kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hydrolaser

Hydrolaser är en enzymklass vars medlemmar katalyserar hydrolysreaktioner – till exempel sönderdelning av protein till fria aminosyror. Några vanliga exempel på hydrolasenzymer är esteraser inklusive lipaser, fosfataser, glykosidaser, peptidaser och nukleosidaser.

Esteraser klyver esterbindningar i lipider och fosfataser klyver fosfatgrupper av molekyler. Ett exempel på avgörande esteras är acetylkolinesteras, som hjälper till att omvandla neuronimpulsen till acetatgruppen efter att hydrolaset bryter acetylkolin till kolin och ättiksyra. Ättiksyra är en viktig metabolit i kroppen och en kritisk mellanprodukt för andra reaktioner såsom glykolys. Lipaser hydrolyserar glycerider. Glykosidaser klyver sockermolekyler av kolhydrater och peptidaser hydrolyserar peptidbindningar. Nukleosidaser hydrolyserar bindningarna av nukleotider.

Hydrolasenzymer är viktiga för kroppen eftersom de har nedbrytande egenskaper. I lipider bidrar lipaser till nedbrytningen av fetter och lipoproteiner och andra större molekyler till mindre molekyler som fettsyror och glycerol. Fettsyror och andra små molekyler används för syntes och som energikälla.

Inom biokemin är ett hydrolas ett enzym som katalyserar hydrolysen av en kemisk bindning. Till exempel är något enzym som katalyserar följande reaktion ett hydrolas:

A–B + H2O → A–OH + B–H

där A–B representerar en kemisk bindning av ospecificerade molekyler.

Nomenklatur
Systematiska namn på hydrolaser bildas som "substrathydrolas". Vanliga namn är dock vanligtvis i formen "substratbas". Till exempel är en nukleas ett hydrolas som klyver nukleinsyror.

Klassificering 
Hydrolaser är klassificerade som EC 3 enligt EC-nummer classification of enzymes. Hydrolaserna kan vidare delas upp i flera underklasser baserat på vilken typ av bindning de är aktiva på:

 EC 3.1: esterbindningar (esteraser: nukleaser, fosfodiesteraser, lipaser, fosfataser)
 EC 3.2: socker (glykosylaser, DNA-glykosylaser, glykosid hydrolaser)
 EC 3.3: eterbindningar
 EC 3.4: peptidbindningar (proteaser)
 EC 3.5: kol-kvävebindningar, förutom peptider
 EC 3.6: syra-anhydrider (syra-anhydrid hydrolaser, som helikaser och GTPas)
 EC 3.7: kol-kolbindningar
 EC 3.8: halidbindningar
 EC 3.9: fosfor-kvävebindningar
 EC 3.10: svavel-kvävebindningar
 EC 3.11: kol-fosforbindningar
 EC 3.12: svavel-svavelbindningar
 EC 3.13: kol-svavelbindningar

Kliniska överväganden
Hydrolas som utsöndras av Lactobacillus jensenii i den mänskliga tarmen stimulerar levern att utsöndra gallsalter som stöd i matsmältningen.

Membranassocierade hydrolaser
Många hydrolaser, och särskilt proteaser, associerar med biologiska membran som perifera membranproteiner eller förankras genom en enda transmembranhelix. Några andra är transmembranproteiner med flera spannor, till exempel romboidproteas.

Etymologi och uttal
Ordet hydrolas (/ˈhaɪdroʊ l eɪ s, -leɪz/) suffix den kombinerande formen av -ase till hydrol-stavelserna i hydrolys.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Enzymer
Lyaser

Inom biokemi är ett lyas ett enzym som kan katalysera spjälkningsreaktioner. Ett lyas bryter en kovalent bindning under bildande av en dubbelbindning eller en ny ringstruktur, till skillnad från ett hydrolas (en substitutionsreaktion) som bryter en kovalent bindning under konsumtion av en vattenmolekyl. Den omvända reaktionen är också möjlig (kallad Michael-reaktion). Till exempel skulle ett ensym som katalyserar vara ett lyas:

ATP → cAMP + PPi

Lyaser skiljer sig från andra enzymer genom att de endast kräver ett substrat för reaktionen i en riktning, men två substrat för den omvända reaktionen.

Nomenklatur
Systematiska namn bildas som "Substratgrupp-LYAS". Vanliga namn innehåller dekarboxylas, dehydratas, aldolas etc. När produkten är viktigare kan syntas användas i namnet, till exempel fosfosulfolaktatsyntas (EC 4.4.1.19, Michael-addition av sulfit till fosfoenolpyruvat). En kombination av både en eliminering och en Michael-addition ses i O-succinylhomoserin (tiol)-lyas (MetY eller MetZ), som först katalyserar y-elimineringen av O-succinylhomoserin (med succinat som lämnande grupp) och sedan tillsätter sulfid till vinylmellanprodukten, klassificerades först som ett lyas (EC 4.2.99.9), men omklassificerades sedan som ett transferas (EC 2.5.1.48).

Klassificering
Lyaser klassificeras som EC 4 i EG-nummerklassificeringen av enzymer. Lyaser kan ytterligare klassificeras i sju underklasser:

EC 4.1 omfattar lyaser som klyver kol-kolbindningar, såsom dekarboxylaser (EC 4.1.1), aldehydlyaser (EC 4.1.2), oxosyralyaser (EC 4.1.3) och andra (EC 4.1.99)
EC 4.2 omfattar lyaser som klyver kol-syrebindningar, som dehydrataser
EC 4.3 omfattar lyaser som klyver kol-kvävebindningar
EC 4.4 omfattar lyaser som klyver kol-svavelbindningar
EC 4.5 omfattar lyaser som klyver kol-halidbindningar
EC 4.6 omfattar lyaser som klyver fosfor–syrebindningar, som adenylylcyklas och guanylylcyklas
EC 4.99 omfattar andra lyaser, såsom ferrochelatas

Membranförbundna lyaser
Vissa lyaser är förbundna med biologiska membran som perifera membranproteiner eller förankrade genom en enda transmembranhelix.

Referenser

 EC 4 Introduction from the Department of Chemistry at Queen Mary, University of London

Noter

Externa länkar 

Enzymer
Tamsin Greig

Tamsin Margaret Mary Greig, född 12 juli 1966, är en brittisk skådespelare. Greig har bland annat medverkat i tv-serierna Black Books, Green Wing,  Episodes och Friday Night Dinner.

Filmografi i urval 

2004 – The Lenny Henry Show (TV-serie) 

 	
 	
2005–2008 – Love Soup (TV-serie)
 (Miniserie)

Källor 
Sally Hope Associates, agentur | Tamsin Greig

Noter

Externa länkar 

 

Brittiska skådespelare
Brittiska TV-skådespelare
Födda 1966
Kvinnor
Levande personer
Alumner från University of Birmingham
Sånger för skolan

Sångboken Sånger för skolan samlade och utgivna av Frans Erlanson, Felix Körling Axel Fr. Österberg 1928. Då boken utkom 1928 i kartonage kostade den 1,65 kronor.

Åhlén & Åkerlunds förlag skriver i en annons:
En föryngring av skolans sångrepertoar måste anses vara fullt berättigad. Jämte det klassiskt vordna av äldre sång måste skolan även bjuda de unga ett värdefullt och för dem lämpligt urval av samtidens sång.

Detta har föranlett utgivningen av nu föreliggande sångbok. Av de 165 sånger, som ingå i Sångboken, äro de flesta komponerade av samtida tonsättare, och ungefär halva antalet sånger har ej tidigare förekommit i någon skolsångbok. Åt en orientering i musiklärans grunder har anslagits förhållandevis stort utrymme.

Nedanstående utlåtande över Sångboken lämnas i annonsen:
"Efter att ha genomgått manuskriptet till en ny sångbok av hrr Erlanson, Körling och Österberg ar det mig ett nöje meddela, att jag sätter denna sångbok i allra främsta ledet av de - snart sagt - otaliga sångböcker, som jag under årens lopp haft tillfälle att av en eller annan anledning granska. Särskilt tilltalar mig det goda urvalet av sånger. Jag önskar boken en vidsträckt spridning i våra skolor.
Älvsjö den 9 aug. 1928.
Cyrus Granér."

Sångboken utkom i en rad upplagor, 16:e upplagan utgavs 1952. Den kom dock aldrig att ersätta den av Anders Weiner redan 1914 utgivna Sångbok för skolan som fortsatte att utges ända in på 1960-talet.

Noter

Källor
Svensk Läraretidning, 47:e årg., 1928

Litteratur 1928
Musikåret 1928
Svenska sångböcker
Utbildningsåret 1928
Jörn-Bolidens församling

Jörn-Bolidens församling är en församling i Skellefte kontrakt i Luleå stift. Församlingen ligger i Skellefteå kommun i Västerbottens län.  Ingår från 1 januari 2014 i Skellefteå pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2008 genom samgående av  Jörns och Bolidens församlingar och utgjorde därefter till 2014 ett eget pastorat..
Från 2014 ingår församlingen i Skellefteå pastorat.

Kyrkor 
 Sankt Mikaels kyrka
 Österjörns kyrka
 Bolidens kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Österjörns kyrka 

Församlingar i Skellefteå kommun
Indelningar i Skellefteå kommun
Tamzin Outhwaite

Tamzin Outhwaite, född 5 november 1970 i Ilford, Essex, är en brittisk skådespelerska. Vid 12 års ålder började hon i teatersällskapet Stagestruck Theatre Company i Ilford. 1986 lämnade Outhwaite skolan för att studera dans och drama vid London Studio Centre i London. Mest känd är hon sannolikt för sin roll i EastEnders och i Red Cap. 

Födda 1970
Brittiska skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Amy Jo Johnson

Amy Jo Johnson, född 6 oktober 1970 i Dennis, Massachusetts, är en amerikansk-kanadensisk skådespelare, bland annat medverkande i TV-serierna Mighty Morphin Power Rangers (1993–1995) och Felicity (1998–2002).

Filmografi i urval 
 (137 avsnitt)

 (TV-film)
 (50 avsnitt)
 (TV-film)

 (75 avsnitt)
 (åtta avsnitt)

Externa länkar 

 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1970
Kvinnor
Levande personer
Power Rangers
The Time Machine

The Time Machine är en amerikansk science fiction-film från 2002 i regi av Simon Wells, baserad på H.G. Wells bok Tidmaskinen. Filmen utspelar sig på 1890-talet, 2030-talet och 800000 år fram i tiden.

Handling
Året är 1899 i New York. Efter att vetenskapsmannen Alexander Hartdegens flickvän Emma mördas vid ett rån blir han besatt av tanken på att förhindra händelsen och ägnar flera år åt att bygga en tidsmaskin. 1903 är han klar och reser tillbaka i tiden, men misslyckas med att rädda Emma som nu istället blir påkörd i en olycka. Det är som om det vore meningen att hon skulle dö.

Hartdegen beslutar sig för att försöka hitta svar i framtiden istället och startar maskinen. När han efter mer än 100 år ser en flimrande reklamskylt med texten "The Future Is Now" (framtiden är här) gör han sitt första stopp och har då nått år 2030. Reklamskylten marknadsför planeringen av kolonier på månen. På ett bibliotek talar han med hologramet Vox, uppkopplad till all världens kunskap. Vox förnekar dock att tidsresor är möjliga så Alexander bestämmer sig för att resa en bit ytterligare. Han kommer inte långt, redan 7 år senare skakas han om av kraftiga explosioner och stannar maskinen bara för att mötas av krigsliknande scener. Av några evakueringarbetare får han veta att sprängningsarbetena med månkolonierna gått fel, och hela månen håller på att brytas sönder. Han flyr till tidsmaskinen som han hinner starta, men slås medvetslös av kraftiga explosioner.

När Alexander kvicknar till och stannar maskinen har han nått 800000 år fram i tiden. Han träffar på en grupp överlevande människor som bor primitivt i hyddliknande hus på klippvägar. De kallar sig eloi. En av dem, Mara kan tala engelska. Språket kallas för "stenspråket" då bokstäverna finns på bevarade uråldriga stenfragment. Snart visar det sig att eloi inte är den enda människorasen på jorden. I underjorden lever morlocks, ledda av telepatiska über-morlocks.

Rollista

Externa länkar

Filmer 2002
Amerikanska science fiction-actionfilmer
Tidsresor på film
Amerikanska filmer baserade på böcker
1890-talet på film
New York på film
1900-talet (decennium) på film
Kannibalism i fiktion
Steampunk
1899 på film
Filmer från Dreamworks
Filmer från Warner Bros.
Förzinkning

Förzinkning innefattar de processer där ett material får en ytbehandling där det beläggs med ett zinklager.

Olika processer
Det finns ett antal olika sätt att förzinka material. Ett vanligt sätt är galvanisering, andra sätt är varmförzinkning eller sprutförzinkning.

Galvanisering
Galvanisering är en process där ett föremål får ett zinklager med hjälp av elektroplätering.

Varmförzinkning
Varmförzinkning sker genom att en metall doppas i flytande 460-gradig zink. Varmförzinkning används där föremålet utsätts för hårdare klimatpåverkan, d.v.s. i allmänhet för utomhusbruk. Varmförzinkning ger tjockare lager och en matt yta.

Tillämpningsområden
Korrosionsskyddet ökar med zinkbeläggningens tjocklek, men alltför tjocka lager är inte bra då beläggningen kan spricka och flagna av. En standard är Zn80, vilket innebär att zinkskiktet skall vara 80 µm tjockt.

En fördel med förzinkning är att den ger en viss avståndsverkan, d.v.s. mindre skador, t.ex. en repa, är självläkande genom jonvandring i skadan, men då det sker genom uppoffring av zink i närheten av skadan, så blir skyddet försvagat där. Förzinkade föremål för utomhusanvändning bör förbli omålade ett eller annat år för att "mogna" i klimatet. Därefter kan målning ske.

Skruvar som ska förzinkas ska gängas till undermått, så att rätt mått erhålles efter förzinkningen. Eftergängning, om tillhörande mutter skulle kärva, är inte tillåtet. För muttrar är dock gängförbättring efter förzinkningen acceptabelt, eftersom muttergängan till hela sin längd efter montaget skyddas av skruvens zink. Muttrar med reducerat zinkskikt i gängan måste lagras torrt, så att de inte har rostangrepp, när de kommer till användning.

Se även 
Elektroplätering
Galvanisering

Referenser

Elektrolys
Korrosion
Materialteknik
Nadine Jansen

Nadine Jansen, född 3 december 1980 i Leipzig, Tyskland, tysk erotisk fotomodell.

Jansen är en fotomodell som är mest känd för sina stora naturliga bröst. När hon startade sin modellkarriär hade hon ett bystmått på 105 cm och behå-storlek 80FF. 2003 hade hennes byst ökat till 120 cm vilket senare visades vara 166 cm. Hennes BH-storlek hade även ökat till 85H.

I augusti 2000 debuterade Jansen som modell, vilket gjordes på modellen Bettie Ballhaus webbplats. Jansen blev snabbt känd inom den storbystade modellindustrin och figurerade på Danni Ashes och Score Magazines webbplatser inom 14 månader efter sin debut. I december 2001 lanserade hon sin egen webbplats.

Jansen har specialiserat sig på nakenmodellering och har klarlagt att hon inte har någon tanke på att vara med i hårdpornografi. Däremot spelar hon ofta in lesbiska scener med mjukpornografi.

Externa länkar
Officiell webbplats

Tyska fotomodeller
Kvinnor
Födda 1980
Levande personer
Jay Livingston

Jay Livingston, född 28 mars 1915 i McDonald, Pennsylvania, död 17 oktober 2001 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk kompositör. Han och sångtextförfattaren Ray Evans (1915-2007) formade tillsammans en av Hollywoods mest betydande låtskrivarduos under 1940- och 50-talen.

Livingston var judisk och hans ursprungliga namn var Jacob Harold Levison. Hans pianolärare var Harry Archer i Pittsburgh. Han studerade vid University of Pennsylvania, var han startade ett dansband och lärde känna Ray Evans, som också studerade där.

Livingston och Evans skrev 1951 den omåttligt populära jullåten "Silver Bells" för filmen Hej tomtegubbar (The Lemon Drop Kid). Bob Hope och Marilyn Maxwell sjunger låten i filmen.

Jay Livingston och Ray Evans belönades med en Oscar för bästa sång tre gånger: 1948 för låten "Buttons and Bows" som Bob Hope sjunger i filmen Blekansiktet, 1950 för låten Mona Lisa som Nat King Cole sjunger i filmen Captain Carey, U.S.A. och 1956 för låten "Whatever Will Be, Will Be (Qué Será, Será)" som Doris Day sjunger i filmen Mannen som visste för mycket.

Källor

Externa länkar 
Internet Broadway Database

Amerikanska filmmusikkompositörer
Personer från McDonald, Pennsylvania
Födda 1915
Avlidna 2001
Män
Alumner från University of the Arts (Philadelphia)
Alumner från University of Pennsylvania
Mercedes-Benz SLR McLaren

Mercedes-Benz W199 SLR McLaren är en supersportbil, tillverkad av McLaren Automotive på uppdrag av biltillverkaren Mercedes-Benz mellan 2004 och 2010.

Utökad specifikation

Mått och vikt 
 Spårvidd fram/bak:	1638/1569 mm	
 Vänddiameter:	12,2 m  
 Bagageutrymmets volym:	272 l
 Bagagebox, ca:	40 l
 Tillåten totalvikt:	1940 kg
 Däckdimension fram:	245/40 R 18
 Däckdimension bak:	295/35 R 18

Motor 
 Cylinderdiameter/slaglängd:	97,0/92,0 mm
 Cylindervolym:	5439 cm3
 Kompression:	8,8
 Bränsle:	Bensin 98 oktan
 Hästkrafter: 625

Prestanda 
 Acceleration 0–100 km/h:	3,8 s
 Acceleration 0–200 km/h:	10,6 s
 Acceleration 0–300 km/h:	28,8 s
 Topphastighet, ca:	334 km/h
 CO2-utsläpp total:	348 g/km

SLR McLaren
Bilar tillverkade av McLaren
Bakhjulsdrivna fordon
Sheboygan County

Sheboygan County är ett administrativt område i delstaten Wisconsin, USA, med 115 507 invånare (2010). Den administrativa huvudorten (county seat) är Sheboygan.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 3 292 km². 1 324 km² av den arean är land och 1 968 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Manitowoc County - nord
 Ozaukee County - syd
 Washington County - sydväst
 Fond du Lac County - väst
 Calumet County - nordväst

Källor 

 
Stater och territorier bildade 1829
Kompositionalitetsprincipen

Kompositionalitetsprincipen är ett begrepp inom semantik, matematik och språkfilosofi som anger att betydelsen av ett sammansatt uttryck är summan av dess beståndsdelar. Den kallas även Freges princip efter den tyska logikern, matematikern och filosofen Gottlob Frege och kan sammanfattas på följande sätt:

Betydelsen av ett sammansatt uttryck bestäms av de lexikala betydelserna av dess komponenter, dessas grammatiska betydelser samt den syntaktiska strukturen av hela uttrycket.

Principen fungerar alltså som en definition av uttrycksbetydelse och antyder att ett uttryck som helhet är summan av dess beståndsdelar. Betydelsen av ett sammansatt uttryck är något som byggs upp uppifrån och ner: satser definieras av betydelsen av ord, inte tvärtom. Principen anger även att varje syntaktisk regel i ett språk måste motsvaras av en kompositionsregel.

En följd av kompositionalitetsprincipen är även en indelning av semantiken i flera underkategorier såsom lexikal semantik och satssemantik.

Källor
Löbner, Sebastian Understanding Semantics (2002) 

Semantik
KLT

KLT kan syfta på:

KLT – en lokal veckotidning, se Kalmar läns tidning 
KLT – tidigare förkortning för Kalmar länstrafik 
KLT – Karhunen-Loève-transform, en linjär ortogonal transform, se även Principalkomponentanalys
Adolf Ditlev Jørgensen

Adolf Ditlev Jørgensen, född 11 juni 1840 i Sundeved, Schleswig, död 5 oktober 1897, var en dansk historiker.

Biografi
Jørgensen tog 1857 abiturientexamen på reallinjen i Flensburg med mål att bli teknolog. Han var biträdande lärare i lärdomsskolan i Flensburg 1863, men flyttade därifrån 1864 till Köpenhamn, där han ägnade sig åt att studera Danmarks historia, med inriktning på medeltiden. År 1869 blev han assistent och 1874 fullmäktig i Kongerigets arkiv, 1883 geheime och 1889 riksarkivarie. Han genomförde sammanslagningen av Gehejmearkivet och Kongerigets arkiv till ett arkiv, Rigsarkivet, utverkade lagen av 1889 om arkivväsendet i Danmark och ledde därefter upprättandet av tre nya provinsarkiv.

Vid sidan utvecklade han en mycket omfattande litterär verksamhet och hann skriva ett antal böcker samt en mängd mindre avhandlingar, varav flera tillhör hans mer kända arbeten.

Jørgensen kände starkt för att uppehålla intresset för den Sønderjylländska saken, tog initiativ till bildande av så kallade "sønderjydske foreninger" och anordnade utgivandet av "Sønderjydske aarbøger" (sedan 1889, i Flensburg).

Bibliografi (i urval)  
Bidrag til Nordens Historie i Middelalderen (1871) 
Den nordiske kirkes Grundlæggelse og første Udvikling (två band, 1874-78) 
Sønderjyderne i den danske Dær (1876)
Udsigt øver de danske Rigsarkivers Historie (1884) 
Kongeloven og dens Forhistorie (1886) 
Georg Zoega (1881) 
Niels Stensen (1884) 
H.A. Brorson (1887) 
Johannes Ewald (1888) 
Peter Schumacher Griffenfeld (två band, 1893-94)
40 fortællinger af Fædrelandets Historie (företrädesvis om Slesvig, 1882; femte upplagan 1908) 
Fortællinger af Nordens Historie (två band, 1892-93, andra upplagan 1900-01).

Avhandlingar och andra skrifter 

Bidrag til Oplysning af Middelalderens Love og Samfundsforhold (I-IV, 1872-76) 
Det ældste København (1872-81) 
Om Danebrogs Oprindelse (1877)
Det gamle danske Kongevaaben (1879)
Synspunktet for Opfattelsen af Valdemar Atterdags og Dronning Margretes Historie (1883) 
Sønderjyllands Indlemmelse i den danske Krone 1721 (1885)
De historiske Folkeviser og Niels Ebbesen (1891)
Kong Christian VIII:s Forhold til den sønderjydske Sag (1894-95) 

Dessa arbeten samlades 1898–1899 i fyra band. I den illustrerade Danmarks Riges Historie skildrade han perioden 1814–1852 (1896–1897). Fru Heibergs Erindringer utgav han 1891–1892 (fyra band).

Källor

Noter

Danska historiker 
Danska riksarkivarier
Personer i Danmark under 1800-talet
Födda 1840 
Avlidna 1897
Män
Personer från Schleswig
Ray Evans

Ray Evans, född 4 februari 1915 i Salamanca, New York, död 15 februari 2007 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk låtskrivare. Han skrev texten till låtar som Jay Livingston komponerade, många av dem till Hollywoodfilmer.

Evans spelade klarinett i high school och studerade sedan vid University of Pennsylvania där han träffade Livingston.

Två av duon Evans-Livingstons mest kända sånger är "Mona Lisa", som gjordes känd av Nat King Cole, och "Whatever Will Be, Will Be (Qué Será, Será)", som sjöngs av Doris Day i Hitchcock-filmen Mannen som visste för mycket (1956).

Externa länkar 

Födda 1915
Avlidna 2007
Män
Amerikanska låtskrivare
Rosenlundsbadet

Rosenlundsbadet är ett bad i stadsdelen Rosenlund i Jönköping. Det öppnades 1966, och invigdes 1967. Vid Rosenlundsbadet avgjordes Europamästerskapen i simsport 1977. Badet byggdes senare in, med ett äventyrsbad. som invigdes den 22 januari 1991.

Källor

Externa länkar
 Rosenlundsbadet på Jönköpings kommuns webbplats

Äventyrsbad i Sverige
Sportanläggningar invigda 1966
Badhus i Sverige
Sportanläggningar i Jönköpings kommun
Baklås (datavetenskap)

Baklås eller dödläge (deadlock på engelska) är en situation inom till exempel logistik eller programmering där två (eller flera) processer är inblandade och där var och en av processerna väntar på att den andra processen ska återlämna en resurs vilken krävs för att den första processen ska kunna bli klar med sitt åtagande.

Processerna väntar på varandra och ingen kan bli färdig, detta är programmeringens moment 22. Situationen kan lösas antingen genom att en av processerna tillförs mer resurser så att den kan bli klar och därefter återlämna resurserna, eller att någon av processerna backas så att dess resurser frigörs.

Exempel
Om två tåg kör från var sitt håll in på en enkelspårig järnväg (antag att de bromsar vid mötet, inte krockar) leder det till baklås. Här finns ingen möjlighet att tilldela några resurser - det är för krångligt att bygga ett nytt spår. Ett av tågen måste backa tills det blir dubbelspårigt igen så att tågen kan mötas. Därefter får tåget som backade tillgång till hela enkelspåret och kan köra vidare.

En byggmästare vill låna en miljon kronor av banken för att bygga ett hus som han sedan ska sälja. Banken lånar bara ut en halv miljon kronor och huset börjar byggas. När pengarna tar slut är huset halvfärdigt. Byggmästaren kan inte sälja sitt halvfärdiga hus och banken kan därför inte få tillbaka sina pengar. Det hjälper inte ens om han skulle riva det halvfärdiga huset, pengarna är redan förbrukade. Banken kan lösa detta genom att låna ut ytterligare en halv miljon varpå byggmästaren bygger färdigt huset, säljer huset och återlämnar pengarna.

 Fyra bilar möts i en 4vägs-korsning och alla 4 hävdar högerregeln dvs ingen kan köra och följaktligen kommer ingen någonstans.  

I verkligheten är det vanligt förekommande att det uppstår en process som varken kan backas eller tilldelas resurser, vilket kan orsaka stora problem.

Undvika baklås
Edsger Dijkstra formulerade en algoritm för detta, bankiralgoritmen (Banker's algorithm), som anger villkor för hur resurser får allokeras i ett system. För att den ska fungera i praktiken utan att göra systemet ineffektivt måste emellertid systemet vara konstruerat på ett sådant sätt att resurser kan allokeras och återlämnas i lämpliga mängder, till exempel bör enkelspåriga järnvägar ha mötesplatser med dubbelspår med jämna mellanrum.

Se även
 Dödläge (för termens mer allmänna betydelse)

Källor

Datavetenskap
De sju dödssynderna (film)

De sju dödssynderna är en filmsvit av Richard Hobert där var och en av de sju filmerna bygger på en av de sju dödssynderna.

I serien ingår:

 

Filmerna är baserade på följande dödssynder:
Glädjekällan - Vrede
Händerna - Girighet
Höst i paradiset - Lust
Spring för livet - Likgiltighet
Ögat - Avund
Där regnbågen slutar - Frosseri
Födelsedagen - Högmod

Referenser

Filmer i regi av Richard Hobert
Svenska filmserier
Sjutal