kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Örke

Örke är en by i Uppsala kommun, Skuttunge socken.

Orten är belägen mellan Skuttungeby och Björklinge. Landskapet är mestadels öppet åkerlandskap, med inslag av skog. Tidigare har traditionellt jordbruk bedrivits på ett flertal gårdar, men numera är de boende mestadels arbetspendlande till Uppsala. Kvarvarande jordbrukare använder sin mark antingen till hästverksamhet och endast en gård bedriver aktivt jordbruk med spannmålsodling som huvudsysselsättning. 

I anslutning till byn fanns tidigare fyra runstenar, av vilka två U 1118 och U 1121 ännu står kvar. U 1119 fanns på 1600-talet i byn men slogs sönder. Då Richard Dybeck besökte byn 1864 fanns delar av den i diket utmed byn. I U 1120 som redan på 1600-talet var skadad fanns i byn ännu 1728 då Olof Celsius dokumenterade stenen men har sedan försvunnit.

Noter 

Orter i Uppsala kommun
Rånäsjulle

Rånäsjullen är en svensktillverkad julle byggd hos Otto Hallberg, på Henån, Orust. 
Jullen har ett klinkbyggt skrov i glasfiber med inredning, t.ex. tofter, i lackerad mahogny. Båten har klassiska linjer och inte sällan är skrovets utsida lackerad blå ifrån varvet, men även vita båtar förekommer. Förebilden är en traditionell typ av arbetsbåt med anor från 1700- eller 1800-talet. Långkölad.

Den gjordes i ett antal olika modeller och utföranden, både med och utan inombordare. Skrovet fanns i tre versioner (längderna 15, 20 samt 22 fot) och är format av Abel Johansson, en känd träbåtsbyggare från Kungsviken

Rånäsjulle 15 har en längd på 4,6 meter och har ett storsegel (bomsegel) och en fock samt fördäck i teak. Äldre båtar är byggda i ek samt furu, saknade ursprungligen motor och var riggade med sprisegel samt fock. 
Rånäsjullen får anses som sjövärdig även om segelegenskaperna på kryss inte är så goda. På öppna vindar går den dock bra.

Allmogebåtar
Johann Viktor Bredt

Johann Viktor Bredt, född 2 mars 1879 och död 12 december 1940, var en tysk politiker.

Bredt blev 1910 professor i stats- och förvaltningsrätt i Marburg, och var 1911-18 frikonservativ medlem av Preussens andra kammare. Från 1921 var han medlem av preussiska lantdagen och från 1924 av tyska riksdagen, där han var ledare för Wirtschaftspartei des deutschen Mittelstandes. Bland Bredts skrifter märks Nationalökonoimie des Bodens (1908), Neues evangelisches Kirchenrecht für Preussen (3 band, 1921-22), och Der Geist de deutschen Reichverfassung (1924).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Tyska riksdagsledamöter
Tysklands justitieministrar
Födda 1879
Avlidna 1940
Män
Axel Bredsdorff

Axel Bredsdorff, född 1883 och död 1947, var en dansk konstnär, son till Johan Ulrik Bredsdorff.

Bredsdorff ägande sig främst åt landskapsmåleri samt porträtt, jämte historiska kompositioner med egenartad innebörd.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Danska konstnärer
Födda 1883
Avlidna 1947
Män
Bartholomeus Breenbergh

Bartholomeus Breenbergh eller Breenborch, född omkring 1590, död omkring 1659, var en holländsk konstnär.

Breenbergh slöt sig under studier i Italien till Adam Elsheimers riktning och till Paul Bril och utförde landskap med bibliska och mytologiska scener, av vilka flera finns i Kassel, en del i Amsterdam, Dresden och Köpenhamn. Två ruinlandskap av Breenbergh finns på Nationalmuseum i Stockholm. En liten signerad tavla, föreställande Faraos dotter finnande Moses finns på Hallwylska museet.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar 
 
 

Nederländska landskapsmålare
Nederländska målare under 1600-talet
Födda 1590-talet
Avlidna 1650-talet
Män
Svensk uppslagsbok
Erik Lund (arkitekt)

Erik Lund, född 26 mars 1890 i Stockholm, död 19 oktober 1964 i samma stad, var en svensk arkitekt.

Biografi
Lund fick sin utbildning vid Kungliga Tekniska högskolan (KTH) i Stockholm 1918-1920, och vid Kungliga Konsthögskolan (KKH) i Stockholm 1923-1925.

Mellan 1911 och 1920 var Erik Lund anställd vid ett ritkontor i Stockholm. Under 1921 arbetade han som extra arkitekt vid Stockholms stadsplanenämnd. Från 1925 kom Lund att verka som arkitekt och avdelningschef vid Kooperativa Förbundets arkitektkontor (KFAI).

Verk i urval

Flerbostadshus och apotek, Älvdalsvägen 34, Deje, 1937
Konsum självservering, Stortorget, Örebro, 1938
Konsumbutik, Pålsboda, 1939
Konsumbutik i Yxhult
Charkuterifabrik, kv Renen, Borås, 1955

Vidare läsning

Referenser

Externa länkar

Män
Födda 1890
Avlidna 1964
Svenska arkitekter under 1900-talet
Arkitekter från Stockholm
Vistorps socken

Vistorps socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Vistorps distrikt.

Socknens areal är 27,56 kvadratkilometer varav 27,52 land. År 2000 fanns här 64 invånare.  Kyrkbyn Vistorp med sockenkyrkan Vistorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vistorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Vistorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Yllestads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vistorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Vistorps socken ligger sydost om Falköping. Socknen är en mossik skogsbygd med inslag av odlingsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravhögar, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1391 Wistathorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden kan innehålla mansnamnet Viste.

Se även
 Vistorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Vartofta härad
Vistorps församling

Vistorps församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Yllestads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1998 annexförsamling i pastoratet Yllestad, Näs och Vistorp som även från 1 maj 1927 omfattade Vartofta-Åsaka församling och Kälvene församling. Församlingen ingick från 1998 till 2002 i Falköpings pastorat och församlingen uppgick 2002 i Yllestads församling.

Kyrkor 
Vistorps kyrka

Se även
Vistorps socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Vistorps landskommun

Vistorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vistorps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Yllestads socken

Yllestads socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Yllestads distrikt.

Socknens areal är 32,11 kvadratkilometer varav 32,10 land. År 2000 fanns här 438 invånare.  Tätorten Kättilstorp samt norr därom sockenkyrkan Yllestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Yllestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Yllestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen utökades 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Yllestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Yllestads socken ligger sydost om Falköping. Socknen är en odlingsbygd på Falbygden med mossar som Ryttarens mosse och med skogsbygd i söder och öster.

Fornlämningar
Boplatser och en gånggrift från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1323 Ylistadhum och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller sta(d), 'ställe, plats'. Förleden kan innehålla mansnamnet Yli(r), 'Skrikhalsen' bildat av 'yla'.

Se även
 Yllestads församling
Ryttarens torvströfabrik

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Vartofta härad
Martti Peitso

Martti Samuli Peitso, född 24 augusti 1924 i Brahestad, död 4 december 1994, var en finländsk skulptör.

Martti Peitso utbildade sig bland annat som assistent till Wäinö Aaltonen 1950-54. 
I Sverige är Martti Peitso främst känd för monumentet över 1600-talsbergsmannen Mattes Simonsson, "Suder Mattes", på Sjösta minneskulle  vid Dalkarlssjön, sydväst om Lesjöfors.

Offentliga verk i urval
Suder Mattes, bronsskulptur över bergsmannen Mattes Simonsson (1963), Sjösta, Lesjöfors 
 Badande (Kylpijä), utanför Ekåsens sjukhus i Ekenäs
 Byst över John Österholm, 1982, hörnet Stora Kyrkogatan/Strandpromenaden i Ekenäs
 Frihetens flammor, 1966, minnesmärke över 1905 års generalstrejk, Ekenäs
Porträtthuvuden i Västanfjärds bibliotek

Källor
Tommy Andersson: Suder Mattestatyn på Filipstads Gilles webbplats

Noter

Finländska skulptörer
Personer från Brahestad
Födda 1924
Avlidna 1994
Män
Yllestads landskommun

Yllestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Yllestads socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
GPodder

gPodder är ett datorprogram för bland annat GNU/Linux, Windows och Mac OS (samt Nokias mobiltelefoner N800 och N900) och fungerar som en hanterare för poddradiokanaler. Programmet är GNU GPL-licensierat och är således fri programvara. Programmets senaste stabila utgåva är version 2.9 och utgavs i oktober 2010. gPodder är skrivet i Python, och utvecklas av the gPodder Team, som leds av Thomas Perl.

Referenser

Externa länkar
 gPodders webbplats 

Fria mediespelare
Sendmail

Sendmail är en mångsidig e-postserver, som länge dominerade e-postutbytet på Internet. Fortfarande har sendmail en mycket stor marknadsandel.

Sendmail utvecklades ur delivermail, utgivet 1979. Då ARPANET övergick till TCP/IP 1982 och SMTP och DNS infördes kom delivermail att utvecklas till sendmail. Både delivermail och sendmail skrevs av Eric Allman.

Då Allman som student vid Berkeley-universitetet var maskinerna vid universitetet kopplade till både ARPANET och UUCP-nätverket och sammankopplade via ett eget nätverk. Alla tre nätverken hade e-postfunktionalitet, men det fanns inget program som kunde förmedla e-post mellan nätverken. UUCP var mycket svagt reglerat, vilket förutsatte stor flexibilitet av det som skulle bli först delivermail och sedan – då förändringarna blev för snabba för det programmet – sendmail.

Sendmail ingick i BSD 4.1c utgiven 1983, den första BSD-versionen som stödde TCP/IP.

På 1990-talet var Sendmail den helt dominerande serverprogramvaran för e-post. Säkerhetsproblem ledde till att en rad alternativ utvecklades och 2001 hade andelen offentliga e-postservrar på Internet som använde Sendmail sjunkit till 42 %. Andelen fortsatte sjunka, trots förbättrad säkerhet, och var 2007 30 %.

Många av alternativen till Sendmail för Unix-liknande system kom att fortsätta att använda konventionerna från Sendmail, för att program skrivna för denna server inte skulle upphöra fungera. Så skickar till exempel många program sin e-post genom ”programmet” /usr/lib/sendmail, som i de flesta system endast är en länk till den riktiga e-postservern.

Källor 
 Artikeln Sendmail i engelskspråkiga Wikipedia, versionen från den 5 oktober 2010 kl. 16.41
 Bryan Costales och Eric Allman: Building, Installing, and Administering Sendmail, 3 upplagan 2002

Fria e-postprogram
Fria serverprogram
Näs socken, Västergötland

Näs socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Näs distrikt.

Socknens areal är 8,99 kvadratkilometer varav 8,98 land. År 2000 fanns här 97 invånare.  Sockenkyrkan Näs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Näs församling och för de borgerliga frågorna bildades Näs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Yllestads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Näs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Näs socken ligger sydost om Falköping. Socknen är en odlingsbygd.

Fornlämningar
Fem gånggrifter från stenåldern är funna och en hällkista nu borttagen. Från järnåldern finns gravar och stensättningar. En runristning finns på kyrkogården

Namnet
Namnet skrevs 1299 Näsi och kommer från kyrkbyn och innehåller näs i betydelsen 'i sankmark framskjutande terrängparti'.

Se även
 Näs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Vartofta härad
Näs landskommun, Skaraborgs län

Näs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Näs socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vartofta landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Se även
 Näs landskommun, Gotland
 Näs landskommun, Jämtland

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Näs församling, Skara stift

Näs församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Yllestads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1998 annexförsamling i pastoratet Yllestad, Näs och Vistorp som även från 1 maj 1927 omfattade Vartofta-Åsaka församling och Kälvene församling. Församlingen ingick från 1998 till 2002 i Falköpings pastorat och uppgick 2002 i Yllestads församling.

Kyrkor 
Näs kyrka

Se även
Näs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Mauricio Victorino

Mauricio Bernardo Victorino Dansilo, född 11 oktober 1982 i Montevideo, är en uruguayansk fotbollsspelare. Han spelar främst som försvarare. Han har spelat för Uruguays landslag och var med och representerade sitt land i Världsmästerskapet i fotboll 2010 i Sydafrika.

Han är brorson till den före detta Nacionalspelaren Waldemar Victorino som spelade för landslaget när de vann Mundialito 1980.

Klubbstatistik 

Senast uppdaterad: 2 mars 2011

Källor

Uruguayanska fotbollsspelare
Uruguayanska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Club Nacional de Football
Spelare i Tiburones Rojos de Veracruz
Spelare i CF Universidad de Chile
Spelare i Cruzeiro EC
Spelare i Sociedade Esportiva Palmeiras
Spelare i Club Atlético Independiente
Spelare i Cerro Porteño
Spelare i Danubio FC
Spelare i Primera División de Uruguay
Spelare i Liga MX
Spelare i Primera División de Chile
Spelare i Campeonato Brasileiro Série A
Spelare i Primera División de Argentina
Spelare i Primera División de Paraguay
Spelare i VM i fotboll 2010
Spelare i Copa América 2011
Spelare i Copa América Centenario
Födda 1982
Levande personer
Män
Auckland (olika betydelser)

Auckland kan syfta på:

 Auckland (region) – en administrativ region i Nya Zeeland
 Auckland –  Nya Zeelands största storstadsområde
 Auckland City – en kommun i storstadsområdet Auckland
 Auckland (provins) – en före detta administrativ provins i Nya Zeeland 1853–1876
 Auckland Island (Aucklandöarna) – huvudön i ögruppen Aucklandöarna
 Mount Auckland – äldre engelsk benämning på Sydkoreas högsta berg, Halla-san

Personer
 William Eden, 1:e baron Auckland (1745–1814), en brittisk statsman
 George Eden, 1:e earl av Auckland (1784–1849), en brittisk statsman
 Robert John Eden, 3:e baron Auckland (1799–1870), en brittisk präst

Se även
 Aukland – flera
Hångsdala socken

Hångsdala socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Hångsdala distrikt.

Socknens areal är 10,07 kvadratkilometer varav 10,06 land. År 2000 fanns här 107 invånare.  Kyrkbyn Hångsdala med sockenkyrkan Hångsdala kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hångsdala församling och för de borgerliga frågorna bildades Hångsdala landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2002 i Valstads församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hångsdala, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Hångsdala socken ligger öster om Falköping. Socknen är en odlingsbygd på Falbygden med höjder som på Gisseberget i nordväst når 328 meter över havet.

Fornlämningar
Lösfynd, tio gånggrifter och en hällkista från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett gravfält och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Hanxdal och kommer från kyrkbyn. namnet kan innehålla hang(er), sluttning syftande på Gisselbergets sydsluttning, alternativt mansnamnet Hång.

Se även
 Hångsdala församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Hångsdala landskommun

Hångsdala landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Hångsdala socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Laurids Bregendahl

Laurids Nørgaard Bregendahl, född 29 augusti 1811 och död 25 juni 1872, var en dansk politiker.

Bregendahl blev overretsassessor i Viborg 1842. 1848 blev han medlem av grundlagsgivande riksförsamlingen och hade därefter säte i Folketinget fram till sin död. Han tillhörde här det nationalliberala partiets västra flygel och ahde goda förbindelser med den bondevänliga vänstern. Tack vare dessa blev han 1859 tingets vicetalman och kort därefter talman, en post han förvaltade fram till 1870, då han fick vika för vänsterns kandidat.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Talmän
Födda 1811
Avlidna 1872
Män
Danska Folketingsledamöter
Fast fashion

Fast fashion är ett segment för modekedjor där man har låga priser, konstanta nyheter och hög omsättningshastighet. 

Svenska modeföretag som ingår i denna grupp är bland andra Gina Tricot och H&M. Det företag som mest förknippas med fast fashion är det spanska modeföretaget Zara. Produktionstiden för ett plagg har där pressats till två veckor från ritbordet till butikerna.

Referenser

Mode
Konfektionsföretag
Östra Gerums socken

Östra Gerums socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Östra Gerums distrikt.

Socknens areal är 8,66 kvadratkilometer varav 8,65 land. År 2000 fanns här 57 invånare.  Sockenkyrkan Östra Gerums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Gerums socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gerums församling och för de borgerliga frågorna bildades Gerums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2002 i Valstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Gerum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Östra Gerums socken ligger öster om Falköping med Gisseberget i öster och Gerumsberget i väster. Socknen är en odlingsbygd på Falbygden med skogsbygd i väster och höjder som på Gerumsberget når 328 meter över havet.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravfält och stensättningar. 1920 påträffades fyndet Gerumsmanteln.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Gerema och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller hem, 'boplats; gård'. Förleden innehåller gere, 'kil, kilformigt stycke, alternativt geir, 'spjut' och sftar på ett kil eller spjutliknande terrängformation.

Se även
 Östra Gerums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Östra Gerums landskommun

Östra Gerums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gerums socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 januari 1886 Gerums landskommun, bytet beslutat 17 april 1885.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Agneta Luttropp

Vera Agneta Luttropp, född 24 februari 1945 i Västerås, Västmanlands län, är en svensk politiker (miljöpartist). Hon var ordinarie riksdagsledamot 2010–2014, invald för Västmanlands läns valkrets.

I riksdagen var hon ledamot i socialutskottet 2010–2014. Hon var även suppleant i socialförsäkringsutskottet, utbildningsutskottet och riksdagens valberedning.

Referenser

Externa länkar 

 MP.se - Agneta Luttropp

Ledamöter av Sveriges riksdag för Miljöpartiet
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Västerås
Födda 1945
Levande personer
Kvinnor
Anders Sellström

Anders Torbjörn Sellström, ogift Lindström, född 19 mars 1964 i Lycksele, Västerbottens län, är en svensk politiker (kristdemokrat), som var riksdagsledamot 2010–2014, invald för Västerbottens läns valkrets, och Europaparlamentariker 2018–2019.

Biografi 
Anders Sellström är son till båtbyggaren Konrad Lindström och bror till Stefan Attefall. Sellström är utbildad civilekonom vid Umeå universitet. Han är gift med Emma Sellström (född 1963).

Sellström var riksdagsledamot 2010–2014. I riksdagen var han ledamot i finansutskottet 2010–2014. Han var även suppleant i civilutskottet och skatteutskottet.

Han utsågs till ledamot i Europaparlamentet från och med 3 oktober 2018 sedan Lars Adaktusson avsagt sig uppdraget efter riksdagsvalet 2018. Sellström avgick från uppdraget 2 juli 2019.

Referenser

Externa länkar 

 Kristdemokraterna.se – Anders Sellström

Ledamöter av Sveriges riksdag för Kristdemokraterna
Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Kristdemokraterna
Ledamöter av Europaparlamentet 2014–2019
Svenska politiker under 2000-talet
Alumner från Umeå universitet
Personer från Lycksele
Födda 1964
Levande personer
Män