kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kärrhökar

Kärrhökar (Circus) är ett släkte som består av ett tjugotal taxa av smäckra rovfåglar med smala långa vingar och lång stjärt. Könen har hos alla dessa arter mycket olika fjäderdräkter och ungfåglarna påminner mest om honorna. De jagar lågt över marken och glidflyger vingligt med grunt V-ställda vingar. Man ser dem sällan nyttja termik för att segelflyga. De placerar sina bon på marken i tät vegetation eller i anslutning till myrmark.

Blåhökar
Ibland använder man samlingsnamnet "blåhökar" för de fyra arterna stäpphök och ängshök, blå kärrhök och amerikansk kärrhök. De tre första kan uppträda i samma områden och kan i flera dräkter vara mycket svåra att artskilja ifrån varandra. Ofta kräver det att man observerar en mängd karaktärer för att säkert kunna artbestämma en individ.

Taxonomi
Tidigare betraktades kärrhökarna som en del av underfamiljen Circinae tillsammans med klätterhökar (Polyboroides) och tranvråk (Geranospiza caerulescens). DNA-studier indikerar att dessa inte alls är nära släktingar. Tranvråken är istället nära släkt med vråkarna medan klätterhökarna står närmast smutsgam, lammgam och palmgam. Kärrhökarna har å sin sida visat sig vara mycket nära släkt med det stora höksläktet Accipiter och är till och med troligen en del av detta släkte, så som det är konstituerat idag. Exempelvis är duvhöken (Accipiter gentilis) sannolikt närmare släkt med kärrhökarna än med sparvhöken (A. nisus).

Arter i släktet Circus
Listan nedan följer IOC:s systematik:
 Brun kärrhök (Circus aeruginosus) 
 Brokig kärrhök (Circus spilonotus)
 Papuakärrhök (Circus spilothorax) – behandlas ibland som underart till spilonotus
 Australisk kärrhök (Circus approximans) 
 Grodkärrhök (Circus ranivorus) 
 Réunionkärrhök (Circus maillardi) 
 Madagaskarkärrhök (Circus macrosceles) – behandlades tidigare som underart till maillardi
 Långvingad kärrhök (Circus buffoni) 
 Fläckig kärrhök (Circus assimilis) 
 Svart kärrhök (Circus maurus) 
 Blå kärrhök (Circus cyaneus)
 Amerikansk kärrhök (Circus hudsonius) – behandlades tidigare som underart till cyaneus
 Grå kärrhök (Circus cinereus)
 Stäpphök (Circus macrourus)
 Svartvit kärrhök (Circus melanoleucos)
 Ängshök (Circus pygargus)

Två arter som dog ut under holocen erkänns också:
 Hawaiikärrhök (Circus dossenus)
 Nyazeelandkärrhök (Circus eylesi)

Noter

 

ar:طائر الهار
eo:Cirkuenoj
gu:પટ્ટાઈ
lt:Lingės
mn:Хулд
nl:Kiekendieven
ja:チュウヒ亜科
ru:Луневые
ta:பூனைப் பருந்து
tr:Tuygun
Circus

Circus kan avse:

 Circus – ett släkte fåglar, se Kärrhökar
 Circus (Britney Spears-album) – ett musikalbum från den amerikanska sångerskan Britney Spears
 Circus (sång) – en sång av den amerikanska sångerskan Britney Spears
 Circus (Lenny Kravitz-album) – ett musikalbum från den amerikanska sångaren Lenny Kravitz
 Circus Maximus – en antik rännarbana belägen mellan Palatinen och Aventinen i Rom 
 Circus (serietidning) – fransk serietidning
 Circus Circus Las Vegas – ett kasino/hotell.

Se även
 Cirkus (olika betydelser)

Accipitridae
Mahdimilisen

Mahdimilisen, Mahdiarmén eller Jaish al-Mahdi är en irreguljär shiamuslimsk milisgrupp i Irak. Gruppen, som leds av Muqtada al-Sadr, har sedan den bildades varit inblandad i strider mot de amerikanska styrkorna Irak, mot sunniarabiska grupper, samt mot andra shiamuslimska grupper. Milisen anklagas för att ligga bakom ett stort antal mord och övergrepp mot civila, framför allt sunniter.

Milisens mål är att införa ett shiitiskt teokratiskt system i Irak baserat på den iranska modellen. De har en beväpnad flygel som har en historia av att leda det shiitiska motståndet i Irak och har fått stöd av Iran. Den beväpnade grenen består främst av shia araber, kurder och turkmener. Milisen anklagades för att ligga bakom det irakiska inbördeskriget. Al-Sadr var centrala mannen i utförandet av folkmordet mot sunniterna i Irak, folkmordet på befolkningen i centrala Irak som resulterade i döden på 1,7 miljoner irakiska sunniter och cirka 7 miljoner fördrevs från sina hem.

Historia 
Milisen grundades kort efter att Saddam Hussein störtats i slutet av april år 2003. Från början utgjorde den bara ett par hundra man men växte snabbt i medlemsantal och hade i slutet av 2006 upp emot 60 000 stridande. 

Muqtada al-Sadr var redan från början starkt kritisk till den amerikanska ockupationen och våren 2004 inleddes ett uppror som inledningsvis var framgångsrikt. Resten av våren och nästan hela sommaren utkämpades blodiga strider mellan milisen och amerikanska trupper i framförallt södra Irak. Milisen led svåra förluster och efter medling av den inflytelserike storaytollah Ali al-Sistani gick al-Sadr med på att lägga ner vapnen augusti 2004. 1500-2000 milismedlemmar beräknas ha dödats i striderna. 

Al-Sadr anslöt sig till den politiska processen i landet och hans rörelse har nu ett betydande inflytande över den irakiska regeringen. Sadrrörelsen kontrollerar tre departement i regeringen - departementen för hälsa, jordbruk och utbildning. Dessa departement har egna säkerhetsstyrkor där medlemmar ur Mahdimilisen anställs.

Al-Sadr har stort stort stöd bland fattiga shiamuslimer, inte minst i den fattiga Bagdadstadsdelen Sadrstaden. Stödet beror bland annat på att hans rörelse även bedriver välgörenhet. I de inbördes strider som rasar i Irak har hans milis utgjort ett "skydd" för många shiamuslimer och i flera städer har den i praktiken fungerat som en polisstyrka åt shiamuslimer.

Milisen har även varit inblandad i strider med andra shiitiska grupper, främst Badrmilisen.

Se även 
Irakkriget

Källor

Irakkriget
Zsuzsa Körmöczy

Zsuzsa Körmöczy, född 25 augusti 1924, Budapest, Ungern, död 16 september 2006.  Ungersk högerhänt tennisspelare.

Som 20-åring räddades Körmöczy undan Förintelsen genom att den tennisintresserade kung Gustaf V personligen såg till att hon och hennes mor fick svenska skyddspass. 

Zsuzsa Körmöczy tillhörde världseliten bland amatörspelare i tennis under andra hälften av 1950-talet. Hon är mest känd för sin singelseger i Grand Slam-turneringen Franska mästerskapen 1958 då hon i finalen besegrade brittiskan Shirley Bloomer (6-4, 1-6, 6-2). Hon nådde finalen i Franska mästerskapen också året därpå, 1959, men förlorade den gången mot brittiskan Christine Truman Janes (4-6, 5-7).

Karriärens sista stora singeltitel vann hon 1960 i Italienska grusmästerskapen i Rom. Hon finalbesegrade där brittiskan Ann Haydon Jones med 6-4, 4-6, 6-1.

Redan 1959 drabbades Körmöczy av en ankelskada som av och till nedsatte hennes rörelseförmåga. Hon upphörde med tävlingsspel efter säsongen 1960, delvis på grund av ankelskadan.

Grand Slam-titlar
Franska mästerskapen
Singel - 1958

Referenser

Noter

Källor
Martin Hedges, 1978. The Concise Dictionary of Tennis. Mayflower Books Inc.

Ungerska tennisspelare
Födda 1924
Avlidna 2006
Kvinnor
Idrottare från Budapest
Marcus Price

Marcus Robert McKinley Dudeman Price, även känd under artistnamnet Basutbudet, född 10 juli 1983, är en svensk rappare och DJ.

Price föddes 1983 och växte upp på Södermalm i Stockholm. Han studerade vid Eriksdalsskolan.

Han är bland annat medlem i gruppen Marcus Price & Carli, Fattaru och Majestic 3. I Majestic 3 rappar också hans bror Magnum Coltrane Price och Nimo Cheebs.
Han är också medlem i hiphop kollektivet Safehouse med bland annat Näääk

Födda 1983
Svenska rappare
Män
Levande personer
Romfartuna församling

Romfartuna församling var en församling i Västerås stift och i Västerås kommun i Västmanlands län. Församlingen uppgick 2006 i Norrbo församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat för att därefter till 2006 vara annexförsamling i pastoratet Skultuna, Romfartuna och Haraker. Församlingen uppgick 2006 i Norrbo församling.

Kyrkor 
Romfartuna kyrka

Se även
 Romfartuna socken

Källor 

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Västerås kommun
Hovsjö

Hovsjö är en stadsdel i sydvästligaste Södertälje i landskapet Södermanland och Stockholms län.

Historia
Stadsdelen byggdes 1971−1975 och är ett av stadens yngsta större bostadsområden. Karakteriserande för de som byggts senare är att de är mycket mindre, och med mera varierande boendeformer än vad som finns i Hovsjö. (Exempel på sådana är Tältet och Ritorp.) Stadsdelen är naturskönt belägen, invid sjön Måsnaren. Runt Hovsjö finns stora strövområden, med motionsslingor och skidspår. 

I dag bor det ungefär 6 000 personer i Hovsjö. Stadsdelen domineras starkt av personer med annan etnisk bakgrund än svensk, då i synnerhet assyrier/syrianer, sverigefinländare och armenier.

I Hovsjö finns 2 200 lägenheter i tre- och åttavånings flerfamiljshus samt enplansradhus varav det kommunalt ägda Telge Hovsjö (en del av Telgekoncernen) förvaltar 1 600 lägenheter. Resterande lägenheter köptes av Riksbyggen åren 1985 och 1991 och är numera bostadsrätter. Hovsjö centrum består bland annat av en frisersalong, en restaurang, en nattkrog, en mataffär, gatukök/pizzeria, kiosk och en klädaffär. I anslutning till centrum finns även Hovsjöskolan, fritidsgården, socialkontoret samt en vårdcentral. 

I centrumet finns även Hovsjö kyrka som ingår i Södertälje församling. För de äldre finns Hovsjö seniorboende med dagcentral samt gruppboende för dementa och personer med stort omvårdnadsbehov. Även hemtjänsten är verksam i området. Efter psykädelreformen kan psykiatrin genom Sydgården erbjuda behövande vård och omsorg. Hovsjö består av fem gator, vilka är Gröndalsvägen, Granövägen, Kvarstavägen, Varnbäcksvägen och Björnövägen varav de två förstnämnda gatorna har bytt namn för att göra det lättare för utomstående att känna till de olika gårdarna. Bostadshus finns på samtliga gator utom den sistnämnda vägen.

Se även
Tveta socken
Södertälje
Miljonprogrammet
Object-Oriented Programming, Systems, Languages & Applications

Object-Oriented Programming, Systems, Languages & Applications (OOPSLA) är en konferens om objektorienterad systemutveckling som hålls årligen i Nordamerika sedan 1986. Konferensen är avsedd både för forskare och yrkesverksamma systemutvecklare. Flera numera etablerade idéer inom systemutveckling, som designmönster och extrem programmering, presenterades först på OOPSLA. Konferensen anordnas av Association for Computing Machinery. OOPSLA var ursprungligen en akronym som ska uttydas "Object-Oriented Programming, Systems, Languages and Applications" men används numera som ett eget begrepp utan tolkning.

Externa länkar
 Officiell webbplats

OOPSLA
OOPSLA
Ljura

Ljura  är en stadsdel som ligger i södra delen i Norrköping. Antalet invånare 31 december 2011 var 2 221.

Historia
Ljura har fått sitt namn efter en gård som låg i området innan stadsdelen byggdes. Gården var dock inte lokaliserad där Ljura ligger idag utan låg i stadsdelen Hageby där idag Grundläggaregatan och Timmermansgatan möts, gården revs när stadsdelen Porten uppfördes på den platsen. Det finns även en bäck som rinner genom södra Norrköping som heter Ljura bäck, den rinner dock inte genom Ljura utan rinner från Bråviken förbi Norrköpings flygplats, vid gränsen mot Smedby och vidare genom Hageby.

Stasdelen Ljura började planeras i slutet av 1940-talet och de första fastigheterna stod färdiga 1951. 1955 var hela området färdigbyggt och bestod då av 13 gårdar med omslutande hus och tre höghus.

Stadsbild
Ljura omges av Albrektsvägen, Dagsbergsvägen och Ljuragatan vilket gör Ljura till en liten ö i södra Norrköping. Alla gårdar har stora grönytor och mitt i Ljura ligger Ljuraparken med stora grönytor och en stor kulle som byggdes i samband med områdets tillkomst, kullen utnyttjas främst för vintersporter.

Ljura har ett torg där det förr fanns Icabutik, post, bank och apotek. Idag finns endast Icabutiken kvar, de andra serviceinrättningarna är nedlagda och har ersatts med småbutiker och en körskola.

På Ljura ligger även Ljuraskolan, en kommunal grundskola som tidigare hade både låg-, mellan- och högstadium men idag är det förskola och åk 1-6 som går på skolan.

Ljuraskolan hade tidigare en stor skolgård och tre stycken paviljonger, dessa revs och i början på 1990-talet byggdes där stadsdelen Kardusen som innehåller både fyravåningshus och radhus.

Kollektivtrafik
Tidigare trafikerades Ljura av busstrafik runt hela området men sedan den 10 september 2006 kan man ta sig hit med spårvagn, linje 2. Detta möjliggjordes efter att spårvägen byggdes ut ända till stadsdelen Navestad, på den slingan kom Ljura att ingå med två hållplatser.

Kända Ljurabor
Göran Färm – Socialdemokratisk politiker, kommunalråd i Norrköping och EU-parlamentariker
Moa Martinson – Författare som bodde på Ljura gård med sin mamma och styvpappa, det beskrivs i hennes bok Mor gifter sig

Källor
Norrköpings kommun: Befolkning, åldersgrupp, delområde, år 2005-2011
Ljura – lyxiga bostäder för folket Norrköpings Tidningars artikelserie Stolta stad 2005-10-15 (PDF)

Stadsdelar i Norrköping
Rytterne socken

Rytterne socken i Västmanland ingick i Snevringe härad, ingår sedan 1971 i Västerås kommun och motsvarar från 2016 Rytterne distrikt.

Socknens areal är 59,76 kvadratkilometer, varav 59,43 land. År 2000 fanns här 2 085 invånare. Tätorten Tidö-Lindö, en del av tätorten Kvicksund, herresätena Tidö, Vikhus och Fiholm samt sockenkyrkan Rytterne kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen var före 1818 uppdelad i två, Lilla Rytterne socken och Stora Rytterne socken, som båda hade medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rytterne församling och för de borgerliga frågorna till Rytterne landskommun. Landskommunens inkorporerades 1952 i Kolbäcks landskommun som upplöstes 1971, då denna del uppgick i Västerås kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Rytterne, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Snevringe härad. De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente och Västerås kompani.

Geografi
Rytterne socken ligger sydväst om Västeråsöster med Strömsholmsåsen (Hornsåsen) i väster till sydspetsen av den numera landfasta Nyckelön. Socknen som omges av Mälarfjärdarna Asköfjärden, Blacken, Galten och Freden med öar som den skogiga Skutterön.  Socknen är mest öppen slättbygd på Mälarslätten.

På Nyckelön ligger norra delen av tätorten Kvicksund. Sundet avgränsar församlingen mot Södermanland, och  Tumbo socken.  Socknen genomkorsas av riksväg 56.

Fornlämningar 
Bronsåldern representeras av spridda gravar. Från järnåldern finns 18 gravfält. Ett stort gravfält vid Horn har använts mycket länge. Det finns även fem fornborgar med kraftiga vallar. Ruiner av fasta hus från medeltiden finns vid Fiholm samt Vikhus.

Namnet
Namnet (1304, Rytru) kan vara ett ursprungligt önamn vars tolkning är oklar.

Namnet skrevs mellan 1940 och 21 oktober 1960 Rytterns socken.

Befolkningsutveckling

Vidare läsning
Katarina Curman (redaktör): Rytterne socken 1886-2005 - En resa i vår bygd, utgiven av Rytterne Hembygdsförening, Västerås 2011, .

Se även
Rytterne församling
:Kategori:Personer från Rytterne socken

Referenser

Noter

Externa länkar

Ryttarne hembygdsförening

Socknar i Snevringe härad
Indelningar i Västerås kommun
Östanbäcks kloster

Östanbäcks kloster är ett munkkloster inom Svenska kyrkan för Heliga korsets brödraskap, beläget i norra delen av Kila församling (Kila socken), väster om Sala i Västmanland.

Bildandet, klostrets roll i Svenska kyrkan
Heliga korsets brödraskap tillkom i Västerås stift och kan sägas ha en startpunkt den 14 februari 1960 när fyra teologistuderande avlade löften för brödraskapet. Sedan reformationen hade klostertanken saknats inom Svenska kyrkan. Brödraskapet bildades därför med Västeråsbiskopen John Cullbergs goda minne men utan någon särskild sanktion från Svenska kyrkans sida. Brödernas löften avlades inför föreståndaren för Rättviks stiftsgård, stiftsadjunkt Nils-Hugo Ahlstedt.

Först 1990 skulle biskopsmötet uttala sitt stöd för den klosterrörelse som under 1900-talet växt fram inom Svenska kyrkan, även om indirekt stöd fanns genom att biskop emeritus Bengt Sundkler förordnats som klostrets visitator, först av biskopen i Västerås och sedan av ärkebiskopen. 

Kommunitetsbildning med egendomsgemenskap skedde 1965 i Västerås-Barkarö gamla prästgård och i fem års tid levde kommuniteten som en del av församlingen. År 1970 kunde stiftelsen Heliga korsets brödraskap köpa en fastighet i Östanbäck, dit kommuniteten flyttade.

Klosterregel
Brödraskapet tog sin utgångspunkt i anglikansk och franciskansk tradition, men utvecklades sedan i en benediktinsk riktning påverkad av Andra Vatikankonciliets tankar. Idag lever munkarna enligt tidegärden och följer Benedikts regel. Benediktinorden består av oberoende kloster, och som fader för ett sådant inbjuds även det lutherska Östanbäcks abbot till de romersk-katolska abbotskongresser som hålls i Rom, dock med status som observatörsmedlem.

Klostret
Huvudbyggnaden på klosterområdet uppfördes som skola 1876. När den togs över av brödraskapet bedrevs madrassfabrik i lokalerna och under renoveringsarbetet bodde bröderna i stället i en sidobyggnad på fastigheten. Klosterbyggnaden, med kapell, brödernas celler och kök, togs i bruk 1972 men färdigställdes först senare och invigningen skedde den 20 juli 1975.

Klostret tar emot gästboende i sitt gästhem och på området finns en ljusverkstad där bröderna tillverkar stearinljus. Klostrets ledare fram till år 2015 var Caesarius Cavallin. Biskop Bertil Gärtner var fram till sin död 2009 klostrets visitatorsbiskop.

Enhetens kyrka
Enhetens kyrka vid klostret öppnades den 20 juli 2012 med invigning av altaret och ambonen. Närvarande var bland andra biskop Biörn Fjärstedt, Svenska kyrkan, och biskop Anders Arborelius, katolska kyrkan.  Invigningsgudstjänsten hölls 29 juli samma år, ledd av den tyske benediktinabboten Notker Wolf. Ikonerna i kyrkans kor och absid är gåvor från Konungens Jubileumsfond. De invigdes av biskop Mikael Mogren.

Källor

Externa länkar
 
 Officiell webbplats

Kloster inom Svenska kyrkan
Byggnader och anläggningar i Sala kommun
Högkyrklighet
Äggrockeartade rockor

Äggrockeartade rockor (Rajiformes) är en ordning broskfiskar som tillhör gruppen rockor (Batoidea).

Arterna har en främre kropp i form av en rund skiva och en ganska smal svans. Gälöppningarna ligger på kroppens undersida vad som är unik bland fiskar. Angående andra kännetecken angående fenornas, tändernas och kroppens form finns större variationer. I ordningen finns arter där honor lägger ägg (främst egentliga rockor) och andra arter där honor föder levande ungar. Som försvar mot fiender har några ingående arter giftiga taggar och andra elektriska organ (liksom darrockor som tillhör en annan ordning). Vattnet för andningen upptas oftast av ett hål (spiraculum) nära ögonen.

Det vetenskapliga namnet är bildat av släktnamnet för släktet Raja och av det latinska ordet forma (form/utseende).

Familjer enligt FishBase:
 Anacanthobatidae
 Arhynchobatidae
 Rajidae
 Rhinobatidae

Källor

Noter

Externa länkar 

Rockor
Preboot Execution Environment

Preboot Execution Environment är en miljö som används för att boota datorer med hjälp av ett nätverkskort helt oberoende av lagringsenheter som hårddiskar eller installerade operativsystem.

PXE introducerades av Intel som en del av Wired for Management och beskrivs i specifikationen (v2.1)] som publicerats av Intel och Systemsoft. Den använder sig av flera nätverksprotokoll (bl.a. IP, UDP, DHCP och TFTP) och begrepp som GUID/UUID och UNDI.

Sekvens
När en dator bootar med PXE försöker BIOSet anropa en DHCP-server  för att hitta information om tillgängliga PXE-bootservrar. Svaret från DHCP-servern innehåller nätverksadressen till en bootserver. BIOSet försöker nu att hämta den speciella nätverksanpassade bootloadern från bootservern med hjälp av TFTP-protokollet. När bootloadern lästs in kan den ta över bootningen.

Utbredning
PXE utvecklades för att kunna tillämpas i flera systemarkitekturer. Version 2.1 av specifikationen omnämner sex olika systemtyper, bl.a. IA64 Itanium och Alpha AXP. Dock är specifikationen helt uttömmande vad gäller Intels egna IA32-arkitektur.

PXE-protokollet
PXE-protokollet är en ungefärlig blandning av DHCP och TFTP, dock med ändringar. DHCP används för att hitta lämpliga boot server/servrar, och TFTP används för att hämta bootloadern och eventuella andra filer.

För att starta en PXE-bootning skickar klientdatorn ett DHCPDISCOVER-paket med PXE-specifika flaggor (extended DHCPDISCOVER) till port 67/UDP (DHCP-serverns port). PXE-flaggorna beskriver klientdatorn som PXE-kapabel, men dessa ignoreras av vanliga DHCP-servrar.

Se även
 Etherboot, mångsidig fri PXE-kod

Externa länkar 
 PXE specification - Preboot Execution Environment-specifikationen v2.1 publicerad av Intel och Systemsoft.
 BIS specification - Boot Integrity Services specifikationen v1.0 publicerad av Intel.
 Remote Boot Protocol Draft - utkast till PXE-klient/serverprotokollet som är del av PXE specifikationen.

Datorteknik
Rockor

Rockor eller batoider (Batoidea, även Rajomorphii) är en överordning broskfiskar, släkt med hajar. Termen rockor används också för ordningen Rajiformes varför namnet batoider är mer praktiskt. Överordningen innehåller fler än 725 beskrivna arter i 4 ordningar och 26 familjer.

Kännetecken 

Rockor har en starkt tillplattad kropp och stora bröstfenor, som är sammanvuxna med huvudet. Munnen, näsöppningarna och fem pariga gälspringor finns på kroppens undersida. Bakkroppen är mycket smal i förhållande till kroppen, hos spjutrockeartade rockor ofta piskliknande. De flesta rockor lever i havsmiljö, men det finns många arter som lever i tropiska sötvatten. Kroppens ovansida har en färg som är anpassad till artens levnadsområde. Den kan vara alltifrån sandfärgad till svart, och ofta mönstrad med band och fläckar.

I europeiska havsområden förekommer bland andra knaggrocka (Raja clavata), rundrocka (Rajella fyllae), klorocka (Amblyraja radiata), parfläckig rocka (Leucoraja naevus) som alla tillhör familjen egentliga rockor (Rajidae). Större arter finns i familjen örnrockor (Myliobatidae), med en längd av 5 meter och en "vingspann" av 2,5 meter, och i familjen spjutrockor (Dasyatidae), med ett "vingspann" av 2,1 meter och en längd av 5,5 meter.

Särskilt utmärkande är familjen darrockor (Torpedinidae), som med hjälp av ett speciellt organ skapar el-stötar med 60 till 230 V och över 30 ampere. På så sätt förlamas bytesdjuren.

Rockornas "vingar" är en specialitet i det spanska köket.

Föda 

De flesta rockor livnär sig av fiskar, kräftdjur och tagghudingar.

Systematik 

Överordningens systematik är inte längre omstridd och har klarlagt med hjälp av DNA-analyser. Här visas indelningen efter Bernvi (2018).

Darrockeartade rockor Torpediniformes
 Bedövningsrockor Narcinidae
 Darrockor Torpedinidae
 Fläktrockor Platyrhinidae
 Narkosrockor Narkidae
 Hypnosrockor (Hypnidae)
Kil- och sågfiskar (Rhinopristiformes)
Sågfiskar Pristidae
 Violinrockor (Trygonorrhinidae)
 Gitarrfiskar Rhinobatidae
 Kilfiskar (Rhinidae)
 Jättegitarrfiskar (Glaucostegidae)
Äggrockeartade rockor Rajiformes
Äggrockor Rajidae
 Mjuknosrockor (Arhynchobatidae)
 Pygmérockor (Gurgesiellidae)
 Löparrockor (Anacanthobatidae)
 Spjutrockeartade rockor Myliobatiformes
Pannrockor (Zanobatidae)
 Sexbågiga stingrockor (Hexatrygonidae)
 Stingrockor (Dasyatidae)
 Neotropiska stingrockor Potamotrygonidae  
 Rundrockor (Urotrygonidae)
 Fjärilsrockor (Gymnuridae)
 Jättestingrockor (Plesiobatidae)
 Dvärgstingrockor (Urolophidae)
 Jätteörnrockor (Aetobatidae)
 Örnrockor Myliobatidae 
 Komulerockor (Rhinopteridae)
 Djävulsrockor (Mobulidae)

Referenser

Noter

Litteratur 
 Joseph S. Nelson: Fishes of the World, John Wiley & Sons, fjärde upplagan, 2006,

Externa länkar 

 Rockor på elasmo-research.org

Hajar och rockor