003: Ledamot i Kommittén för konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete, Vetenskapsrådet
2000–2006: Ledamot i Vetenskapsrådets genuskommitté
2000–2003: Ledamot i Ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap – Vetenskapsrådet
2002–: Ledamot i ACSIS styrelse
2004–2009: Ledamot i styrelsen för Vetenskapsrådet
2005–2007: The Advisory Group for Science and Society i European Research Area (ERA)
2005–2006: Högskoleverkets nationella utvärdering av ämnet litteraturvetenskap
2005–2009: Svenska Institutets styrelse
2007–2009: Kungliga Bibliotekets styrelse
2008–2012: Styrelsen för Nationella sekretariatet för genusforskning
2013–2015: Ledamot i Göteborgs universitets styrelse

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 1999)
2002 – Fulbright Hildeman Award
2004 – Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien, Carl Henrik von Platens biografipris
2010 – John Landquists pris av Samfundet de Nio
2012 – Hedersdoktor vid Syddansk universitet
2014 – Stipendium från Svenska Akademien
2018 – Humtankpriset (tillsammans med Maria Sjöberg)

Urval av publikationer
1989 – En annan historia. Om kvinnors läsning och svensk veckopress, Symposion
1991 – Kvinnors självbiografier och dagböcker i Sverige. Bibliografisk förteckning 1650-1989, tills m Eva Hættner och Christina Sjöblad, Lunds University Press
1994 – ”Lace and the Limits of Reading”, Cultural Studies, 8/2 May 1994, ed. Lawrence Grossberg
1996 – Kvinnopolitiska nyckeltexter, tills m Johanna Esseveld, Studentlitteratur, Studentlitteratur
1997 – “Feministisk litteraturkritik i förvandling”, Litteraturvetenskap - en inledning, red Staffan Bergsten, Studentlitteratur
1997 – feminismer, Studentlitteratur
2000 – ”Suzanne Brøgger”, Danska digtere i det 20.århundrede III. Fra Kirsten Thorup til Christina Hesselholdt, red A.M Mai, Gads forlag
2001 – Sanning och konsekvens. Marika Stiernstedt, Ludvig Nordström och de biografiska berättelserna, Norstedts
2003 – ”Compulsory Happy Endings. Virginia Woolfs Ett eget rum i feministisk teori”, Kvinnovetenskaplig tidskrift 1/2003
2007 – ”Biografins återkomster”, Med livet som insats. Biografin som humanistisk genre, red Henrik Rosengren, Johan Östling, Lund, Sekel Bokförlag
2008 – Hennes döda kropp. Om Victoria Benedictssons arkiv och författarskap, Svante Weylers förlag, nominerad till Augustpriset
2009 – ”Reading as a Woman, Read as a Woman”, The Cambridge Handbook of Literacy, ed David R. Olson and Nancy Torrance, Cambridge UP
2010 – ”Självbiografi, autofiktion, testimony, lifewriting”, Tidskrift för Genusvetenskap nr 4 2010
2014 – Promenader i Virginia Woolfs London, Atlantis
2015 – Höstens böcker. Litterära värdeförhandlingar 2013, Makadam
2016 – Walking Virginia Woolf's London: an Investigation in Literary Geography, Palgrave MacMillina

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Kvinnor
Födda 1949
Svenska professorer i litteraturvetenskap
Personer från Vara, Västergötland
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Avlidna 2021
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet