kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gulpannad parakit

Gulpannad parakit (Cyanoramphus auriceps) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Gulpannad parakit är en liten (25 cm) lysande grön papegojfågel. Kroppen är gulgrön och hjässan gul. Ett rött band syns från pannan till näbben, liksom röda fläckar på flankerna. Vingtäckarna är violblå. Liknanden rödpannad parakit har röd hjässa och rött band från näbben till bakom ögat. Lätet är ett snabbt och ljust tjatter.

Utbredning och status 
Fågeln är endemisk för Nya Zeeland. IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Nya Zeeland
Norfolkparakit

Norfolkparakit (Cyanoramphus cookii) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer enbart på Norfolkön. Vissa behandlar den som underart till rödpannad parakit (Cyanoramphus novaezelandiae).

Status 
IUCN erkänner den inte som god art och bedömer därför inte formellt dess hotstatus.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar James Cook (1728-1779).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Asiatiska och australiska papegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Norfolkön
Chathamparakit

Chathamparakit (Cyanoramphus forbesi) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Chathamparakiten är en 23 cm lång papegojfågel med lång stjärt. Fjäderdräkten är övervägande grön med ett karmonsinrött band i pannan och guldgult på främre delen av hjässan. Honan är något mindre än hanen med proportionellt mindre näbb. Den lokala underarten av rödpannad parakit har rött på framhjässan.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart i ögruppen Chathamöarna (Mangere Island och Little Mangare). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Henry Ogg Forbes (1851-1932), skotsk botaniker, entolog och upptäcktsresande i Ostindien och Nya Guinea.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Chathamöarna
Orangepannad parakit

Orangepannad parakit (Cyanoramphus malherbi) är en akut utrotningshotad papegojfågel som förekommer i Nya Zeeland.

Utseende 
Orangepannad parakit är en 23 cm lång, lysande blågrön papegojfågel med ett diagnostiskt orangefärgat band i pannan och likfärgade fläckar på sidan av övergumpen. Honan är något mindre med proportionellt mindre näbb.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i nothofagusskogar på norra delen av Sydön i Nya Zeeland. Vissa behandlar mindre antipodparakit (Cyanoramphus hochstetteri) som underart till orangepannad parakit.

Status 
IUCN kategoriserar arten som akut hotad.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 malherbi Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Sydön, Nya Zeeland
Rödpannad parakit

Rödpannad parakit (Cyanoramphus novaezelandiae) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Den delas in i tre underarter:
 Cyanoramphus novaezelandiae cyanurus: förekommer på Kermadecöarna.
 Cyanoramphus novaezelandiae novaezelandiae: förekommer på Nordön, Sydön, Stewart Island och Aucklandöarna (Nya Zeeland).
 Cyanoramphus novaezelandiae chathamensis: förekommer på Chathamöarna.

Status 
Sedan 2014 behandlar Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN nyakaledonienparakit (C. saisseti), norfolkparakit (C. cookii) och mindre antipodparakit (C. hochstetteri) som underarter till rödpannad parakit. Därmed gäller hotkategoriseringen livskraftig alla tre arter sammantaget. Även de utdöda arterna lordhoweparakit (C. subflavescens) och macquarieparakit (C. erythrotis) behandlas som en del av rödpannad parakit.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Raiateaparakit

Raiateaparakit (Cyanoramphus ulietanus) är en utdöd fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Fågeln förekom tidigare på Raiatea (östra Sällskapsöarna). Den är försvunnen och rapporterades senast 1773. IUCN kategoriserar arten som utdöd.

Noter

Externa länkar 

Östpapegojor
Fåglar i oceaniska regionen
Större antipodparakit

Större antipodparakit (Cyanoramphus unicolor) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Större antipodparakit är en 32 cm lång, knubbig parakit med nästan helt grön fjäderdräkt. Den är grön på huvud och kropp, medan vingtäckarna och några vingpennor är blå. Rödpannad parakit har röd hjässa och rött i en fläck bakom ögat. Lätet består av olika tjattrande ljud, mörkare än andra Cyanoramphus-arter.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer lokalt på Antipodöarna utanför Nya Zeeland. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Tahitiparakit

Tahitiparakit (Cyanoramphus zealandicus) är en utdöd fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Den förekom tidigare på Sällskapsöarna men är försvunnen, senast rapporterad 1850. IUCN kategoriserar arten som utdöd.

Referenser

Externa länkar 

Östpapegojor
Fåglar i oceaniska regionen
Dubbelögd fikonpapegoja

Dubbelögd fikonpapegoja (Cyclopsitta diophthalma) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Dubbelögd fikonpapegoja är en mycket liten mestadels grön papegoja. I ansiktet syns röda och blå inslag varierande i omfattning efter underart. Hanen har röda kinder. Den skiljs från mindre lorikit genom ljusa vingundersidor och ett gult streck nära vingen som mindre lorikiten saknar. Lätet som vanligen hörs i flykten är ett distinkt och metalliskt "tzeet-tzeet".

Utbredning och systematik 
Dubbelögd fikonpapegoja delas in i åtta underarter med följande utbredning:
 diophthalma-gruppen
 Cyclopsitta diophthalma diophthalma – västpapuanska öarna och västra Nya Guinea
 Cyclopsitta diophthalma aruensis – Aruöarna och allra sydligaste Nya Guinea
 Cyclopsitta diophthalma coccineifrons – östra Nya Guinea öster om Astrolabebukten samt Central Highlands
 Cyclopsitta diophthalma virago – öarna Goodenough och Fergusson i D'Entrecasteauxarkipelagen, 
 Cyclopsitta diophthalma inseparabilis – ön Vanatinai i Louisiadearkipelagen
 Cyclopsitta diophthalma marshalli – nordligaste Queensland på Kap Yorkhalvön.
 Cyclopsitta diophthalma macleayana – nordöstra Queensland från Atherton Tableland till Townsville
 Cyclopsitta diophthalma coxeni – östra Australien i sydöstra Queensland och nordöstra New South Wales

Underarten coccineifrons inkluderas ofta i nominatformen. Det akut hotade taxonet coxeni urskiljs sedan 2014 av vissa auktoriteter som den egna arten Cyclopsitta coxeni.

Levnadssätt 
Dubbelögd fikonpapegoja hittas i regnskog där den hackar ur sitt bo ur träd. Den ses vanligen flyga snabbt över trädtaket eller födosöka anspråkslöst i trädtopparna.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig. Underarten coxeni kategoriseras dock för sig, som akut hotad.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Blåpannad fikonpapegoja

Blåpannad fikonpapegoja (Cyclopsitta gulielmitertii) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Blåpannad fikonpapegoja förekommer på Fågelhuvudhalvön på västra Nya Guinea och på Salawati. Artgränserna mellan den och närbesläktade arter är omdiskuterade. Tidigare behandlades den som en del av ett artkomplex, på svenska kallad orangebröstad fikonpapegoja (C. gulielmitertii). International Ornithological Congress (IOC) urskiljer dock sedan 2023 svartkindad fikonpapegoja (C. melanogenys) och svartpannad fikonpapegoja (C. nigrifrons) som egna arter, varvid gulielmitertii i begränsad mening döptes om till dess nuvarande namn. Denna linje följs här. BirdLife International går steget längre än IOC och urskiljer även "gräddbröstad fikonpapegoja" (C. amabilis) ur nigrifrons.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn är en latiniserad hyllning till Vilhelm III av Nederländerna (1817-1890, kung 1849-1890).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Solfjäderspapegoja

Solfjäderspapegoja (Deroptyus accipitrinus) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Solfjäderspapegojan placeras som enda art i släktet Deroptyus. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 D. a. accipitrinus – förekommer från sydöstra Colombia till Venezuela, Guyana, nordöstra Peru och norra Brasilien
 D. a. fuscifrons – förekommer i Brasilien söder om Amazonfloden (från Pará till norra Mato Grosso) samt eventuellt närliggande Bolivia

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödskuldrad ara

Rödskuldrad ara (Diopsittaca nobilis) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Rödskuldrad ara är en liten ara som lätt kan förväxlas med en stor parakit. Fjäderdräkten är grön bortsett från kontrasterande vit bar hud i ansiktet, blå hjässa och röda skuldror. Näbbfärgen varierar geografiskt, helmörk i norr och ljus undre näbbhalva i söder. Lätet är ett ljudligt raspande.

Utbredning och systematik 
Rödskuldrad ara delas in i tre underarter:
 Diopsittaca nobilis nobilis – förekommer från östra Venezuelas anslutning till Guyanaregionen och norra Brasilien norr om Amazonfloden
 cumanensis-gruppen
 Diopsittaca nobilis cumanensis – förekommer i norra Brasilien söder om nedre Amazonfloden och i nordöstra Brasilien
 Diopsittaca nobilis longipennis – förekommer i sydöstra Peru, nordöstra Bolivia och centrala och sydöstra Brasilien

Sedan 2014 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN cumanensis och longipennis tillsammans som den egna arten "sydlig rödskuldrad ara" (D. cumanensis).

Levnadssätt 
Rödskuldrad ara hittas i savann, palmlundar och ibland även i urbana områden. Den ses vanligen födosöka i par eller små grupper.

Status 
IUCN bedömer hotstatus för underartsgrupperna (eller arterna) var för sig, båda som livskraftiga.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Magellanparakit

Magellanparakit (Enicognathus ferrugineus) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Magellanparakit delas in i två underarter:
 E. f. minor – förekommer i södra Chile (Colchagua till Aysen) och angränsande Anderna i sydvästra Argentina
 E. f. ferrugineus – förekommer i sydbokskogar längst ner i södra Chile och södra Argentina

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Chileparakit

Chileparakit (Enicognathus leptorhynchus) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i låglänta områden i Chile (från Aconcagua söderut till norra Aysen och Chiloé). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Chile
Rödlori

Rödlori (Eos bornea) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Rödlorin är en spektakulärt färgad röd papegoja med orangefärgad näbb, spridda mörkt purpurblå teckningar i vingen, blå undergump och mörk stjärt. Ungfågeln är mer färglös, med mindre inslag av blått. Arten skiljs från blåörad lori genom mindre mörkt inslag på undergumpen samt frånvaro av blå teckningar på kinden. Fågeln är ljudlig, med grova skrin som mestadels avges i flykten.

Utbredning och systematik 
Rödlorin förekommer i östra Indonesien. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Eos bornea bornea – förekommer på södra Moluckerna och Kaiöarna
 Eos bornea cyanonotha – förekommer på Buru (södra Moluckerna)

Levnadssätt 
Rödlori hittas i låglänta områden och lägre bergstrakter. Där ses den bland trädtoppar i skog, mangrove och plantage, i par eller smågrupper.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 bornea-Läten på xeno-canto.org

Endemiska fågelarter i Moluckerna
Fåglar i australiska regionen
Östpapegojor
Svartvingad lori

Svartvingad lori (Eos cyanogenia) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Svartvingad lori är en liten (10 cm) lysande röd papegoja med lång stjärt. Den har en violett fläck på örontäckarna och svart på mantel och vingtäckare. Undersidan av vingen är röd, med en smal svart bakkant och ett gulaktigt band innanför. Det skriande lätet är kraftigare och kortare än det hos regnbågslorikiten.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart på öar i Geelvink Bay utanför nordvästra Nya Guinea. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Svartvingad lori har ett litet utbredningsområde. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust och fångst för burfågelindustrin. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad (NT).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Rödblå lori

Rödblå lori (Eos histrio) är en starkt utrotningshotad papegojfågel som förekommer i sydligaste Filippinerna samt på några öar i angränsande Indonesien.

Utseende och läten 
Rödblå lori är en 31 cm lång, trädlevande papegoja med spektakulär fjäderdräkt. Den är övervägande röd med orangefärgad näbb, med lilablått på hjässan, i ett streck från ögat till manteln, på bröstet och på ryggen. Den är vidare svart på skapularer, "lår" och vingpennor. Stjärten är rödlila. Lätet beskrivs som korta och hårda, tjattrande skrin.

Utbredning och systematik 
Rödblå lori delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Eos histrio challengeri – förekom tidigare på Miangas Island (norra Talaudöarna, utanför sydöstra Mindanao); troligen utdöd
 Eos histrio talautensis – förekommer i Talaudöarna (Karakelong, Salibabu och Kabaruan)
 Eos histrio histrio – förekommer på Sangihe, Siau och Ruangöarna (norr om Sulawesi)

International Ornithological Congress (IOC) inkluderar Underarten talautensis i challengeri. Det är oklart om arten någonsin förekommit på Miangas.

Status 
IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Indonesien
Blåstreckad lori

Blåstreckad lori (Eos reticulata) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln är en endemisk stannfågel på Tanimbaröarna, som tillhör Små Sundaöarna och ligger i Arafurasjön i östra Indonesien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Noter

Externa länkar

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Tanimbaröarna
Blåörad lori

Blåörad lori (Eos semilarvata) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Blåörad förekommer i bergsskogar på ön Seram (södra Moluckerna). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Seram
Violetthalsad lori

Violetthalsad lori (Eos squamata) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Violetthalsad lori är en spektakulärt röd papegoja med djupt purpurblå buk. Fåglar i norra delen av utbredningsområdet har ett karakteristiskt violett halsband som gett arten dess namn, men detta saknas hos sydliga fåglar. Ungfågeln är röd under med lila fjäderkanter. Nordliga fåglar skiljs från tjatterlori genom blå buk, rött och blått på vingarna och det violetta halsbandet. Bland lätena hörs olika ljudliga skrin som återges som "wit!", "kit!", "er!" och "eek!".

Utbredning och systematik 
Violetthalsad lori delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Eos squamata riciniata – norra Moluckerna och Widi
 Eos squamata obiensis – norra Moluckerna (Obi och näraliggande Bisa)
 Eos squamata squamata – Västpapua och på Schildpad Island

Levnadssätt 
Violetthalsad lori hittas i skogar, skogsbryn och plantage i låglänta områden och förberg. Den är flocklevande och ses i par eller grupper i trädtaket.

Status 
Violetthalsad lori har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet anses vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Indonesien
Östpapegojor
Hornparakit

Hornparakit (Eunymphicus cornutus) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Hornparakiten är en 32 cm lång övervägande grön papegojfågel med två spretiga svarta tofsar med röd spets på huvudet. På undersidan är den gulare, liksom på nacken, medan vingar och stjärt är blåaktiga. Den har vidare en röd och svart ansiktsmask. Kontaktlätet fåglar emellan är ett nasalt "kho-khoot". Även olika sorters skrin och kacklande ljud kan höras.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer endast på Nya Kaledonien. Tidigare behandlades den närbesläktade ouvéaparakiten (Eunymphicus uvaeensis) som underart till hornparakit. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Hornparakiten har ett litet bestånd och en världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 5 300–6 000 vuxna individer. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, där kategoriserad som sårbar (VU).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Kaledonien (Grande Terre)
Eunymphicus

Eunymphicus är ett fågelsläkte i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Släktet omfattar numera två arter som enbart förekommer i Nya Kaledonien och närliggande Loyautéöarna:
 Hornparakit (Eunymphicus cornutus)
 Ouvéaparakit (Eunymphicus uvaeensis)

Referenser 

Östpapegojor
Fågelsläkten
Stillahavssparvpapegoja

Stillahavssparvpapegoja (Forpus coelestis) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på torra stränder i västra Ecuador och nordvästra Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Blåögd sparvpapegoja

Blåögd sparvpapegoja (Forpus conspicillatus) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Blåögd sparvpapegoja delas in i tre underarter:
 F. c. conspicillatus - förekommer från tropiska östra Panama till norra och centrala Colombia
 F. c. metae – förekommer i östra Andernas östsluttning från Colombia till västligaste Venezuela
 F. c. caucae – förekommer i sydvästra Colombia väster om Anderna (Cauca och Nariño) samt västra Ecuador

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen 50 000 till en halv miljon vuxna individer.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Mexikansk sparvpapegoja

Mexikansk sparvpapegoja (Forpus cyanopygius) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende 
Mexikansk sparvpapegoja är en liten (13–14 cm) grön papegoja med kort och tvärt avskuren stjärt. Hanen är grön ovan med turkosblått på nedre delen av ryggen, övergumpen, vingtäckarna, yttre armpennorna och undre vingtäckarna. I ansiktet och på undersidan är den ljusare gräsgrön, undertill ibland mer blåaktig. Honan har blått ersatt av gulgrönt. Fågeln av underarten insularis (se nedan) är större med mörkare grön ovansida och mer koboltblå undersidan.

Utbredning och systematik 
Mexikansk sparvpapegoja är som namnet avslöjar endemisk för Mexiko. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Forpus cyanopygius cyanopygius – förekommer i torra västra Mexiko (sydöstra Sonora, Sinaloa, västra Durango och Colima)
 Forpus cyanopygius insularis – förekommer i ögruppen Islas Marías (utanför västra Mexiko)

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som nära hotad (LC). Världspopulationen uppskattas till mellan 20 000 och 50 000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Endemiska fågelarter i Mexiko
Gröngumpad sparvpapegoja

Gröngumpad sparvpapegoja (Forpus passerinus) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Gröngumpad sparvpapegoja är en mycket liten papegoja. Fjäderdräkten är enhetligt limegrön, med ljus näbb och hos hanen blå vingfläckar. Lätet är en blandning av tjattrande, kvittrande och gnisslande ljud.

Utbredning och systematik 
Gröngumpad sparvpapegoja delas in i fem underarter:
 Forpus passerinus cyanophanes – förekommer i torra tropiska norra Colombia
 Forpus passerinus viridissimus – förekommer från nordöstra Colombia till norra Venezuela och Trinidad
 Forpus passerinus passerinus – förekommer i Guyana, Surinam och Franska Guyana
 Forpus passerinus cyanochlorus – förekommer i nordligaste Brasilien (övre Rio Branco, Roraima)
 Forpus passerinus deliciosus – förekommer i nedre Amazonområdet i Brasilien

Levnadssätt 
Gröngumpad sparvpapegoja är en flocklevande fågel som föredrar öppna miljöer. Födan består av frukt, blommor och frön. Den ses vanligen flyga i små, täta flockar som ofta kränger och byter riktning snabbt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen