Christina Söderling-Brydolf

Elsa Christina Elvira Söderling-Brydolf, född den 10 december 1911 i Malmö, död den 20 oktober 1999 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk författare. Hon skrev bland annat många flickböcker, men även reseskildringar. Hon tog studenten i Malmö och ville därefter läsa botanik vid Lunds universitet. Hennes farbror, domprosten Lorentz Söderling, lovade att bekosta hennes studier under förutsättning att hon läste juridik. Han bekostade hennes första studietermin, men inte mer. Efter den första halvan av juridikstudierna slutade hon att studera. År 1935 gifte hon sig med Owe Brydolf, och de fick tillsammans fem barn, bland dem Gunilla Brydolf. Märtha Brydolf var hennes svärmor. Söderling-Brydolf är gravsatt i minneslunden på Galärvarvskyrkogården i Stockholm.

Författarskap 
Delar av Söderling-Brydolfs författarskap med titlarna Ska vi slå vad?, Hoppsan, förlåt!, Det var katten, Charlotte!, På vift och Rena skandalen, Firran beskrivs som en del av den "lättsamt självironiska typen". Denna litteratur syftar till att vara lättsam underhållning och är uppbyggd på ett läsarnära sätt med en jag-berättare. Det är en självironisk berättare som ofta hamnar i "löjliga situationer och förvecklingar". Söderling-Brydolf skriver med en mer rak ton jämfört med Lisa Eurén-Berner.
 
Söderling-Brydolfs författarskap av dessa lättsamt självironiska böcker är i sällskap med Ester Ringnér-Lundgrens författarskap en vidareutveckling av en äldre berättartradition. Denna berättartradition har rötter i norsk tradition med böcker som översatts till svenska under hela 1900-talet. Ett första exempel är Dikken Zwilgmeyers böcker om Inger Johanne som översattes från 1900 med titlarna Inger Johannes barndom, En yrhätta och Vi tre till fjälls.

Söderling-Brydolf tar även upp svåra frågor såsom självmord och barnets upplevelse av att få veta att det är adopterat. I boken Skumma planer, Pia är det en förälder som begått självmord och detta återberättas genom minnesbilder. I Sirpa är adoption temat och Sirpas förtroendekris när hon får veta att hon är adopterad.

Bibliografi

Flickböcker 
Monica i farten: roman för unga flickor, 1938			
I klistret: berättelse för flickor, 1939			
Ska vi slå vad?: berättelse för flickor, 1945
Vippen på luffen: berättelse för flickor, 1946	
Prillan har otur: berättelse för flickor, 1947		
Nästan trillingar: berättelse för flickor, 1948		
Magisterns dotter: berättelse för flickor, 1949		
Kerstin väljer mamma: berättelse för flickor, 1950
Syrrans dagbok: berättelse för flickor, 1951
Kicki och Napoleon: berättelse för flickor, 1952
Snurren direkt: berättelse för flickor, 1953
Sirpa: berättelse för flickor, 1954				
Hoppsan, förlåt!, 1955
Bröder är värst, 1956
Det var katten, Charlotte!, 1957
På vift, 1958
Rena skandalen, Firran, 1959
Mai simmarflickan (omsl o teckningar av Thord Sundquist, 1961)
Inga hinder, Pia, 1962
 Tysk översättning: Geliebte Pia Mia (1968)
Över alla hinder, Pia!, 1963
 Tysk översättning: Über alle Hindernisse, Pia! (1969) 
Skumma planer, Pia!, 1964
Förbjudna vägar, Pia, 1965
Släpp inte taget, Pia!, 1966
Å Farao, sa Fjompan, 1967
Farligt värre, Fjompan, 1968

Reseskildringar 
Blommorna vid Blå Nilen (teckningar av Gerd Rissler, 1965)
Bland liljor och lejon: blomstersafari i Uganda (teckningar av Gerd Rissler, 1966)
Madame på Madagaskar (illustrerad av Gerd Rissler, 1967)
Blomman i Cyrene, 1970
 Rysk översättning: Цветок из Кирены (Cvetok iz Kireny) (1973)
Till Himalayas ängar (teckningar av Gerd Rissler, 1981)
Täckholm, Vivi/Egypten (Ny utg. omarb.: Christina Söderling-Brydolf; foto: Kay Honkanen, 1980)

Övrigt 
En strimma sol, 1933
Solregn: dikter, 1935
Alla tiders hundhistorier (valda och med förord av Christina Söderling-Brydolf, 1961)

Kollegor i den humoristiska berättartraditionen 
Norska författarkollegor: Dikken Zwilgmeyer, Barbara Ring med böckerna Babbens dagbok (1919) och Tertit (1920), Mon Vinge (Gjørol Munthe-Kaas) med boken Kära Lisbeth (1933) och Ingrid Kielland med Petra gör lycka (1936). I Sverige fanns kollegorna Agnes von Krusenstjerna med boken Ninas dagbok(1917), Vivi Laurent med boken En skolflicka berättar (1927) och Mollie Faustman med Renées dagbok (1937) med flickböcker i denna stil”. Bland de samtida kollegorna fanns Astrid Lindgren, Elsa Nyblom, Claque och Ester Ringnér-Lundgren.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Födda 1911
Avlidna 1999
Kvinnor