kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomas W. Ferry

Thomas White Ferry, född 10 juni 1827 i Michiganterritoriet, död 13 oktober 1896 i Grand Haven, Michigan, var en amerikansk republikansk politiker. Han representerade delstaten Michigan i båda kamrarna av USA:s kongress, först i representanthuset 1865–1871 och sedan i senaten 1871–1883.

Ferry gick i skola i Grand Haven och var sedan verksam inom handelssektorn. Han blev invald i representanthuset i kongressvalet 1864. Han omvaldes 1866 och 1868. Ferry efterträdde sedan 1871 Jacob M. Howard som senator för Michigan. Han omvaldes 1877. Ferry efterträddes 1883 som senator av Thomas W. Palmer.

Ferry avled 1896 och gravsattes på Lake Forest Cemetery i Grand Haven.

Externa länkar
Biopraphical Directory of the United States Congress
Political Graveyard

Födda 1827
Avlidna 1896
Ledamöter av USA:s representanthus från Michigan
Ledamöter av USA:s senat från Michigan
Män
Sophie Calle

Sophie Calle, född 9 oktober 1953 i Paris, är en fransk konstnär som främst arbetar med fotografi, text och installation. Hon utgår från självupplevda händelser, som hon utnyttjar för att belysa olika aspekter av människans offentliga och privata sidor, men även gränslandet mellan fiktion och det dokumentära. Hon har exempelvis låtit en privatdetektiv skugga henne, tagit jobb som hotellstäderska och dokumenterat gästernas privata tillhörigheter, och låtit mängder med människor reagera på ett brev där hennes ex-pojkvän gjorde slut med henne. 

År 2010 tilldelades hon Hasselbladpriset, och i anslutning till detta omskrevs hon bland annat som Frankrikes mest kända samtidskonstnär, jämte Christian Boltanski.

Källor

Noter

Franska konstnärer
Födda 1953
Kvinnor
Levande personer
Vinnare av Hasselbladpriset
Jeffrey R. Immelt

Jeffrey Robert Immelt, född 19 februari 1956 i Cincinnati, Ohio, är en amerikansk företagsledare som är styrelseordförande för det multinationella konglomeratet General Electric Company sedan 2001. Han blev också vd 2001 när han efterträdde den dåvarande vd:n Jack Welch och slutade på den positionen den 30 juli 2017, när han själv blev ersatt av John L. Flannery. Flannery kommer också ersätta Immelt som styrelseordförande den 1 januari 2018.

Bakgrund 
Immelt föddes i Cincinnati som son till Joseph Francis Immelt och Donna Rosemary. Hans far var chef för General Electrics division för flygplansmotorer. Immelt studerade på Harvard Business School innan han började arbeta på General Electric 1982.

General Electric 
Immelt arbetade som högste ansvarig i General Electrics enhet för sjukutrustning (som nu heter GE Healthcare) när han blev utnämnd till ny koncernchef och vd den 7 september 2001, bara fyra dagar innan 11 september-attackerna som resulterade i två anställdas död och att General Electrics försäkringsbolag var tvungna att betala ut $ 600 miljoner samt bolagets enhet för flygmotorer drabbades hårt av det inträffade. Sen han tillträdde som VD har börsvärdet för GE minskat med 60%.

Han vann Oslo Business for Peace Award 2009.

Kritik 
Den konservativa programledaren Bill O'Reilly för Fox News anklagade Immelt och General Electric där han hävdade att GE har gjort affärer med Iran, som USA har ett totalt handelsembargo emot och att Iran har använt GE:s produkter för att angripa amerikanska militärstyrkor i Irak. GE och Immelt har tillbakavisat anklagelserna och menar att affärerna med Iran stoppades 2005 och alla kontrakt parterna emellan var avklarade 2008.

Referenser 

Personer inom USA:s näringsliv under 2000-talet
General Electric
Alumner från Harvard Business School
Personer från Cincinnati
Levande personer
Födda 1956
Män
Amerikanska företagsledare
Alumner från Dartmouth College
Idrottare i Dartmouth Big Green
Kinsley S. Bingham

Kinsley Scott Bingham, född 16 december 1808 i Camillus, New York, död 5 oktober 1861 i Livingston County, Michigan, var en amerikansk politiker. Han representerade delstaten Michigan i båda kamrarna av USA:s kongress, först i representanthuset 1847–1851 och sedan i senaten från 1859 fram till sin död. Han var guvernör i Michigan 1855–1859.

Bingham studerade juridik i Syracuse, New York. Han flyttade 1833 till Michiganterritoriet och var verksam som advokat och som jordbrukare. Han gick med i demokraterna och blev invald i USA:s representanthus i kongressvalet 1846. Han omvaldes 1848.

Bingham bytte först parti från demokraterna till Free Soil Party och sedan till Republikanska partiet. Han vann guvernörsvalet i Michigan 1854 och omvaldes två år senare. Han efterträddes 1859 som guvernör av Moses Wisner.

Bingham efterträdde i mars 1859 Charles E. Stuart som senator för Michigan. Senator Bingham avled 1861 i ämbetet och Jacob M. Howard tillträdde som senator i januari 1862.

Externa länkar 
 Biografi på National Governors Associations hemsidor
 Biographical Directory of the United States Congress
 Political Graveyard

Födda 1808
Avlidna 1861
Guvernörer i Michigan
Ledamöter av USA:s senat från Michigan
Ledamöter av USA:s representanthus från Michigan
Män
James McMillan

James McMillan, född 12 maj 1838 i Hamilton, Ontario, död 10 augusti 1902 i Manchester-by-the-Sea, Massachusetts, var en kanadensisk-amerikansk politiker (republikan). Han representerade delstaten Michigan i USA:s senat från 1889 fram till sin död.

McMillan växte upp i en skotsk invandrarfamilj i Ontario. Han flyttade 1855 till Detroit och var verksam inom affärslivet, först inom partihandeln. Han var senare verkställande direktör för järnvägsbolaget Duluth, South Shore and Atlantic Railway. Han var elektor för James Blaine i presidentvalet i USA 1884.

McMillan efterträdde 1889 Thomas W. Palmer som senator för Michigan. Han avled 1902 i ämbetet och efterträddes av Russell A. Alger. McMillan gravsattes på Elmwood Cemetery i Detroit.

Källor

Externa länkar
Biographical Directory of the United States Congress
Political Graveyard

Födda 1838
Avlidna 1902
Ledamöter av USA:s senat från Michigan
Män
Personer från Hamilton, Ontario
Thomas W. Palmer

Thomas Witherell Palmer, född 25 januari 1830 i Detroit, död 1 juni 1913 i Detroit, var en amerikansk republikansk politiker och diplomat. Han representerade delstaten Michigan i USA:s senat 1883-1889.

Palmer studerade vid University of Michigan. Han var verksam inom timmerbranschen och som jordbrukare. Han var ledamot av delstatens senat 1879-1880.

Palmer efterträdde 1883 Thomas W. Ferry som senator för Michigan. Senator Palmer var med om att grunda Detroit Museum of Art (numera Detroit Institute of Arts). Han efterträddes 1889 som senator av James McMillan. Palmer tjänstgjorde sedan som chef för USA:s diplomatiska beskickning i Spanien 1889-1890.

Palmer var unitarier och frimurare. Han gravsattes på Elmwood Cemetery i Detroit.

Externa länkar
Biographical Directory of the United States Congress
Political Graveyard

Födda 1830
Avlidna 1913
Ledamöter av USA:s senat från Michigan
Amerikanska diplomater
Män
Alumner från University of Michigan
Frankfurts universitet

Frankfurts universitet kan syfta på flera olika tyska universitet:

Frankfurt am Main 
 Johann Wolfgang Goethe-Universität – ett  universitet i Frankfurt am Main, grundat 1912 och öppnat 1914

Frankfurt an der Oder 
 Alma Mater Viadrina – Brandenburgs första universitet, som mellan 1506 och 1811 låg i staden Frankfurt an der Oder  
 Europa-Universität Viadrina – grundat 1991 i Frankfurt an der Oder.
Håkan Nial

Stig Håkan Nial, född 28 februari 1899 i Skara, död 21 oktober 1994 i Västerleds församling, Stockholm, var en svensk jurist och universitetsrektor.

Biografi 
Nial blev juris kandidat vid Stockholms högskola (StHS) 1922, och juris doktor 1930 på en doktorsavhandling om aktiebrev. Han var verksam som t.f. häradshövding i olika domstolar 1924–1926, t.f. fiskal i Svea hovrätt 1926, blev docent vid StHS 1929, biträdande lärare och t.f. professor vid Handelshögskolan i Stockholm 1930. Han blev professor i civilrätt och internationell privaträtt vid StHS 1937. Han var högskolans prorektor 1948–1958 och dess rektor 1958–1960, och fortsatt rektor 1960–1966 efter förstatligandet och ombildningen till Stockholms universitet 1960. 1966 gick han i pension.

Nial blev juris hedersdoktor vid Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main 1960. Från 1962 var han styrelseordförande i Svenska Dagbladet AB. Nial blev riddare av Nordstjärneorden 1941, kommendör av samma orden 1956 och kommendör av första klassen 1965.

Källor 

Svenska professorer i civilrätt
Rektorer vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Hedersdoktorer vid Johann Wolfgang Goethe-Universität
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Personer från Skara
Födda 1899
Avlidna 1994
Män
Oscar Lamm

Oscar Ludvig Lamm, född 8 juni 1848 i Stockholm, död där 24 september 1930,, var en svensk ingenjör och företagsledare.

Oscar Lamm blev 1866 student i Uppsala, avlade där bergsexamen 1873 samt var elev vid Teknologiska institutet 1873-1874. Efter anställning som ingenjör vid Finspångs bruk 1874–1876 deltog Lamm i 
Gustaf De Lavals försök med dennes mjölkseparator 1878 samt bildade tillsammans med De Laval AB Separator, vars verkställande direktör Lamm var till 1886. Lamm var 1887-1909 verkställande direktör för Nya AB Atlas i Stockholm.

Familj
Oscar Lamm var av Heleneborgsgrenen av släkten Lamm, och son till grosshandlare Ludvig Lamm (1810-1891), som var bror till Jacques Lamm; hans mor var Fanny, född Goldschmidt (1823-1886) från Hamburg. Han gifte sig 1887 med Louise (Lilly) Lipschütz från Hamburg. Barn: Alfhild Fanny; Harry Ludvig; Dagmar Helena; Margit Selma; Sigrid Marianne och Karin Ingeborg.

Källor

Svenska släktkalendern 1936, Gustaf Elgenstierna, Albert Bonniers Förlag, Stockholm 1935 s. 508ff

Födda 1848
Avlidna 1930
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Svenska uppfinnare under 1800-talet
Svenska ingenjörer under 1800-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Alumner från Uppsala universitet
Näringslivshistoria
Män
Ugglan
Näringslivspersoner från Stockholm
Atlas Copco
Ingenjörer från Stockholm
Lennart Hjelm

Karl Gustaf Lennart Hjelm, född 28 mars 1915 i Lemnhult, Jönköpings län, död 5 augusti 2009 i Uppsala, var en svensk agronom och lantbruksvetenskaplig forskare.

Hjelm avlade agronomexamen 1941, blev agronomie doktor 1948, var anställd vid Statens forskningsanstalt för lantmannabyggnader 1943–1949, vid Sveriges lantbrukarförbund 1949–1950, var avdelningschef vid Jordbrukets utredningsinstitut 1950–1955. Han blev professor i lantbrukets driftsekonomi vid Lantbrukshögskolan 1955 och i lantbrukets företagsekonomi 1962. Han var rektor för Lantbrukshögskolan från 1963 till 1977, då den gick upp i Sveriges lantbruksuniversitet (SLU). Hjelm fortsatte som rektor för det nybildade SLU från 1977 till sin pensionering 1982.

Hjelm var involverad i att ta fram nya riktlinjer för svenskt bistånd på jordbruksområdet, vilket inriktades på småjordbruk och bland annat ledde till ett projekt i Etiopien. En u-landsavdelning underställd rektorn skapades senare på SLU. Efter sin pensionering hade Hjelm ett regeringsuppdrag att utreda svensk livsmedelsforskning.

Hjelm blev ledamot av Skogs- och lantbruksakademien 1958 var 1984–1987 dess preses, och promoverades 1985 till veterinärmedicine hedersdoktor vid SLU. Han var ledamot av Gastronomiska akademien 1974–1997, vid tallrik 16.

Lennart Hjelm är begravd på Hammarby kyrkogård söder om Uppsala.

Källor

Externa länkar 

Svenska professorer i lantbruksvetenskap
Personer verksamma vid Sveriges lantbruksuniversitet
Hedersdoktorer vid Sveriges lantbruksuniversitet
Ledamöter av Kungliga skogs- och lantbruksakademien
Ledamöter av Gastronomiska akademien
Personer från Lemnhults socken
Gravsatta på Hammarby kyrkogård
Födda 1915
Avlidna 2009
Män
Blathmin Ua Briain

Blathmin Ua Briain eller Blathmin O'Brien var en irländsk prinsessa, gift med den norske kungen Sigurd Jorsalafarare.  

Hon var dotter till Irlands storkonung och Dublins härskare, Muircheartach Ua Briain, som gifte bort henne med Sigurd under hans vistelse på Irland. Då han år 1103 blev Norges kung lämnade han henne kvar på Irland.

Litteratur 
 Alf Henrikson: Dansk historia  (1989) 
 Sven Rosborn: När hände vad i Nordens historia (1997)

Norges drottningar
Kvinnor
Födda 1000-talet
Avlidna 1100-talet
Steven Holcomb

Steven "Steve" Holcomb, född 14 april 1980 i Park City, Utah, död 6 maj 2017 i Lake Placid, New York, var en amerikansk bobåkare sedan 1998. Vid OS i Vancouver 2010 blev han olympisk mästare, då han tillsammans med Steve Mesler, Curtis Tomasevicz och Justin Olsen vann tävlingen i fyrmannabob före tvåan Tyskland.

Referenser

Noter

Amerikanska bobåkare
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2010
Amerikanska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2014
Amerikanska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från USA
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 2014
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från USA
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2006 från USA
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 2006
Amerikanska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Utah
Personer från Summit County, Utah
Födda 1980
Avlidna 2017
Män
Katja Flint

Katja Flint, född 11 november 1959 i Stadthagen, Västtyskland, är en tysk skådespelerska. Hon växte upp i Utah och var gift med skådespelaren Heiner Lauterbach 1985–2001.

Filmografi (urval)

Filmer
1985 - Glöm Mozart - Magdalena Demel  
1992 - Den demokratiske terroristen - Monica Reinholdt
2005 - Den vita massajen - Elisabeth

TV-serier
1986 - Den gamle deckarräven - Christa Sonnenberg, 1 avsnitt

Källor

Tyska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1959
Levande personer
Tyska skådespelare under 2000-talet
Personer från Niedersachsen
Estrid Bjørnsdotter

Estrid Bjørnsdotter, även kallad Estrid Byrdasvendsdotter, var en norsk drottning. Gift år 1170 med kung Magnus Erlingsson (r. 1161-84). Hon var dotter till Björn Byrdasvend.

Referenser

 
Norges drottningar
Kvinnor
Födda 1100-talet
Avlidna 1100-talet
Personer i Norge under 1100-talet
Trekampen

Ej att förväxla med friidrottsgrenen trekamp.

Trekampen var namnet på en TV-tävling mellan städer i Skandinavien under mitten av 1960-talet. Tävlingarna direktsändes under ett antal lördagar i Nordvisionen. Den allra första tävlingsomgången startade 1964 och programledare var Lasse Holmqvist.

Tv som medium var fortfarande relativt nytt i Sverige och det allra första programmet rönte stor uppmärksamhet i media. Främst i lokalpressen men även i rikspressen. Under januari 1964 skrevs en mängd tidningsartiklar om förberedelserna inför den första tävlingen som stod mellan Mariefred i Sverige, Drøbak i Norge och Sakskøbing i Danmark. Tre av respektive lands minsta städer. Tävlingen gick därpå vidare med allt större städer för att avslutas med tävlingen mellan Stockholm, Oslo och Köpenhamn.

Det som präglade upplägget av tävlingen var att varje stad i förväg skull producera frågor om ett av de andra deltagande länderna för staden från det tredje landet. Frågorna skulle också godkännas av en jury innan, i vilken bland annat ingick professor Jörgen Weibull. Mariefred hade således att skapa avancerade frågor om Norge för Saksköbings lag och likaså om Danmark för Dröbaks lag. Frågorna skulle vara komplicerade men inte omöjliga att ta fram svaren på. Lagen fick ta fram svaren på i princip vilket sätt som helst, men inom 20 minuter. Man hade möjlighet att i förväg mobilisera alla tänkbara resurser. På den tiden handlade det till exempel om öppna telefonlinjer till "bundsförvanter" i något av motståndarländerna, tillgång till bibliotek etc.

Varje stad satte samman sitt lag av tiotalet personer med skilda kompetenser, i Mariefredslaget ingick bland annat rektorn och lagledaren och sedermera riksdagsmannen Gösta Karlsson, kommunalborgmästaren Gustav Lundberg, rektorn Sören Gottberg, kyrkoherden Einar Rydberg, ämneslärare Hjördis Björnör, pastorn Thorild Zettergren, slottsvaktmästaren Carl-Otto Holmström, kantorn Lars-Erik Hedbor, apotekaren Sten-Erik Wiman, lokalredaktörerna Yngve Andersson Strengnäs tidning och Arne Nilsson Folket samt Lena Crafoort.

Varje tävling innehöll också en praktisk uppgift som alla invånare i staden kunde delta i. I den första tävlingen mellan Mariefred, Dröbak och Saksköbing handlade det om att under den timme som tävlingen pågick sy ett så långt lapptäcke som möjligt av grytlappar. Hela staden bidrog med grytlappar och Mariefredsborna fick också ihop det längsta. På grund av en reva i täcket vid 9 meter underkändes dock stadens täcke.

Den första tävlingen vann Mariefredslaget och som det uttrycktes i Svenska Dagbladet: "En fullträff - Mariefred i segerrus".

Svenska TV-serier från 1960-talet
Norska TV-serier från 1960-talet
Danska TV-serier från 1960-talet
Frågesport
Texturerat garn

Texturerat garn är ett krusat syntetiskt filamentgarn. Garnet har stretchegenskaper och fyllighet. Exempel på textuerade garner är Agilon, Crimplene, Crinkle, Elasta, Helanca, Milpa, Miralon, Spinlon, Taslan, Textralized och Tycora.

Referenser

Tråd och garn
Kristin Sverresdotter

Kristin Sverresdotter, född okänt år, död 1213, norsk prinsessa och drottning, gift med kung Filippus Simonsson. Hon var dotter till kung Sverre Sigurdsson av Norge och Margareta Eriksdotter (erikska ätten). Hennes äktenskap arrangerades som ett fredsfördrag mellan bagler och birkerbeinare. Hon gifte sig med Filippus 1209 och dog fyra år senare.

Referenser

 https://nbl.snl.no/Kristin_Sverresdatter

Kvinnor
Födda 1100-talet
Avlidna 1213
Norska prinsessor
Personer i Norge under 1200-talet
Margareta av Skottland (norsk drottning)

Margareta av Skottland, född 28 februari 1261, död 9 april 1283, var norsk drottning som gift med Erik Prästhatare.  

Hon var dotter till kung Alexander III av Skottland och Margareta av England. Hon gifte sig 1281 i Bergen med den norske kungen Erik Prästhatare. Hon kröntes till drottning strax efter vigseln trots hennes svärmors invändningar. Äktenskapet hade arrangerats av politiska skäl. I äktenskapskontraktet fick Margarta behålla sin arvsrätt till den skotska tronen och lämna den vidare till sina barn, vilket skulle komma att få betydelse.  

Hon dog i barnsäng i Tønsberg 1283, när hon födde dottern Margareta.

Referenser

 https://nbl.snl.no/Margrete_Aleksandersdotter

Norges drottningar
Födda 1261
Avlidna 1283
Kvinnor
Personer i Norge under 1200-talet
Personer som dött i barnsäng
Isabel Bruce

Isabel Bruce, ibland Isabella de Brus, Isobail a Brus eller Isabella Robertsdotter Brus, född 1272, död 1358, var norsk drottning (kungagemål), gift med Erik Magnusson av Norge.

Biografi 
Isabel var dotter till Robert Bruce (1243-1304) och grevinnan Marjorie av Carrick och syster till kung Robert I av Skottland. Som 21-åring giftes hon med norske kung Erik i Bergen 1293. Detta var Eriks andra gifte, då han tidigare varit gift med Margareta av Skottland. 

Isabel fick ingen son, men var mor till Ingeborg Eriksdotter och arrangerade själv dennes äktenskap med svenske hertig Valdemar Magnusson 1312. 

Kungen dog 1299 och lämnade Isabel som änka vid 26 års ålder. Ny kung blev Eriks bror Håkon Magnusson. Isabel stannade i Norge som änka och hennes liv som änkedrottning är idag mer känt än hennes liv som drottning. Hon deltog i officiella ceremonier, som då hon 1305 tillsammans med kungaparet närvarade vid biskopsinvigningen av Arne Sigurdssön i Bergen. Hon hade en god relation med kyrkan, donerade egendomar till den och mottog hus från den 1324. 1312 ska hon ha agerat medlare i en konflikt mellan Orkney, Shetland och Skottland och sände soldater till Skottland. 1339 benådade Norges kung en fånge på hennes begäran. 1357 blev hon sin dotters arvtagare.

Källor 

 Norsk biografisk leksikon

Noter

Norges drottningar
Kvinnor
Födda 1272
Avlidna 1358
Personer i Norge under 1200-talet
Personer i Norge under 1300-talet
Carl Friedrich von Ledebour

Carl (Karl) Friedrich von Ledebour, född 8 juli 1786 i Stralsund, död 4 juli 1851 i München, var en tysk botaniker.

Ledebour var 1811-36 professor i botanik, mineralogi och zoologi i Dorpat. Han företog 1826 en resa i Altaj ända till gränsen av Kina. Bland hans arbeten märkas Flora altaica (fyra band, 1829-34), utarbetad tillsammans med hans reskamrater Carl Anton von Meyer och Aleksandr von Bunge, samt de framstående verken Icones plantarum novarum vel imperfecte cognitarum (fem band, 1829-34) och Flora rossica (fyra band, 1842-53). Ledebour invaldes 1816 som ledamot av Fysiografiska sällskapet i Lund.

Källor

Otto Gertz: Kungl. Fysiografiska sällskapet i Lund 1772-1940. Historisk överblick och personförteckningar, Lund 1940, sid. 235.

Tyska mineraloger
Tyska professorer i botanik
Tyska professorer i zoologi
Personer verksamma vid Tartu universitet
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Botaniker under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Stralsund
Födda 1786
Avlidna 1851
Män
Ugglan
Superbike-VM 1994

Superbike-VM 1994 vanns av Carl Fogarty, vilket var hans första av fyra VM-titlar för Ducati.

Delsegrare

Slutställning

Superbike-VM-säsonger
Motorsportevenemang 1994
Superbike-VM 1995

Superbike-VM 1995 kördes över 12 omgångar och 24 heat, med Carl Fogarty som mästare.

Delsegrare

Slutställning 

Superbike-VM-säsonger
Motorsportevenemang 1995
Superbike-VM 1996

Superbike-VM 1996 kördes över 12 omgångar och 24 heat. Troy Corser tog sin första av två titlar. Han körde för Ducati och vann före Aaron Slight. Carl Fogarty hade lämnat Ducati för Honda, men blev inte bättre än fyra i VM, och återvände till sitt gamla team efter säsongen.

Delsegrare

Slutställning 

Superbike-VM-säsonger
Motorsportevenemang 1996
Upplands runinskrifter 126

Runinskrift U 126 var en runsten som hittades 1900 vid vattenkällan till Överjärva gård i Solna socken och Solna kommun inom Danderyds skeppslag. Två år senare skapades ett pappersavtryck som dessutom fotograferades.

År 1908 sågs runstenen för sista gången och sedan är dess öde okänt. Ett litet fragment av stenen upptäcktes 1934 några hundra meter från dess ursprungliga plats. Denna runstensbit flyttades först till Tumba för att bevaras inomhus på Charlottenburgs hembygdsgård och senare till Statens historiska museums lokaler i Tumba där den i samlingarna fått nummer 21389. Materialet är gråsten. År 2008 placerades en rekonstruktion av stenen (se bild), vid gångbron över järnvägen intill Överjärva gård.

Inskrift

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Referenser 
 Informationstavla intill rekonstruktionen

Upplands runinskrifter
Solna kommun