kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ärendehanteringssystem

Ärendehanteringssystem, förkortat ÄHS, är informationssystem som skapas för att stödja administration av ärenden i en organisation. Ärenden beskrivs ofta i processmodeller vilka specificerar de olika arbetsuppgifter som skall genomföras från det att ärendet skapas till dess att det betraktas som färdigbehandlat och kan avslutas. Systemet används bl.a. för att bevaka att varje ärende åtgärdas och klarrapporteras i tid. Varje ärende identifieras vanligen med ett unikt referensnummer. 

E-postbaserade ärendehanteringssystem används ofta vid ett företags kundtjänst och andra funktionsadresser som åtgärdas av många handläggare. Systemet lägger då till referensnumret till e-postmeddelandets ärenderubrik, innan meddelandet vidarebefordras till ansvarig handläggare.

Ärendeflöde
Flödet i ett ärende kan beskrivas ur tre perspektiv: 

 Kontrollflöde. I ett kontrollflöde specificeras arbetsuppgifter samt deras inbördes ordning.
 Dataflöde: I ett dataflöde specificeras vilken data som insamlas, transformeras och transporteras mellan olika arbetsuppgifter. 
 Resursflöde: I ett resursflöde specificeras vem eller vilka som kan eller har ansvar för att utföra olika arbetsuppgifter.

Teorier
Teorier som Petrinät, ändliga automater och processalgebra har använts som grund vid uppbyggandet av olika ärendehanteringssystem.

I ett ärendehanteringssystem är det också viktigt att kunna specificera hur diverse undantag från normala flöden skall hanteras. Tidiga ärendehanteringssystem krävde att all undantagshantering specificerades i en processmodell. Detta ledde till invecklade modeller samt stela och oflexibla system då det var svårt att i förväg förutse alla möjliga undantag. Det utgjorde en huvudkritik mot denna typ av system. 

För att bemöta denna kritik, har man i vissa moderna ärendehanteringssystem börjat hålla isär undantagshanteringen och dess specifikation från den ideala processmodellen. För varje arbetsuppgift specificeras det hur de kända undantagen skall hanteras. Varje undantagshanteringsspecifikation betraktas då som en självständig mini-process som anropas endast när det respektive undantaget uppstår. När nya undantag identifieras kan motsvarande mini-processer bara läggas till utan att huvudmodellen ändras.

Forskning
Inom programvaruutveckling bedrivs aktiv forskning på ärendehanteringssystem för buggar. Exempel på forskning är förbättrade sökfunktioner, duplikatdetektering av buggrapporter och maskininlärning för automatisk prioritering, identifiering programvarukomponent och tilldelning av lämplig utvecklare.

Se även
 Felrapporteringssystem

Affärssystem
Sörmlands museum

Sörmlands museum är ett regionalt museum med kulturhistorisk inriktning i Södermanlands län. Sörmlands museum är en del av Region Sörmland.

Historik 
Den drivande kraften bakom tillkomsten av Föreningen Södermanlands länsmuseum 1913 var läroverksadjunkten Martin Nilsson. Efter att han blev intendent för museet 1916, växte samlingarna hastigt, och bland annat etablerade han kontakter med antikhandlare.

Museets verksamhet nådde drygt 251 000 besökare/deltagare 2012. Museets hade i utställningar, program och pedagogik över 122 000 besökare/deltagare. Till denna siffra ska läggas alla de som museet når genom utomhusutställningar av olika slag, som till exempel ”Historien i Sörmland”. På webben hade museet drygt 129 000 besökare. 

Museet omsätter kring 30 miljoner kronor, drygt hälften erhålls genom huvudmannen landstingets anslag. Cirka 15 procent har erhållits genom statens verksamhetsbidrag till regional museiverksamhet. Cirka 30 procent finansieras genom uppdrag och externa projektmedel.  

Den 24 november 2018 invigdes de nya lokalerna för Sörmlands museum i Nyköpings västra hamn. Det nya länsmuseet omfattar 13 000 kvadratmeter och innehåller samlingar med fler än 70 000 föremål, över en miljon fotografier, bibliotek, konsertsal, föreläsningssalar och verkstäder.

Utställningar finns även i det så kallade Kungstornet i Nyköpingshus. Utöver verksamhet i de fasta lokalerna i Nyköping finns museet också på många andra platser i länet, bland annat genom skyltprojektet ”Historien i Sörmland” som genomförs i samarbete med kommunerna i länet.

Sörmlands museum utsågs 2020 till Årets museum.

År 2021 nominerades museet till European Museum of the Year Award.

Museet gav till och med 2017 ut årsboken Sörmlandsbygden, tillsammans med Södermanlands hembygdsförbund.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 
 Sörmlands museums webbplats

Länsmuseer i Sverige
Kultur i Nyköping
Museer i Södermanlands län
Svenska arkivinstitutioner
Byggnader och anläggningar i Nyköping
Kultur i Södermanland
Kulturhistoriska museer i Sverige
YAWL

YAWL, akronym för Yet Another Workflow Language, är ett språk för affärsprocessmodellering och implementering. Den har en notation som, i likhet med UML 2.0 Aktivitetsdiagram och Business Process Modelling Notation (BPMN), är grafisk. Samtidigt har den en väldefinierad och formell semantik vilket gör att den i likhet med BPEL4WS och XPDL också är exekverbar. 

YAWL började utvecklades 2003 som ett samarbete mellan forskargrupper vid Queensland University of Technology och Eindhoven University of Technology. Forskningsfrågan var att undersöka egenskaper hos existerande ärendehanteringssystem och då särskilt deras stöd för så kallade Workflow Patterns (mönster för ärendehantering). Ett ärendehanteringssystem, kallad YAWL, byggdes för detta i syfte att verifiera ansatsen och detta system har sedermera vidareutvecklats. Under senare år har ett antal industripartner så som InterContinental Hotels Group och first:telecom medverkat i vidareutvecklingen. YAWL är numera tillgängligt med öppen källkod och licensierat enligt LGPL. 

Den underliggande teorin i YAWL är inspirerad av Petrinät och är formellt sett en tillståndsövergångsmaskin (Labelled transition system). Konstruktörerna har utgått från Petri nät-teorin och till denna tillagt tre, för affärsprocessdomänen väsentliga, konstruktioner. Dessa är OR-sammanslagning (OR-join), annulleringsområden (cancellation sets) samt flerförekomst aktiviteter (multi-instance activities). 

En av fördelarna med en väl definierad och formell semantik har varit att olika verifikationsmekanismer har kunnat implementerats i YAWL. Det analysverktyg som finns idag kallas WofYAWL. Två andra styrkor av YAWL-systemet är att den erbjuder stöd för undantagshantering samt stöd för dynamiska processer. Stödet för undantagshantering beskrivs med hjälp att en särskild notation som används för att för varje arbetssteg specificera hur undantag eller fel som uppstår under detta arbetssteg skall hanteras. Även denna notation är grafisk. Stödet för dynamiska processer innebär att en process (det vill säga, en specifikation av en ärendehantering) kan förändras under dess exekvering (det vill säga, under hanteringen av en viss instans av ett ärende).

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 SF.net
 Workflow Patterns
 DiveIntoBPM.org BPMN 1.1 Animated Workflow Patterns

Fri programvara och öppen källkod
Gungfly

Gungfly är en matta av levande och döda växter, torv, drivved med mera som flyter på vattnet. Gungfly uppstår ofta som en blandning av vattenväxter och vitmossa, och allteftersom det blir fastare kommer även landväxter att börja växa där. I de flesta fall växer gungfly utåt från stranden men kan sedan lossna och bli flytande fritt i sjön. Oftast kan man gå på ett gungfly, även om man ibland brukar sjunka ner något.

Exempel på gungfly finns i sjön Lundsjön–Dammsjön i Nacka kommun samt Holmtjärnen i Åsele kommun.

Gungfly som metafor 
Som metafor används gungfly ofta för att beskriva en dåligt underbyggd teori eller åsikt.

Se även 
 Flytande ö

Referenser 

Limnologi
Ekologi
Hippeastrum × johnsonii

Hippeastrum × johnsonii är hybrid i familjen amaryllisväxter mellan H. reginae och H. vittatum. Det finns flera kloner av hybriden och vissa har fått egna namn. Det är dock ingen som med säkerhet kan identifiera dem idag och det är kanske bäst att betrakta H. ×johnsonii som en sort-grupp.

Beskrivning
En flerårig ört med lök. Bladen är bandlika och gröna. Blomstängeln blir ca 40 cm lång, den är ihålig och bär 4-5 blommor. Hyllebladen är röda med en vit mittrand.

Etymologi
Artepitetet johnsonii är efter Mr. Johnson som först gjorde korsningen.

Historia 
Mr. Johnson från Prescot i England var den förste som lyckades med korsningen. 1799 fick han fram en livskraftig sort med relativt små, fast eleganta blommor, röda med vit mittrand.

Odling
Amaryllis behöver en ljus placering med skydd för direkt solljus.
Efter blomningen ökas vattningen och jorden bör endast torka ut något mellan vattningarna. Ge regelbunden näring under hela tillväxtperioden. I september-oktober är det dags att sluta vattna. De flesta sorter vissnar då ner helt och skall inte vattnas igen förrän blomknopparna visar sig. Då endast sparsamt tills knopparna är klara för blomning. Under tillväxtperioden ca 20°C medan de gärna vilar något svalare. Dock inte lägre än 12°C då röta lätt uppstår.

Sorter
Flera sorter har namngivits, men det är idag ingen som med säkerhet kan identifiera dem. En var 'Carnarvonia' (Tyskland 1854) - H. × johnsonii × H. vittatum. Det är osäkert om sorten finns i odling. Den hade röda blommor och ett vitt mittband som gick ända ut till hyllebladsspetsarna.
Ursprungsplantan från Johnson hade röda blommor med en vit mittstrimma från basen till ca halva hyllebladet.

'Ackermannii' (H. aulicum × H. ×johnsonii). Livskraftig hybrid med breda, glänsande gröna blad. Blomstjälk 50 cm. Blommor stjärnformade, röda med ett vitt stjärnmönster.

Synonymer
Amaryllis brasiliensis DC., 1816 nom. illeg.
Amaryllis carnarvonia DC., 1825-27
Amaryllis johnsonii Bury
Amaryllis regia-vittata hort.
Hippeastrum regio-vittatum hort.

Referenser
Synge, P.M. (1961). Collins Guide to Bulbs. . 
Walters, S.M. (1986). The European Garden Flora, Vol. 1. Pteridophyta; Gymnospermae; Angiospermae — Alismataceae to Iridaceae. . 

Amaryllisväxter
Hi Växtindex
Krukväxter
Hippeastrum
Sture Almerud

Sten Sture Almerud, född 21 januari 1928 i Östersund, död 24 november 2006 i Upplands Väsby, var en svensk jurist. Han var bror till Bertil Almerud.

Almerud var uppvuxen och gick i skola i Östersund. Han studerade juridik vid Uppsala universitet, där han avlade juris kandidatexamen 1954. Almerud genomförde tingstjänstgöring i Härnösand 1954–1956. Han blev fiskal i Svea hovrätt 1957 och var därefter vattenrättssekreterare i Östersund 1958–1962. Almerud blev assessor i hovrätten 1964 (adjungerad ledamot 1962). Han var tillförordnad rådman i Umeå rådhusrätt 1964–1966 och biträdande vattenrättsdomare i Vänersborg 1967–1968. Almerud var ordförande i hyresnämnderna i Stockholms, Uppsala och Gotlands län 1969–1972 och ställföreträdande ordförande och ordförande på avdelning i koncessionsnämnden för miljöskydd 1972–1993. Han blev hovrättsråd i Svea hovrätt 1976.

Källor

Noter 

Svenska hovrättsråd
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska jurister under 1900-talet
Personer från Östersund
Födda 1928
Avlidna 2006
Män
Torgil Ekman

Torgil Ekman, född 11 december 1935, datalog och läroboksförfattare.

Torgil Ekman var universitetslektor i datavetenskap vid Lunds universitet. 

Från hösten 1958 samarbetade han med Carl-Erik Fröberg kring den helt nya SMIL (SifferMaskinen i Lund), som var den första datorn i Lund och bland de allra första i Sverige.

Torgil Ekman utförde tillsammans med Leif Robertsson, ett pionjärarbete vid framtagning av en Algol-kompilator (Algol 60) för SMIL, som påbörjades med en studieresa i Köpenhamn hos Peter Naur i februari 1959 där han fick tillgång till en tidig version av Algol 60-specifikationen. För att få kompilatorn att fungera fick Ekman övertyga Kjell Jönsson lägga till nya instruktioner för det så kallade "80-hoppet" i SMIL. Instruktionen användes för att hämta parametrar till funktionsanrop. Det första testprogrammet var skrivet av Sten Henriksson och utförde integration med Simpsons regel. Kompilatorn blev klar i februari 1962. Det blev därmed betydligt enklare att använda denna tidiga dator. 

Han intog också en ledande roll vid uppläggning av kurser i programmering inom civilingenjörsutbildningen som startade vid LTH i Lund under 1960-talet. Med stort engagemang arbetade han med denna utbildning under fyra decennier. 

I detta sammanhang skrev han själv och medarbetade i ett antal läroböcker inom datautbildningen, t.ex. för programmeringsteknik och programspråk som Algol, COBOL, Fortran och Pascal. Dessa böcker fick stor spridning och användes i utbildningen på många universitet och högskolor, även utomlands.

Bibliografi i urval 
 Lärobok i Algol (med Carl-Erik Fröberg, 1964)
 Lärobok i COBOL (med Anna Lysegård (pesudonym för Kenneth Nilsson), 1966)
 Data för skolan: numeriska metoder, datamaskiner och programmering (med Carl-Erik Fröberg, 1969)
 Assembler för UNIVAC 1108 (med Anna Lysegård (pesudonym för Kenneth Nilsson), 1971)
 Numerisk analys: allmän kurs (med Bengt-Erik Bengtsson, 1976)
 Programmering i Standard Fortran (med Göran Eriksson, 1976)
 Programmering i Algol 60 (1977)
 Programmering i Fortran 77 (med Göran Eriksson, 1979)
 Pascal för dig som (tror att du) kan programmera (med Jan Karlsson, 1981)
 Programmering och datastrukturer med Pascal (med Jan Karlsson, 1982)
 Numeriska metoder på dator och dosa (1987)
 Modern programmering i Pascal (1992)
 Problemlösning och algoritmer med Pascal (1997)

Källor 

Lundensisk dator- och nätverkshistoria

Externa länkar 
 SMIL 50 år - jubileumsseminarium, 16 oktober 2006

Svenska dataloger
Personer verksamma vid Lunds universitet
Födda 1935
Män
Levande personer
Osama (elefant)

Osama var en indisk elefanthane i norra Sonitpur, i Assam i Indien, som troddes ha dödat 14 människor under 2005-2006. Elefanten var uppkallad efter Osama bin Laden och liksom denna visat sig vara duktig att hålla sig undan förföljare. Djuret var tre meter högt och utan betar när det dödades den 16 december 2006. Befolkningen fruktar hämndaktioner från elefantens släkt.

Berömda elefanter
Friedrich Ebert-stiftelsen

Friedrich Ebert-stiftelsen (tyska: Friedrich-Ebert-Stiftung) med huvudsäte i Berlin och med anor från 1925, är  tyska socialdemokratin närstående stiftelse och tankesmedja, som kan beskrivas som en blandning av samhällsvetenskapligt forskningsinstitut, bildningsförbund typ ABF och internationell biståndsinstitution typ Palmecentret. Stiftelsen är döpt efter Friedrich Ebert, som var Weimarrepublikens förste  president.

År 2006 öppnade Friedrich Ebert-stiftelsen, som finns representerad över hela världen, i Stockholm öppnat sitt 101:a kontor för de nordiska länderna.

Friedrich-Ebert-Stiftung förbjöds av nazisterna 1933, men öppnades åter 1947.

Externa länkar 
 Stiftelsens webbplats

Organisationer bildade 1925
Organisationer i Tyskland
Tankesmedjor
Hans Isaksson (förläggare)

Hans Isaksson, född 25 maj 1942 i Solna församling i Stockholms län, död 22 februari 2015 i Katarina församling i Stockholm, var en svensk litteraturvetare, redaktör och förläggare.

Isaksson var son till civilingenjören och företagsledaren David Isaksson och författaren Ulla Isaksson, ogift Lundberg. Efter studentexamen och akademiska studier i Stockholms blev han filosofie kandidat där 1967. Han disputerade på en avhandling om Lars Gyllensten 1974 och var under många år förläggare på Albert Bonniers förlag. Han var redaktör för Bonniers litterära magasin 1976–1985 samt ansvarig utgivare för samma tidskrift 1978–1990. Isaksson har skrivit en biografi om Werner Aspenström.

Hans Isaksson var från 1970 till sin död gift med psykologen Anna-Lena Hässler (född 1942), dotter till bokbindarmästaren Edvard Hässler och Greta, ogift Eriksson.

Bibliografi

Källor

 Dödsannons - Dagens Nyheter & Svenska Dagbladet

Externa länkar
 

Födda 1942
Avlidna 2015
Svenska förläggare
Män
Personer från Solna socken
Salamanderfiskar

Salamanderfiskar (Porolepiformes) är en ordning  fossil i underklassen lobfeniga fiskar ("kvastfeningar") som levde under Devon.

Namnet introducerades av den svenske paleontologen Erik Jarvik och kommer av Jarviks uppfattning att salamandrarna skulle ha uppstått ur denna fiskgrupp, medan övriga landryggradsdjur ansågs härstamma från de så kallade grodfiskarna (Osteolepiformes). De senare anses numera verkligen inkludera landryggradsdjurens förfäder, medan "salamanderfiskarna" i själva verket är närmast släkt med lungfiskarna och inte har gett upphov till salamandrar eller några andra landryggradsdjur. 
Jarvik hävdade att salamanderfiskarna hade inre näsborrar (choaner), något som under 2000-talet visats vara baserat på fossila artefakter. Jarviks teori om polyfyletiska landryggradsdjur vann aldrig internationellt erkännande, men presenterades flitigt som den rådande uppfattningen i svenska uppslagsböcker från 1900-talets andra hälft, såsom "Djurens värld" från 1960-talet.

Utbredning 
Av släktena förekom Holoptychius i nuvarande Europa (påträffad i Belgien, Norge och Ryssland) samt nuvarande Nordamerika (Quebec i Kanada och Pennsylvania i USA), Holoptychius i nuvarande USA (Ohio och Pennsylvania) samt Laccognathus endast  i en gruva i Zjeleznogorsk, Kursk oblast i Ryssland.

Källor

Bokkällor 
 Clement, G., 2001. Evidence for lack of choanae in the Porolepiformes. Journal of Vertebrate Paleontology, 21: 795–802.
 Hanström, Bertil (redaktör). 1962. Djurens Värld -en populärvetenskaplig framställning av djurens liv. Band 6, Fiskar; Band 7, Grod- och Kräldjur.
 Janvier , P., Early vertebrates. Oxford science publications. 1996, Oxford, New York: Clarendon Press; Oxford University Press.
 Jarvik, Erik. 1959. De tidiga fossila ryggradsdjuren. Svensk naturvetenskap 1959, s. 5-80. Naturvetenskapliga forskningsrådet.
 Jarvik, Erik. 1980. Basic structure and evolution of vertebrates. Vol. 1-2. Acedemic Press (London).

Referenser 

Förhistoriska fiskar
Lobfeniga fiskar
Linda Olsson (författare)

Linda Olsson, född 1948 i Stockholm, är jurist och författare. 

Olsson är uppvuxen i södra Stockholm, i Årsta. Hon gick på gymnasiet på Södra Latin, tog en jur.kand. vid Stockholms universitet och har även studerat vid Victoria University, Nya Zeeland.

Hon är bosatt i Auckland i Nya Zeeland sedan 1990 och har rönt framgångar med sin debutroman Let me sing you gentle songs. Boken finns översatt till svenska med titeln Nu vill jag sjunga dig milda sånger och kom ut 2006. Romanen är utgiven i USA 2007 under titeln Astrid and Veronika.

Sommaren 2006 var hon en av sommarvärdarna i Sveriges Radio P1.

Linda Olsson är gift och har tre barn.

Bibliografi 
2006 – Nu vill jag sjunga dig milda sånger
2008 – Sonat till Miriam
2011 – Det goda inom dig
2014 – I skymningen sjunger koltrasten
2015 - Ingenting är glömt (under pseudonymen Adam Sarafis tillsammans med författaren Tom Sainsbury)
2016 - En syster i mitt hus
2019 - Hamilton Beach

Priser och utmärkelser 
2006 – BMF-plaketten för Nu vill jag sjunga dig milda sånger

Referenser

Externa länkar
 Författarpresentation hos Albert Bonniers Förlag
 https://web.archive.org/web/20090416200943/http://www.lindaolsson.net/

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Sommarvärdar 2006
Sommarvärdar 2009
Födda 1948
Kvinnor
Levande personer
Författare från Stockholm
Alumner från Stockholms universitet
Alumner från Victoria University of Wellington
Primatologi

Primatologi är studiet av icke-mänskliga primater. Ämnet är tvärvetenskapligt, och överlappar zoologi, antropologi och psykologi. Inom primatologin studeras såväl primaters språk, psykologi och vanor, som för-apors anatomi. Primatologin är fruktbar för förståelsen av vad i människors beteenden, kultur och kommunikation som är naturligt och vad som är konstruerat.

Några kända primatologer 
Jeanne Altmann
Clarence Ray Carpenter
Frans de Waal
Linda Marie Fedigan
Dian Fossey
Jane Goodall
Birutė Galdikas
Alison Jolly
Masao Kawai
Nadezhda Ladygina-Kohts
John R. Napier
Craig Stanford 
Robert Sapolsky 

Zoologi
Psykologi
Mito Hollyhock

Mito HollyHock (水戸ホーリーホック) är ett fotbollslag från Mito (Ibaraki prefektur), Japan. Laget spelar för närvarande (2020) i den näst högsta proffsligan J2 League.

Placeringar tidigare år
 1993 - 1999 Deltog ej

Spelartrupp
Aktuell 23 april 2022

Tidigare spelare

Marcus Tulio Tanaka
Takayuki Suzuki
Kota Yoshihara
Daisuke Ichikawa
Tsukasa Shiotani
Yu Kobayashi
Sérgio Luiz Donizetti
Francisco Fernández
Nguyễn Công Phượng

Referenser

Noter 

Fotbollsklubbar i Japan
Sportklubbar bildade 1990
WP:Projekt Japan
Giovanni Falcone

Giovanni Falcone, född 18 maj 1939 i Palermo, död 23 maj 1992 i Capaci nära Palermo, var en italiensk domare som specialiserade sig på maffiarelaterad brottslighet.

Biografi 
Falcone är mest känd för att ha varit en av huvudorganisatörerna bakom den så kallade Maxirättegången (italienska Maxiprocesso) som inleddes den 10 februari 1986 och avslutades den 16 december 1987. Av de 474 mafiosi som blev åtalade fälldes 360. Mycket av bevisningen i rättegången grundades på Tommaso Buscettas vittnesmål. Buscetta var den första sicilianska mafioson som blev informatör åt polisen. Falcone var den som Buscetta föredrog att prata med beträffande maffians hemligheter och detta skall ha berott på att han var den enda av poliserna och domarna som behandlade Buscetta med respekt.

Falcone dödades tillsammans med sin fru Francesca Morvillo (hon var också domare) och tre poliser, Rocco Dicillo (30), Antonio Montinaro (39) och Vito Schifani (27), i Capaci på motorvägen mellan Palermo International Airport och Palermo den 23 maj 1992. Bilen de färdades i sprängdes av en bomb som hade placerats vid vägen. När bilen passerade över bomben åkte bilen med en uppskattad hastighet av 160 km/h.

Bombdådet organiserades av Salvatore Riina som en hämndaktion för alla de mafiosi som blivit dömda på grund av Falcone. Riina greps tillsammans med Giovanni Brusca för mordet på Falcone och avtjänar livstids fängelse. Giovanni Brusca erkände att det var han som hade detonerat bomben vid vägen.

Palermos flygplats är numera känd som Falcone-Borsellino Airport för att hedra Giovanni Falcone och Paolo Borsellino. Borsellino var domare och nära vän till Falcone och mördades i ett bombdåd.

I juli 2023 dömde en appellationsdomstol i Italien Matteo Messina Denaro till livstids fängelse för hans inblandning i mordet på åklagaren Giovanni Falcone och hans kollega Paolo Borsellino.

Litteratur 
 Fava, Claudio, Cinque delitti imperfetti: Impastato, Giuliano, Insalaco, Rostagno, Falcone. Milano: Mondadori 1994.
 Fondazione Giovanni Falcone, Giovanni Falcone: interventi e proposte (1982–1992). Firenze: Sansoni 1994.
 Galluzzo, Lucio, Obiettivo Falcone. Napoli: Pironti 1992.
 La Licata, Francesco, Storia di Giovanni Falcone. Milano: Rizzoli 1993.
 Lodato, Saverio, Ho ucciso Giovanni Falcone: la confessione di Giovanni Brusca. Milano: Mondadori 1999.
 Monti, Giammaria, Falcone e Borsellino: la calunnia il tradimento la tragedia. Roma: Editori Riuniti 1996.
 Muhm, Raoul & Caselli, Gian Carlo, Il ruolo del Pubblico Ministero – Esperienze in Europa. Manziana: Vecchiarelli Editore 2005.
 Padovani, Marcelle & Falcone, Giovanni, Cose di Cosa Nostra. Milano: Rizzoli 1991.
 Rossi, Luca, I disarmati: Falcone, Cassarà e gli altri. Milano: Mondadori 1992.

Referenser 

Födda 1939
Avlidna 1992
Män
Italienska domare
Personer som blivit mördade i Italien
Personer från Palermo