Ugnfåglar

Ugnfåglar (Furnariidae) är en stor familj av små till medelstora suboscina tättingar som återfinns i Central- och Sydamerika.

Utseende och levnadssätt 
Ugnfåglarna är en mångskiftande grupp insektsätare. De har fått sitt namn av de utarbetade bon som några arter inom släktet Furnarius bygger av lera, och som har ett ugnsliknande utseende. Dock bygger merparten av familjens arter sina bon av kvistar eller häckar i håligheter i klippor. Ugnfåglarnas bon är alltid överbyggda och de lägger upp till sex blekt blågröna eller vita ägg. Äggen ruvas i 15–22 dagar och ungarna blir flygga efter ytterligare 13–20 dagar.

De är små till medelstora fåglar, som varierar mellan 9 och 35 centimeter på längden. Medan vissa arter är mycket specialiserade vad gäller habitatval återfinns arter av denna familj nästan i alla typer av neotropiska områden. Två arter återfinns till och med vid klippiga kuster.

Systematik 
Numera behandlas gruppen trädklättrare, tidigare behandlad som den egna familjen Dendrocolaptidae, som del av familjen ugnfåglar på grund av data från analyser baserade på den mitokondriella genen för enzymet cytokrom b och ett flertal olika nDNA-sekvenseringar.

Trädklättrarnas systematik omprövades av Rajkow 1994 baserat på morfologi och av Irestedt et al. 2004 baserat på analyser av mtDNA. Utifrån data av den senare genomgången så bekräftades huvud-utvecklingslinjen inom underfamiljen Furnariinae,  samtidigt som vissa nya utvecklingslinjer upptäcktes och släktskapet mellan många släkten var tvungna att omprövas.

Den taxonomiska uppställningen som presenteras här nedan baseras på Derryberry et al 2011 och Clarmunt et al 2013 och har implementerats av de båda internationella taxonomiska auktoriteterna Clements et al och International Ornithological Congress. Studierna har påvisat att konvergent evolution är vanlig i familjen, vilket inneburit att arter och släkten som man tidigare trodde var nära släkt baserat på morfologi står långt ifrån varandra genetiskt och vice versa. Flera släkten har således delats upp i flera, medan andra slagits ihop. 

Underfamilj: Lövkastare och minerare (Sclerurinae) – urskiljs av vissa som en egen familj, Scleruridae
 Släkte Sclerurus – 6–8 arter lövkastare
 Släkte Geositta – 11 arter minerare

 

Underfamilj: Trädklättrare (Dendrocolaptinae) – urkiljs av vissa som en egen familj, Dendrocolaptidae
 Släkte Certhiasomus – fläckstrupig trädklättrare, tidigare i Deconychura
 Släkte Sittasomus – 1–2 arter
 Släkte Deconychura – 1–3 arter
 Släkte Dendrocincla – 6 arter
 Släkte Glyphorynchus – kilnäbbsträdklättrare
 Släkte Dendrexetastes – pärlhalsträdklättrare
 Släkte Nasica – långnäbbad trädklättrare
 Släkte Dendrocolaptes – 5–6 arter

 Släkte Hylexetastes – 2–4 arter
 Släkte Xiphocolaptes – 4 arter
 Släkte Xiphorhynchus – 12–17 arter
 Släkte Dendroplex – 2 arter, fördes tidigare till släktet Xiphorhynchus
 Släkte Campylorhamphus – 4–6 arter skärnäbbar

 Släkte Drymornis – sabelnäbbsträdklättrare
 Släkte Lepidocolaptes – 12–13 arter

Underfamilj: Uppnäbbar (Xenopinae) 
 Släkte Xenops – 3 arter

Underfamilj Egentliga ugnfåglar (Furnariinae) 
Tribus Berlepschiini
 Släkte Berlepschia  – palmkrypare
Tribus Pygarrhichadini 
 Släkte Microxenops – rödstjärtad trädlöpare
 Släkte Pygarrhichas – vitstrupig trädlöpare
 Släkte Ochetorhynchus – 4 arter, inkluderar Eremobius och Chilia

Tribus Furnarinii 
 Släkte Pseudocolaptes – 2–3 arter ullkragar
 Släkte Premnornis – stamkrypare
 Släkte Tarphonomus – två markkrypare, tidigare i Upucerthia
 Släkte Furnarius – 6–8 arter horneror
 Släkte Lochmias – bäcksmyg

 Släkte Phleocryptes – sävsmyg
 Släkte Limnornis – rörsmyg
 Släkte Geocerthia – strimmig markkrypare, tidigare i Upucerthia
 Släkte Upucerthia – 4 arter markkrypare
 Släkte Cinclodes – 15–16 arter cinkloder
Tribus Philydorini 
 Släkte Anabazenops – 2 arter lövletare
 Släkte Megaxenops – uppnäbbad lövletare
 Släkte Cichlocolaptes – 2–3 arter lövletare
 Släkte Heliobletus – spetsnäbbad trädletare
 Släkte Philydor – 7 arter lövletare
 Släkte Anabacerthia – 5 arter lövletare (varav 2 tidigare i Philydor)
 Släkte Syndactyla – 8 arter lövletare, inklusive mejselnäbbarna (Simoxenops)

 Släkte Ancistrops – krumnäbb 
 Släkte Clibanornis – 5 arter lövletare, inklusive bambukrypare och Hylocryptus
 Släkte Thripadectes – 7 arter trädletare
 Släkte Automolus – 9–10 arter lövletare, inklusive skogssmygarna (Hyloctistes)
Tribus Margarornini 
 Släkte Premnoplex – 2–3 arter piggstjärtar
 Släkte Margarornis – 4 arter trädlöpare
Tribus Synallaxini
 Släkte Aphrastura – 2 arter törnstjärtar
 Släkte Sylviorthorhynchus – trådstjärt
 Släkte Leptasthenura – 11–13 arter sprötstjärtar, parafyletiskt visavi trådstjärt

 Släkte Phacellodomus – 9–10 arter törnfåglar
 Släkte Hellmayrea – vitbrynad taggstjärt
 Släkte Anumbius – lärksnårlöpare
 Släkte Coryphistera – kvistsamlare
 Släkte Asthenes – 29–32 arter kanastero
 Släkte Acrobatornis – akrobatfågel
 Släkte Metopothrix – guldpanna
 Släkte Xenerpestes – 2 arter gråstjärtar
 Släkte Siptornis – glasögontaggstjärt
 Släkte Roraimia – roraimamjukstjärt
 Släkte Thripophaga – fem mjukstjärtar, dock parafyletiskt gentemot Cranioleuca
 Släkte Limnoctites – sumpjägare
 Släkte Cranioleuca – 20–22 arter, dock parafyletiskt gentemot Thripophaga och Limnoctites
 Släkte Pseudasthenes – 4 arter kanastero, tidigare i Asthenes
 Släkte Spartonoica – träsksmyg
 Släkte Pseudoseisura – 4 arter törnskrikor
 Släkte Certhiaxis – 2 arter taggstjärtar
 Släkte Mazaria – vitbukig taggstjärt, tidigare i Synallaxis
 Släkte Schoeniophylax – chotoytaggstjärt
 Släkte Synallaxis – 35–37 arter taggstjärtar, inklusive Gyalophylax och Siptornopsis

Referenser

Noter

Källor 
 Cheviron, Z. A.; Capparella, Angelo P.; Vuilleumier, François (2005): Molecular phylogenetic relationships among the Geositta miners (Furnariidae) and biogeographic implications for avian speciation in Fuego-Patagonia. Auk 122(1): 158–174. DOI: 10.1642/0004-8038(2005)122[0158:MPRATG]2.0.CO;2 HTML abstract
 Fjeldså, Jon; Irestedt, Martin & Ericson, Per G. P. (2005): Molecular data reveal some major adaptational shifts in the early evolution of the most diverse avian family, the Furnariidae. Journal of Ornithology 146: 1–13. [Engelsk text med tysk sammanfattning]  (HTML sammanfattning) PDF fulltext
 Irestedt, Martin; Fjeldså, Jon; Johansson, Ulf S. & Ericson, Per G.P. (2002): Systematic relationships and biogeography of the tracheophone suboscines (Aves: Passeriformes). Molecular Phylogenetics and Evolution 23(3): 499–512.  (HTML sammanfattning)
 Irestedt, Martin; Fjeldså, Jon & Ericson, Per G. P. (2004): Phylogenetic relationships of woodcreepers (Aves: Dendrocolaptinae) – incongruence between molecular and morphological data. Journal of Avian Biology 35(3): 280–288.  (HTML sammanfattning)
 Rajkow, Robert J. (1994): A phylogeny of the woodcreepers (Dendrocolaptinae). Auk 111(1): 104–114. PDF fulltext

Externa länkar 
 Videor av ugnfåglar– the Internet Bird Collection
 Läten av ugnfåglar – the xeno-canto collection

Fågelfamiljer