kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Essunga socken

Essunga socken i Västergötland ingick i Barne härad, ingår sedan 1983  i Essunga kommun och motsvarar från 2016 Essunga distrikt.

Socknens areal är 50,27 kvadratkilometer varav 49,85 land. År 2000 fanns här 2 574 invånare. Tätorten Nossebro med Nossebro kyrka samt orterna Tumleberg, Essunga och Essunga kyrkby med sockenkyrkan Essunga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Essunga församling och för de borgerliga frågorna bildades Essunga landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ombildades 1971 till Essunga kommun som 1974 uppgick i Vara kommun. Området bröts ut därifrån 1983 för att återuppstå som Essunga kommun med något mindre omfång än kommunen hade till 1974. Församlingen utökades 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Essunga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Essunga socken ligger sydväst om Vara kring Nossan. Socknen är odlad slättbygd med inslag av mossar.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar och gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1325 Ässungi och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller troligen ås, 'långsträckt höjd' syftande på en höjd vid kyrkan. Efterleden är inbyggarbeteckningen inge.

Se även
 Essunga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Essunga kommun

Socknar i Barne härad
Fåglums socken

Fåglums socken i Västergötland ingick i Barne härad, ingår sedan 1983  i Essunga kommun och motsvarar från 2016 Fåglums distrikt.

Socknens areal är 22,94 kvadratkilometer varav 22,79 land.  År 2000 fanns här 350 invånare. Kyrkbyn Fåglum med sockenkyrkan Fåglums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

1 januari 1948 (enligt beslut den 20 december 1946) överfördes till Fåglums socken från Lekåsa socken den obebodda fastigheten Bronäset, omfattande en areal 0,001 km² land.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fåglums församling och för de borgerliga frågorna bildades Fåglums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun som 1974 uppgick i Vara kommun. Området bröts ut därifrån 1983 för att återuppstå som Essunga kommun med något mindre omfång än kommunen hade till 1974. Församlingen uppgick 2002 i Essunga församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fåglum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Fåglums socken ligger söder om Vara med Nossan i öster. Socknen är en slättbygd i norr och i söder en kuperad mossrik skogsbygd.

Fornlämningar
Tre hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns en hällristning. Från järnåldern finns stensättningar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1412 Fuglemä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller fågel och hem, 'boplats; gård'.

Se även
 Fåglums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Essunga kommun

Socknar i Barne härad
Fåglums landskommun

Fåglums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Fåglums socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

1 januari 1948 (enligt beslut den 20 december 1946) överfördes till Fåglums landskommun från Lekåsa landskommun den obebodda fastigheten Bronäset, omfattande en areal 0,001 km² land.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Essunga kommun
Kyrkås landskommun

'''Kyrkås landskommun kan avse:
Kyrkås landskommun, Jämtland
Kyrkås landskommun, Västergötland
Kyrkås landskommun, Västergötland

För landskommunen med detta namn i Jämtland, se Kyrkås landskommun, Jämtland.
Kyrkås landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kyrkås socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Essunga kommun
Selma Mahlknecht

Selma Mahlknecht, född 21 mars 1979 i Meran i Sydtyrolen i Italien, är en tyskspråkig författare.

Selma Mahlknecht växte upp i Plaus och har studerat dramaturgi i Wien. Hon bor i Sydtyrolen men har bott kortare perioder i Österrike och Schweiz. Hon skriver dramatik och har publicerat en rad novellsamlingar samt två romaner.

Bibliografi utgivet på svenska 
 Ingen fara 2010

Externa länkar 
 Svenska förlagets presentation
 Sydtyrolska förlagets presentation

Tyskspråkiga författare
Italienska författare
Födda 1979
Kvinnor
Levande personer
Barne-Åsaka församling

Barne-Åsaka församling var en församling i Skara stift och i Essunga kommun. Församlingen uppgick 2002 i Lekåsa-Barne Åsaka församling.

Administrativ historik  
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsaka församling.

Församlingen var till 1 maj 1922 annexförsamling i pastoratet Lekåsa, Essunga, (Barne-)Åsaka, Fåglum och Kyrkås (Sandbäck) för att därefter till 2002 vara annexförsamling i pastoratet Essunga, Lekåsa, Barne-Åsaka, Fåglum och Kyrkås. Församlingen uppgick 2002 i Lekåsa-Barne Åsaka församling.

Kyrkor 
 Barne-Åsaka kyrka

Se även 
 Barne-Åsaka socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Essunga kommun
Barne-Åsaka landskommun

Barne-Åsaka landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Barne-Åsaka socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Essunga kommun
Lekåsa landskommun

Lekåsa landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Lekåsa socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 14 december 1945) överfördes till Elings landskommun de obebodda fastigheterna Västorp 1:9 och Västorp 1:11, omfattande en areal av 0,11 km² land.

1 januari 1948 (enligt beslut den 20 december 1946) överfördes till Fåglums landskommun den obebodda fastigheten Bronäset, omfattande en areal 0,001 km² land.

1 januari 1952 (enligt beslut den 20 oktober 1950) överfördes till Larvs landskommun vissa områden omfattande 2,17 km², varav allt land. Folkmängden i området hade sedan tidigare räknats till Larvs landskommun och församling.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Essunga kommun
Främmestads socken

Främmestads socken i Västergötland ingick i Viste härad, ingår sedan 1983  i Essunga kommun och motsvarar från 2016 Främmestads distrikt.

Socknens areal är 53,94 kvadratkilometer varav 53,66 land. År 2000 fanns här 999 invånare.  Tätorten Främmestad med sockenkyrkan Främmestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Främmestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Främmestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Essunga landskommun som efter inkorporering i Vara kommun 1974 bröts ut till egen kommun Essunga kommun 1983. Församlingen uppgick 2002 i Främmestad-Bärebergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Främmestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Viste härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Främmestads socken ligger väster om Vara kring Nossan. Socknen är odlad slättbygd i nordost och en kuperad mossrik skogsbygd i sydväst.

Fornlämningar
Lösfynd och nio hällkistor från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravfält, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1433 Främistadum och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'boplats, ställe'. Förledens tolkning är oklar.

Se även
 Främmestads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Essunga kommun

Socknar i Viste härad
Bärebergs socken

Bärebergs socken i Västergötland ingick i Viste härad, ingår sedan 1983  i Essunga kommun och motsvarar från 2016 Bärebergs distrikt.

Socknens areal är 25,88 kvadratkilometer varav 25,02 land. År 2000 fanns här 621 invånare.  En del av tätorten Nossebro, byn Bäreberg samt kyrkbyn Bärebergs kyrkby med sockenkyrkan Bärebergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bärebergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Bärebergs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Essunga landskommun som efter inkorporering i Vara kommun 1974 bröts ut till egen kommun Essunga kommun 1983. Församlingen uppgick 2002 i Främmestad-Bärebergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bäreberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Viste härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Bärebergs socken ligger väster om Vara kring Nossan. Socknen är odlad slättbygd kring ån och är i övrigt en mossrik skogsbygd i sydväst.

Fornlämningar
Lösfynd och en hällkista från stenåldern är funna. Från järnåldern finns stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1364 Bärabergh och kommer från kyrkbyn. Efterleden är berg med syftning på höjden där kyrkan ligger. Förleden kan innehålla bäri, 'björn' alternativt namnsnamnet Björn.

Se även
 Bärebergs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Essunga kommun

Socknar i Viste härad
Malma socken, Västergötland

Malma socken i Västergötland ingick i Viste härad, ingår sedan 1983  i Essunga kommun och motsvarar från 2016 Malma distrikt.

Socknens areal är 28,69 kvadratkilometer varav 28,64 land. År 2000 fanns här 306 invånare. Sockenkyrka är från 1868 Fridhems kyrka gemensam för flera socknar och liggande utanför denna socken. Grunden efter den gamla kyrkan är ännu synlig.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Malma församling och för de borgerliga frågorna bildades Malma landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Essunga landskommun som ombildades till Essunga kommun 1971. Efter inkorporering i Vara kommun 1974 bröts den åter ut till den egna kommunen Essunga kommun 1983. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Malma, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Viste härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Malma socken ligger sydost om Grästorp med Nossan i sydväst och Kedumsbergen i öster. Socknen är odlad slättbygd i väster och en kuperad skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar, domarringar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1362 Malma och kommer från gården Malma och innehåller malm, 'sandig eller grusig mark'.

Se även
 Malma församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Essunga kommun

Socknar i Viste härad
Bärebergs landskommun

Bärebergs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Bärebergs socken i Viste härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

I kommunen inrättades 15 februari 1918 Nossebro municipalsamhälle som även hade en del i Essunga landskommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Essunga kommun
Främmestads landskommun

Främmestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Främmestads socken i Viste härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Politik

Mandatfördelning i Främmestads landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Essunga kommun
Malma landskommun, Västergötland

För landskommunen med detta namn i Västmanland, se Malma landskommun.
Malma landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Malma socken i Viste härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län

Indelningar i Essunga kommun
Malma socken

Malma socken kan avse:

Malma socken, Västmanland
Malma socken, Västergötland
Lilla Malma socken i Södermanland, hette Malma socken till 1940
Tanja Langer

Tanja Langer, född 10 september 1962 i Wiesbaden i Tyskland, är en tysk författare.

Tanja Langer växte upp i Wiesbaden. Föräldrarna var flyktingar från Övre Schlesien och bosatte sig i Wiesbaden 1949. Tanja Langer bor i Berlin sedan många år. Hon har arbetat som regissör, journalist och författare, och skrivit ett antal noveller, romaner samt även libretton.

Bibliografi utgivet på svenska 
 Cap Esterel 2010

Externa länkar 
 Svenska förlagets presentation
 Tyska förlagets presentation

Tyskspråkiga författare
Tyska författare
Födda 1962
Kvinnor
Levande personer
Hugo Magnus av Frankrike

Hugo Magnus, född 1007, död 17 september 1025 i Compiègne i departementet Oise, Frankrike, var kung tillsammans med sin far Robert II från 1017 fram till sin död.

Hugo Magnus var Robert II:s äldsta barn med Constance av Arles (Constance de Provence). Constance, som var dotter till greve Guillaume II av Provence, beskrivs som en ambitiös och intrigerande kvinna som gjorde livet besvärligt för Robert II genom att uppmuntra sönerna till uppror mot fadern. 

Den förste av kungen av släkten Capet, Hugo Capet, hade säkrat sin familjs succession genom att kröna sin son, Robert II, till kung och få honom accepterad på tronen. Far och som hade regerat tillsammans till Hugo Capets död. Robert hade därför beslutat att göra samma sak med sin son så snart denne var gammal nog. Hugo Magnus kröntes därför till kung den 9-19 juni 1017 och regerade sedan tillsammans med fadern.
Senare revolterade han dock mot fadern.

Hugo Magnus dog - 18 år gammal - i Compiègne 1025, sannolikt efter ett fall från en häst medan han förberedde sig för ett uppror mot fadern.
 Som kung av Frankrike borde han ha kallats Hugo II, men har sällan benämnts så.

Hugo Magnus var inte gift. Hugo Magnus halvbror, hertigen av Bourgogne blev kung av Frankrike 1031 som Henrik I av Frankrike (franska: Henri Ier).

Noter 

Födda 1007
Avlidna 1025
Män
Huset Capet
Frankrikes regenter
Tom Bosley

Thomas Edward "Tom" Bosley, född 1 oktober 1927 i Chicago, Illinois, död 19 oktober 2010 i Palm Springs, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare.

Bosley är mest känd som Howard Cunningham, fadern i TV-serien Gänget och jag. Han är också känd som den återkommande polisen Amos Tupper i Mord och inga visor och för huvudrollen som den katolske prästen Frank Dowling i Fader Dowlings mysterier. Utöver TV-serier har Bosley spelat på film och på scen, samt agerat röstskådespelare.

Bosley drabbades av hjärtsvikt och avled den 19 oktober 2010. Enligt sin agent ska han under en längre tid ha lidit av lungcancer.

Filmografi i urval  
1968 - Smart (TV-serie)
1968-1969 - Bröderna Cartwright (TV-serie)
1969 - Gänget (TV-serie)
1970 - The Bill Cosby Show (TV-serie)
1970-1973 - Love, American Style (TV-serie)
1971 - På farligt uppdrag (TV-serie)
1974-1984 - Gänget och jag (TV-serie)
1976, 1982-1987 - Kärlek ombord (TV-serie)
1984-1988 - Mord och inga visor (TV-serie)
1986-1987 - Hotellet (TV-serie)
1987 - Pinocchio och nattens furste (röst)
1989-1991 - Fader Dowlings mysterier (TV-serie)
1994 - Mord, mina herrar (TV-serie)
1999 - Morgondagens hjälte (TV-serie)
2001 - Cityakuten (TV-serie)
2005 - One Tree Hill (TV-serie)
2006 - That '70s Show (TV-serie)

Externa länkar 
 
 Internet Broadway Database

 

Män
Födda 1927
Avlidna 2010
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Skådespelare från Chicago
Alumner från DePaul University
Västra Torsås socken

Västra Torsås socken i Småland ingick i Allbo härad i Värend och ingår sedan 1971 i Alvesta kommun och motsvarar från 2016 Västra Torsås distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 212,56 kvadratkilometer, varav land 186,65. År 2000 fanns här 1 197 invånare. Kyrkbyn Lönashult med sockenkyrkan Västra Torsås kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västra Torsås socken har medeltida ursprung och hette i äldre tid Torsås socken. Omkring år 1595 avskiljdes socknens sydligaste del, som blev Härlunda socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västra Torsås församling och för de borgerliga frågorna till Västra Torsås landskommun. År 1971 uppgick landskommunen i Alvesta kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Västra Torsås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Allbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Skatelövs kompani.

Geografi
Västra Torsås socken ligger väster om Åsnen. Socknen består mest av skogsmark, mossar och små sjöar, med höjder i öster vid Åsnen.

Socknen hade tidigare stationer/hållplats i Torne, Hulevik och Ulvö längs Karlshamn-Vislanda Järnväg.

Fornminnen
Några boplatser och några hällkistor från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern och tvåe järnåldersgravfält finns här. En offerkälla finns vid Spånhult.

Namnet
Namnet (1385 Thoors aas), taget från kyrkbyn, har ett förled som troligen avser guden Tor och efterledet ås.

Sockennamnet Torsås reviderades 19 september 1854 officiellt till Västra Torsås, för att särskilja den från Östra Torsås socken i Konga härad.

Se även
Västra Torsås församling
Lista över fasta fornminnen i Alvesta kommun#Västra Torsås

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Västra Torsås sockenråds webbplats

Socknar i Allbo härad
Indelningar i Alvesta kommun
Bohusläns Föreningsarkiv

Bohusläns Föreningsarkiv bildades under namnet Folkrörelsearkivet i Uddevalla den 12 juni 1967. Det nuvarande namn antogs den 18 november 1992.

Bohusläns Föreningsarkiv är ett av Sveriges 22 regionala arkivinstitutioner. Arkivet ansvarar för den enskilda arkivsektorn, främst föreningsarkiv, inom Bohuslän samt Färgelanda kommun i Dalsland. Arkivet har till uppgift att arbeta för att handlingar och annan dokumentation med anknytning till föreningslivet inventeras, insamlas, förtecknas, vårdas och ställs till forskningens förfogande. Arkivet skall också svara för rådgivning, utbildning och stöd i arkivfrågor till föreningar och organisationer.

Externa länkar
 Bohusläns Föreningsarkiv

Svenska arkivinstitutioner
Organisationer bildade 1980
Artturi Similä

Artturi Edvard Similä, född 24 september 1911 i Karleby, död 10 november 1980, var en sverigefinsk meteorolog, författare och politisk aktivist.

Similä verkade som meteorolog i Finland 1937–1945 och kom till Sverige det sistnämnda året. Han fortsatte att vara meteorolog i Sverige fram till 1976. Mellan 1961 och 1968 upprätthöll han en docentur i meteorologi vid Uppsala universitet. Hans specialitet var långsiktiga prognoser och han var en föregångsman inom området i Sverige. TV och radio gjorde honom känd som "väderprofeten" bland den svenska allmänheten.

År 1967 förlorade han konkurrensen om en lektorstjänst och övergick därefter till annan verksamhet. Han blev till att börja med det finsk-svenska utbildningsrådets sekreterare (1967–1978). Dess övergripande uppgift var att verka för undervisning i finska på grundskolenivån. Redan i slutet av 1970-talet förespråkade han minoritetsstatus för sverigefinnarna. Inom RSKL betraktades idén med skepsis eftersom denna uppfattades som alltför radikal. I slutet av 1960-talet verkade han för bildandet av ett minoritetsparti, och är därmed att betrakta som en pionjär inom området. Försöket misslyckades dock. I sin strävan efter status som etnisk minoritet åt finnarna jämförde han deras ställning i det svenska samhället med de svartas i USA. Vit neger ("Valkoinen neekeri") blev ett begrepp förknippat med Similä och de finska invandrarnas sociala problem.

Similä grundade flera sverigefinska föreningar, satt i kyrkorådet för Stockholms finska församling, var ordförande för Stockholms finska förening 1964–1975 och vice ordförande i RSKL 1965–1970. Han förlorade striden om ordförandeposten 1970 till socialdemokraten Osmo Hormia. Själv hade Similä en borgerlig grundsyn och var nationalistisk i sin framtoning. 

Suomitalo är ett minnesmärke över hans minoritetspolitiska verksamhet i Sverige. Han var dess stiftelses vice ordförande 1970–80.

Han är begravd på Skogskyrkogården i södra Stockholm.

Bibliografi 
 Väderbok för båtfolk (med Björn Forslund, 1973)
 Väderbok för alla (1973)
 Människan och vädret (med Björn Forslund, 1978)
 Sääkirja (1981)
 Artturi Similän sääkirja (med Toivo Vuorela, 1981)

Källor 

 Jouni Korkiasaari & Kari Tarkiainen, Suomalaiset Ruotsissa. Migrationsinstitutet: Åbo 2000
 Jarmo Lainio (red.): Finnarnas historia i Sverige 3, SHS/NM; Helsingfors 1996 - sid. 166-167

Externa länkar 
 
 Libris

Födda 1911
Avlidna 1980
Finländska meteorologer
Svenska meteorologer
Sverigefinländare
Män
Personer från Karleby
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm