kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orientprinia

Orientprinia (Prinia inornata) är en liten asiatisk vanligt förekommande tätting i familjen cistikolor med vid utbredning i Syd- och Sydostasien.

Fältkännetecken

Utseende 
Orientprinian är en liten (11 cm), olivbrun eller rödbrun, ostreckad prinia med vitaktigt ögonbrynsstreck och mycket lång, kilformad stjärt (som dock är kortare i häckningstid). Jämfört med djungelprinian (P. sylvatica) är den mindre och har tunnare näbb. Kännetecknande är bleka eller rostfärgade kanter på tertialerna.

Läte 
Sången är en snabb drill, "tlick tlick tlick...". Bland andra läten hörs ett "tee-tee-tee" och ett nasalt "beep".

Utbredning och systematik 
Orientprinia förekommer från Pakistan österut till Java. Den delas in i tio underarter med följande utbredning:
 Prinia inornata terricolor – förekommer från östra Baluchistan till Pakistan och nordvästra Indien
 Prinia inornata inornata – förekommer i centrala och södra indiska halvön (i söder till Chennai)
 Prinia inornata franklinii – förekommer i södra Indien (sydvästra Mysuru, Kerala och bergen i västra och södra Madras)
 Prinia inornata insularis – förekommer i Sri Lanka
 Prinia inornata fusca – förekommer i Nepal Sikkim, Bhutan, Assam och Bangladesh
 Prinia inornata extensicauda – förekommer från södra Kina till norra Laos, norra Vietnam och Hainan
 Prinia inornata blanfordi – förekommer i Myanmar och norra Thailand
 Prinia inornata herberti – förekommer från södra Burma och södra Thailand till södra Laos, Kambodja och södra Vietnam
 Prinia inornata flavirostris – förekommer på Taiwan
 Prinia inornata blythi – förekommer på Java

Underarterna insularis och blythi har avvikande sång. Dessa har föreslagits undersökas närmare för att utröna artstatus.

Släktskap 
Orientprinian tros vara nära besläktad med de afrikanska arterna ockrasidig prinia (P. subflava), blek prinia (P. somalica) samt flodprinia (P. fluviatilis). Den har tidigare ibland behandlats som samma art som subflava, men dessa skiljer sig åt i läten och något i fjäderdräkten, även om situationen kompliceras av geografisk variation.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Orientprinian påträffas i olika sorters gräsmarker som högvuxna odlade fält, vass, högvuxet gräs och mangroveträsk. Fågeln lever av olika sorters små ryggradslösa djur, huvudsakligen insekter och dess larver. Den är huvudsakligen stannfågel.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Karrooprinia

Karrooprinia (Prinia maculosa) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar. Den förekommer i södra Afrika. Fågeln minskar i antal, men beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Karrooprinian är en aktiv sångare med en lång och avsmalnad stjärt som ibland hålls rest. Ovansidan är mattbrun, undersidan ljus med tydliga streck och fläckar som ofta sträcker sig till både strupe och buk. Arten liknar drakensbergprinian, men denna är varmare brun ovan och gulare under samt har finare streckning som mestadels är begränsad till bröstet. Den typiska sången är ett ihåligt pipande "kli" som upprepas fyra till 15 gånger, med gnissliga och sträva toner emellan.

Utbredning och systematik 
Karrooprinian förekommer i södra Afrika. Den delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Prinia maculosa maculosa – södra Namibia och västra Sydafrika (öster till södra Fristatsprovinsen och Östra Kapprovinsen)
 Prinia maculosa psammophila – sydvästra Namibia och nordvästra Sydafrika (västra Norra Kapprovinsen)
 Prinia maculosa exultans – östra Sydafrika (Östra Kapprovinsen och västra KwaZulu-Natal) samt Lesotho

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Karrooprinian hittas i fynbos, strandveld, karroobuskmarker och trädgårdar. Den ses par, aktivt födosökande efter insekter i lövverket, ibland hoppande på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Karroo (eller karoo) är ett stäpp- och halvökenområde i södra och västra Sydafrika. Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen
Sãotoméprinia

Sãotoméprinia (Prinia molleri) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart på ön São Tomé i Guineabukten. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Adolphe F. Moller (1842–1920), portugisisk botaniker och samlare av specimen på São Tomé 1887. Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar 

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter på São Tomé
Brun prinia

Brun prinia (Prinia polychroa) är en sydostasiatisk fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Brun prinia är en färglös prinia med förhållandevis kraftig näbb och en lång, avsmalnad stjärt. Ovansidan är ljusbrun med svaga mörka streck. Undersidan är ljus, ibland med lite mörka smutsiga teckningar på bröstsidorna. Fågeln skiljer sig från andra prinior i sitt utbredningsområde på avsaknaden av tydliga ansiktsteckningar och den genomgående enfärgade fjäderdräkten. Sången är av två typer, dels en torr rullande drill, dels ett upprepat tvåstavigt "tulip".

Utbredning och systematik 
Brun prinia delas traditionellt in i fyra underarter med följande utbredning:
 Prinia polychroa bangsi – förekommer i södra Kina (sydöstra Yunnan)
 Prinia polychroa cooki – förekommer i centrala Myanmar till östra Thailand, Laos och Kambodja
 Prinia polychroa rocki – förekommer i Laos (Langbian-platån)
 Prinia polychroa polychroa – förekommer på Java

Genetiska studier visar dock att de olika taxonen inte är varandras närmaste släktingar. Numera fördelas underarterna vanligen annorlunda, exempelvis av tongivande International Ornithological Congress (IOC), enligt följande:
 bangsi förs istället till arten Himalayaprinia
 rocki urskiljs som egen art, dalatprinia (P. rocki)
 populationen av cooki i Burma urskiljs som den egna arten burmaprinia (P. cooki)
 östliga cooki beskrivs som ett nytt taxon, deignani; denna och nominatformen utgör brun prinia i begränsad mening.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Brun prinia hittas i lågland och lägre bergstrakter i öppen och torr skog, buskiga områden och kanter av skog och jordbruksmarker. Den kan vara rätt tillbakadragen och svår att få syn på i den täta vegetationen.

Status och hot 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig, men följer den traditionella indelningen.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Grässångare
Fåglar i orientaliska regionen
Rostprinia

Rostprinia (Prinia rufescens) är en asiatisk fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar. Den förekommer i buskmarker och öppen skog i södra och sydöstra Asien. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Utseende 
Rostprinian är en rätt kontrastrik, liten (11–12 cm) prinia med medellång, kilformad stjärt. Den har en stor näbb med blek näbbunderhalva. I häckningsdräkt är den grå på hjässa, nacke och örontäckare. Utanför häckningstid är den lik gråbröstad prinia (Prinia hodgsonii), men har mer rostfärgad mantel och kanter på tertialerna samt tydligare beige anstrykning på strupe och bröst.

Utbredning och systematik 
Rostprinia förekommer i södra och sydöstra Asien. Den delas in i sex underarter med följande utbredning:
 Prinia rufescens rufescens – Nepal, Bhutan, sydöstra Tibet, södra Kina, Bangladesh, Myanmar och Indien
 Prinia rufescens beavani – sydöstra Myanmar till sydvästra Thailand och norra Indokina (Laos och Vietnam)
 Prinia rufescens peninsularis – södra Myanmar och Thailand (Kranäset till Trang)
 Prinia rufescens objurgans – sydöstra Thailand
 Prinia rufescens extrema – Thailands södra halvö och Malackahalvön
 Prinia rufescens dalatensis – södra Vietnam

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Rostprinian trivs i gräsrika områden i öppen skog, men ses även i andra busk- och gräsrika miljöer. Den livnär sig huvudsakligen av insekter och deras larver som den plockar från lövverket och marken. Fågeln födosöker vanligen i sällskap om tolv till 15 individer. Den häckar från januari till september, i Indien koncentrerat i maj och juni i inledningen av regnsäsongen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling som inte tros vara utsatt för något hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs som lokalt vanlig i större delen av utbredningsområdet.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Askprinia

Askprinia (Prinia socialis) är en asiatisk fågel i familjen cistikolor. Den förekommer huvudsakligen i Indien, men även i Pakistan, Bangladesh och Sri Lanka. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Utseende och läten 
Askprinian är en distinkt 12–13 cm lång prinia med mycket lång och avsmalnad stjärt, dock kortare under häckningstid, framför allt i Sri Lanka. Hjässa och örontäckare är skiffergrå, ögonen röda, ovansidan skiffergrå eller rostbrun och orangebeige anstrykning på undersidan. Sången som levereras från toppen av en buske eller telefontråd alternativt i sångflykt, är en högljudd och livlig ramsa som i engelsk litteratur återges "jimmy-jimmy-jimmy".

Utbredning och systematik 
Askprinia delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Prinia socialis stewarti – förekommer från norra Pakistan (övre Indusfloden) till Nepal och norra Indien
 Prinia socialis inglisi – förekommer i nordöstra Indien Sikkim, Bhutan, Assam och Bangladesh
 Prinia socialis socialis – förekommer på Indiska halvön
 Prinia socialis brevicauda – förekommer på Sri Lanka

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Askprinian är en vanlig och välkänd fågel som aktivt rör sig i undervegetationen med ryckig flykt mellan buskar, eller hoppar på marken på jakt efter insekter, ofta med stjärten rest. Fågeln häckar nära marken, i buskar eller högt gräs.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanligt förekommande.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Blek prinia

Blek prinia (Prinia somalica) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Blek prinia är en mycket ljus och slank sångarliknande fågel med lång stjärt som ofta hålls rest. Ovansidan är ljust gråbrun och undersidan vit, dock med beigeaktig anstrykning hos vissa ungfåglar. Arten liknar ockrasidig prinia, men är ljusare och gråare på ryggen utan rostrött på flankerna. Vanligaste lätet är en snabb serie med torra och ljusa "zhep", liknande sången hos ockrasidig prinia, men snabbare och ljusare.

Utbredning och systematik 
Blek prinia delas in i två underarter:
 P. s. erlangeri – förekommer i sydöstra Sydsudan, södra Etiopien, nordöstra Uganda, Kenya samt centrala och södra Somalia
 P. s. somalica – förekommer i nordligaste Somalia

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Blek prinia hittas i torr törnsavann och törnbuskmarker. Där ses den vanligtvis parvis.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen
Ockrasidig prinia

Ockrasidig prinia (Prinia subflava) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Ockrasidig cistikola är en slank ostreckad sångarliknande fågel med en lång och avsmalnad stjärt som ibland hålls rest. Ovansidan är musbrun, undersidan ljus med ockrafärgade flanker. På huvudet syns ett tydligt ljust ögonstreck. Liknande blek prinia är just blekare med vitaktiga flanker, medan den mycket lika flodprinian är mycket lokalt förekommande och har en mer behaglig och ljusare sång. 

Ockrasidig prinia sjunger ett gällt "stiiikk" som upprepas sex till 15 gånger i taget, i serier som kan pågå ihållande i flera minuter. Lätet är ett metalliskt "stip-stip-stip". Tonhöjd och klang varierar geografiskt.

Utbredning och systematik 
Ockrasidig prinia har en mycket vid utbredning i Afrika söder om Sahara. Den delas in i tio underarter med följande utbredning:
 Prinia subflava subflava – Senegal till västra och centrala Etiopien och norra Uganda
 Prinia subflava pallescens – Mali till Sudan, nordvästra Etiopien och västra Eritrea
 Prinia subflava melanorhyncha – Sierra Leone till Kamerun, norra Demokratiska republiken Kongo, Kenya och nordvästra Tanzania
 Prinia subflava graueri – Kivu i östra Demokratiska republiken Kongo till Rwanda och höglandet i Angola
 Prinia subflava affinis – östra Demokratiska republiken Kongo till sydvästra Tanzania, Zambia, östra Botswana och södra Moçambique
 Prinia subflava bechuanae – sydvästra Angola till norra Namibia, norra Botswana, sydvästra Zambia och västra Zimbabwe
 Prinia subflava mutatrix – södra Tanzania till Malawi, östra Zambia, östra Zimbabwe och Moçambique
 Prinia subflava kasokae – Zambia väster om Zambezifloden samt östra Angola
 Prinia subflava tenella – längs Afrikas östra kust, från Somalia till södra Tanzania
 Prinia subflava pondoensis – södra Moçambique till KwaZulu-Natal, östra Swaziland och Östra Kapprovinsen

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Ockrasidig prinia hittas i högvuxna gräsmarker, flodnära snår och i buskage på savann. Där ses den i par eller smågrupper, ofta på marken eller långt ner i vegetationen.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen
Djungelprinia

Djungelprinia (Prinia sylvatica) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar som förekommer på Indiska subkontinenten. Den minskar i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende och läte
Djungelprinia är en 15 centimeter lång fågel med korta och rundade vingar, rätt lång stjärt, starka ben och en kort svart näbb. I häckningsdräkt är den gråbrun ovan med ett kort vitt ögonbrynsstreck och varmare brun övergump. Vingpennorna är rostkantade och stjärten har vita yttre stjärtpennor. Undersidan är beigevit. Vintertid är ovansidan mer brun och undersidan mer beige. Stjärten är också längre. Underarten valida i Sri Lanka (se nedan) behåller dock sommardräkten året om, inklusive den kortare stjärten, och saknar både det vita ögonbrynsstrecket och de vita i stjärten.

Sången är en repetitiv ramsa som på engelska återges pit-pretty, pit-pretty, pit-pretty.

Utbredning och systematik 
Djungelprinia delas in i fem underarter med följande utbredning:
 Prinia sylvatica insignis – nordvästra Indien (Rann of Kutch och Gujarat till West Rajasthan)
 Prinia sylvatica gangetica – terai i norra Nepal till norra Indien och Bangladesh
 Prinia sylvatica mahendrae – nordöstra Indien (Orissa)
 Prinia sylvatica sylvatica – Indiska halvön (norr till Madhya Pradesh och Maharashtra)
 Prinia sylvatica valida – Sri Lanka

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Djungelprinian återfinns i torrt och öppet gräslandskap, öppen skog, buskmarker och ibland trädgårdar. Fågeln bygger sitt bo i en buske eller i högt gräs, där den lägger tre till fem ägg. Den är en insektsätare.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men den betraktas som lokalt vanlig i Indien men ovanlig och mycket lokalt förekommande i Sri Lanka.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris). Fågelns vetenskapliga artnamn sylvatica är latin och betyder "tillhörande skog" (av sylva, "skog").

Referenser

Källor 
 
 Grimmett, R.; Inskipp,C. & Inskipp, T. 1999. Birds of the Indian Subcontinent. Oxford University Press

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Sahelsångare

Sahelsångare (Spiloptila clamans) är en liten tätting i familjen cistikolor som förekommer i ett smalt band strax söder om Sahara i Afrika.

Kännetecken

Utseende 
Sahelsångaren är en liten, 9-10 centimeter lång och livlig sångare med lång och starkt avrundad grå- och svartvitspetsad stjärt. Ovansidan är blekt gul- eller rödbrun med svarta strimmor på hjässan och svarta spetsar på handpennor och övre vingtäckare. Den har vidare en blekgul övergump, ett vitt ögonbrynsstreck samt gräddvit undersida. Hanen har också en gråaktig anstrykning över nacken.

Läte 
Sahelsångaren är en mycket ljudlig fågel med ett ljust och insektsliknande "tseeep tseeep" eller mer drillande "trrrrrt trrrrrt" (därav av fågelns engelska namn Cricket Warbler ("syrsesångare"). Varningslätet är ett kortare "zrrt zrrt".

Utbredning 
Fågeln förekommer från Mauretanien och Senegal till Mali, centrala Sudan och norra Etiopien. Den har även konstaterats häcka i Västsahara vid Oued Jenna nära Assouerd. Nordliga populationer är flyttfåglar som rör sig söderut under torrperioden och återkommer med regnet.

Systematik 
Fågeln placeras som enda art i släktet Spiloptila och behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. DNA-studier visar att den är närmast släkt med akaciasångare (Phyllolais pulchella) samt apalisar i släktet Apalis.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Sahelsångaren lever i törnsnårmarker, framför allt bestående av akacia. Den hittas även ute i ren öken så länge det finns tillräckligt med växtlighet och på trädbevuxen savann, men undviker grässlätter och täta buskage.. Fågeln är rätt social och ses oftast i små grupper med ett halvt dussin fåglar som rastlöst rör sig från en låg buske till en annan. På marken eller på sittplats rör den stjärten upp och ner och från sida till sida medan den yttrar sitt monotona syrseliknande läte som gett upphov till sitt engelska namn Cricket Warbler. Arten lever av insekter som den hittar lågt i törnsnår eller grästuvor. Den har konstaterats häcka i juli i Mali och Mauretanien, året runt i Senegal och från januari till april och igen i augusti i södra Sudan.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig, dock ovanlig i vissa områden.

Namn 
Sahel är ett halvtorrt område direkt söder om Sahara.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen