Olof Hedlund

Olof Hedlund, född cirka 1707, död 20 april 1749 i Stockholm, var en svensk orgelbyggare i Stockholm. Han var lärde sig orgelbyggeri av orgelbyggaren Johan Niclas Cahman i Stockholm.

Biografi
Olof Hedlund föddes senast 1707 i Sverige. Han blev senast 1721 lärjunge hos orgelbyggaren Johan Niclas Cahman i Stockholm. Hedlund deltog i Cahmans orgelbygge i Uppsala domkyrka 1725. Sommaren 1727 satte han upp en orgel med 32 stämmor i Åbo domkyrka tillsammans med Cahman. Han blev senast 1728 gesäll hos honom. Hösten 1731 reste han till Mariestads domkyrka för att reparera en orgel Cahman hade byggt 1704–1705. Hedlund levererade även en orgel med 28 stämmor till Linköpings domkyrka. År 1733 arbetade han på en orgel med 26 stämmor i Sankt Nicolai kyrka, Nyköping. Han arbetade på orgeln från 11 augusti till 4 september och bodde då hos hökaren Hans Mutzscher. Orgeln i Nyköping invigdes 29 september.

Självständig orgelbyggare
Hedlund startade hösten 1733 en egen orgelverkstad på Kvarngränden hos sina svärföräldrar, i samråd med Cahman. Hans första arbete var att reparera orgeln i Strängnäs domkyrka. Han tillverkade en väderlåda till domkyrkan 17 oktober och åkte åter till Strängnäs 1734 med en gesäll. De fullbordade renoveringen under juni månad. Den 24 augusti 1734 fullborda Hedlund en orgel med 6 stämmor till Kisa kyrka, som godkändes av domkyrkoorganisten Valentin Kraus. Hedlund kom sedan att hjälp Cahman med orgeln i Göteborgs domkyrka, Göteborg. Orgeln bestod av 32 stämmor. Han utförde efter detta arbete en reparation på orgeln från 1600-talet i Marstrands kyrka. Hedlund skrev 9 december under ett arvode och återvände till Göteborg. I mars 1738 lämnade Olof Hedlund in ansökan om orgelbyggarprivilegium till Kungliga kommerskollegium. Han fick sitt privilegium 7 juli 1741.

Privilegierad orgelbyggare
Efter att ha fått privilegium i orgelbyggeri 1741 skrev Hedlund i juni eller juli kontrakt om en orgel i Sankt Jacobs kyrka och Tierps kyrka. Samma år i september skrev han också kontrakt om en renovering i Heliga Trefaldighets kyrka, Gävle. I mitten av mars 1742 reste Hedlund till Delsbo för att undersöka orgeln i Delsbo kyrka. I kyrkan hade det skett en brand och han skulle där undersöka hur mycket det kostade att reparera orgeln. Man fattade beslut om att reparera orgeln och utöka den med ett pedalverk. Sommaren 1742 reste Hedlund tillsammans med två gesäller till Tierp för att sätta upp en stomme och fasad i kyrkan. 1743 var orgeln färdigbyggd i Tierps kyrka. Pedalverket till Delsbo kyrka tillverkades i Stockholm och fraktades upp till Hudiksvall 1744 där det magasinerades. Våren 1746 hämtade några gesäller pedalverket och orgeln började göra iordning orgeln. Den invigdes samma år i september. Samma sommar beslutades att orgeln i Spånga kyrka skulle repareras av Hedlund. Reparationen ägde rum under april och maj månad 1747. Orgeln besiktades av organisten Zellbell. Sommaren 1747 fick Hedlund beställning på två orgelverk till Rasbo kyrka och Sigtuna kyrka. Klockaren Johan Nordbeck i Rasbo församling åkte till Västland och skrev kontrakt den 5 juli med Hedlund om en orgel med 11 stämmor. Den 1 augusti skrevs en överenskommelse med Sigtuna församling om ett orgelverk med 8 stämmor. Kontraktet med församlingen skrevs först 10 oktober.

I december 1747 reparerade Hedlund den fyrstämmiga orgeln i Katarina kyrka, Stockholm. Han bytte ut pipor och gjorde iordning väderlådans ventiler. Sommaren 1748 åkte han till Närpes för att kontrollera den nybyggda orgeln i kyrkan. Under resans gång reparerade han även orgeln med 21 stämmor i Gamlakarleby kyrka. När han kom hem till Sverige tog han sig an uppdraget att undersöka orgeln från 1600-talet i Tyska kyrkan, Stockholm. Hedlund skrev ett omdöme i september att orgeln var förbrukad och ansåg att det skulle kosta mer att reparera den än att bygga nytt. Olof Hedlund avled 20 april 1749.

Övrigt
Efter överenskommelse med Cahman blev Hedlund sin egen år 1733 och byggde orglar bland annat i Sankt Nicolai kyrka, Arboga och i Torstuna kyrka. År 1740 byggde Olof Hedlund den orgel i Björklinge kyrka, som skänktes till kyrkan år 1740 av dess patronus Otto Fleming.

Hedlund kom att överta Cahmans verksamhet när denne blev äldre. Till exempel hade Cahman anlitats för ett nybygge på det 34-stämmiga verket till S:ta Maria Magdalena kyrka. Han fick dock aldrig uppleva denna orgel färdig, eftersom han avled i juni 1737. Arbetet slutfördes istället av Hedlund. Orgelns tid i kyrkan blev emellertid kortvarig. Den förstördes tillsammans med all övrig inredning vid den stora brand som härjade Maria församling den 19 juli 1759, tio år efter Hedlunds död.

Orgeln i Sankt Jacobs kyrka, Stockholm, kom att bli Hedlunds största verk med 30 orgelstämmor och en magnifik fasad av Carl Hårleman. Från denna ljuder sedan advent 1976 åter Hedlunds originalpipor i huvudverkets Prestant 8', öververkets Prestant 4' och pedalens Prestant 16'.

Av Olof Hedlunds ursprungligen 18 färdigställda orgelverk har några kasserats eller förändrats. Andra har flyttats eller restaurerats. Kvar är totalt 14 orgelverk, varav fem kan anses väl bevarade. Endast orglarna i Björklinge kyrka och Fagerviks kyrka står på den plats där de ursprungligen byggdes av Hedlund. I Björklinge med omnejd är björklingeorgeln känd under namnet Hedlundorgeln.

Familj
Hedlund gifte sig 23 april 1728 i Maria Magdalena församling, Stockholm med Engel Klünder. Hon var dotter till skepparen Samuel Klünder. De fick tillsammans barnen Hans Jörgen (född 1729), Olof (född 1735), Carl (född 1740), Fredrik (född 1743), Adolf (född 1744) och Gustaf (1747–1748).

Barnen kom att arbeta som: Olof Hedlund blev revisor i förmyndarkammaren, Carl Hedlund blev skrivare i Hälsingland, Fredrik Hedlund blev bruksbokhållare och Anna Maria Hedlund gifte med lärftkrämaren Gerhard Spolander.

Byggda orglar

Renoveringar och ombyggnationer

Reparationer och uppsättningar

Gesäller
1734 - Mangenus Löfander
1734 - Erich Westman
Jonas, född 1726, var 1738 anställd som gosse hos Hedlund.
Erich Westman var 1738 gesäll hos Hedlund.
Jonas Thunberg (1719–1755) var 1738 gesäll hos Hedlund. Han anställdes 1739 som dödgrävare i Storkyrkan.
Petter Askerquist var mellan 1738 och 1741 gesäll hos Hedlund. Antogs som gesäll i en spegelfirma 1741.
Anders Norling var 1739 gesäll hos Hedlund.
Carl Gustaf Cardon, född 1721, var son till klockaren och kyrkoskrivaren Petter Cardon (död 1736) och Christina Adriansdotter. Han var 1737 elev hos orgelbyggaren och snickarmästaren Eric German och arbeta på orgeln i Karleby kyrka med honom. Han var 1739 anställd hos orgelbyggaren Hedlund som gosse.
1742, 1744 - Lorentz Åberg
1742, 1749 - Johan Enroth (snickargesäll)
1742 - Niclas Dahl (snickargesäll)
1742 - Olof Anderson Säterberg (snickargesäll)
1740–1742 - Alexander Högman (snickargesäll). Son till hovmusikanten Jonas Högman.
1747–1749 - Petter Qvarnström
1749 - Peter Forsman, död 1773 i Karlstad. Arbetade efter Hedlund död i Karlstads domkyrka. Stannade i Karlstad och blev möbelsnickare och klavermakare.
1749 - Niclas Bomelin

Elever
Johan Ewerhardt

Litteratur och källor
Sohlmans musiklexikon, band 3, sid. 386, Sohlmans förlag, Stockholm (1976), 
Dag Edholm: Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk, sid. 30-31 & 82, Proprius förlag, Stockholm (1985), 
Einar Erici & R. Axel Unnerbäck: Orgelinventarium, sid. 485-486, Proprius förlag, Stockholm (1988), 
Dag W. Edholm: Stockholm - orgelstaden, sid. 27-29, Verbums förlag, Stockholm (1997), 
Överståthållarämbetet för uppbördsärenden (A, AB) G1BA:13:4 (1730) Sida: 212
Maria Magdalena (A, AB) AIa:1 (1737-1763) Sida: 207
Övermarks kyrka (Kyrktorget)
Fagerviks kyrka (Finska WP)

Noter

Vidare läsning 
Birger Olssons licentiatavhandling om orgelbyggaren Olof Hedlund: 
Olof Hedlund orgelbyggare - Levnad, Verksamhet, Orgelverkens öden
GOART (Göteborg Organ Art Center), Institutionen för musikvetenskap - Göteborgs Universitet, 1988, 

Avlidna 1749
Födda 1707
Svenska orgelbyggare
Män
Svenska orgelbyggare under 1700-talet