kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Violeta Szekely

Nation:  

Violeta Szekely, född Beclea 26 mars 1965, är en rumänsk före detta friidrottare som under 1990-talet och fram till och med 2002 tävlade i medeldistanslöpning. 

Szekelys första stora framgång var när hon vid inomhus-VM 1989 slutade fyra på 800 meter. Vid inomhus-VM 1991 blev hon silvermedaljör på samma distans efter tyskan Christine Wachtel. Vid VM utomhus samma år i Tokyo slutade hon tia på 1 500 meter. Hon deltog vid Olympiska sommarspelen 1992 men blev utslagen redan i semifinalen på 1 500 meter. 

Vid inomhus-VM 1993 blev hon silvermedaljör på 1 500 meter efter ryskan Jekaterina Podkopajeva. Vid VM 1993 var hon i final på 1 500 meter men slutade nia. Hon stängdes 1995 av för doping i tre år och var tillbaka till inomhus-VM 1999 då hon blev silvermedaljör på 1 500 meter efter landsmannen Gabriela Szabo. Vid VM utomhus 1999 blev hon fyra. 

Ännu en silvermedalj vann hon vid Olympiska sommarspelen 2000 då hon fick se sig slagen av Nouria Mérah-Benida. Under 2001 blev hon silvermedaljör både vid inomhus-VM och vid utomhus-VM. Inomhus var det Hasna Benhassi som blev hennes överman och utomhus Szabo. Samma år blev hon en av sex friidrottare som var med och delade jackpotten i Golden League 2001. 

Szekely slutade sin aktiva friidrottskarriär 2002.

Personliga rekord 

 800 meter - 1.58,57
 1 500 meter - 3.58,29
 1 engelsk mil - 4.21,69
 3 000 meter - 8.47,3

Källor
Fakta på IAAFs webbplats

Födda 1965
Rumänska medeldistanslöpare
Olympiska silvermedaljörer 2000
Rumänska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Rumänien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Rumänien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
IAAF Golden League-vinnare
Kvinnor
Rumänska dopningsfall
Levande personer
Olga Jegorova (friidrottare)

Olga Nikolajevna Jegorova (), född 28 mars 1972 i Novotjeboksarsk, Tjuvasjiska ASSR, Ryska SFSR, Sovjetunionen (nu Tjuvasjien i Ryssland), är en rysk friidrottare (medeldistans).

Jegorova vann guld på 5 000 meter vid VM 2001 och blev tvåa vid VM i Helsingfors 2005, vilket är hennes största meriter i mästerskapssammanhang. Hon har tävlat i två olympiska spel där hon som bäst blivit 8:a på 5 000 meter. Jegorova lyckades 2001 bli en av jackpottvinnarna vid IAAFs Golden League.

Personliga rekord 
 1 500 meter - 3:59,47
 1 engelsk mil - 4:20,10
 3 000 meter - 8:23,26
 5 000 meter - 14:29,32

Källor 
 Fakta på IAAF:s hemsida

Noter

Kvinnor
Födda 1972
Ryska medeldistanslöpare
Världsmästare på 5 000 meter löpning
IAAF Golden League-vinnare
Levande personer
Personer från Tjuvasjien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Rösjön, Västergötland

Rösjön är en ensligt belägen insjö på cirka en kvadratkilometer. Sjön ligger på gränsen mellan Norra Vånga socken i Skånings härad och Vara kommun och Vilske-Kleva socken i Vilske härad och Falköpings kommun i Västergötland. Den är omgiven av ett mosskomplex där Rösjömossen och Lindönamossen ingår. Lindönamossen är i sin tur förbunden i nordöst med Hornborgasjöns våtmarker och dessa delar ligger i Bjurums och Bjärka socknar i Gudhems härad och Härlunda socken i Skånings härad. Mosskomplexet runt Rösjön omfattar en yta på 33,5 kvadratkilometer. Mosskomplexet avvattnas i väster av Slipån, som via Lannaån mynnar i Lidan, och i öster av Bjurumsån, som mynnar i Hornborgasjön. Det enda sättet att ta sig fram till sjön är till fots då inga vägar leder direkt till sjön. Man utgår då antingen från Långöna i norr, från Bastöna i sydväst eller via Ryd och Kungsmärket i söder. Sjön har i nordöst en vik kallad Rävändan. På västra sidan om sjön finns en udde kallad Olas öja och på östra sidan en halvö kallad Skansen. Sjöytan ligger 126,1 meter över havet.

Naturreservat 
År 2010 bildades ett naturreservat bestående av Rösjön och en del av det omgivande mosskomplexet. Naturreservatet bildades för att skydda den tämligen orörda naturen samt för att öka tillgängligheten till området. Även Bastöna gammelgård med omgivande betesängar ingår i naturreservatet. Inom kort ska reservatet utökas till att täcka hela mosskomplexet runt Rösjön.

Rösjön i folktron 
I Rösjön ska det enligt folktron funnits ett sjörå. "Sjöfrua" eller "den rika frua" i Rösjön hade grann boskap, som betade runt sjön. Kom någon i närheten rusade dock hennes boskap ut i sjön och försvann.

Se även 
 Lista över insjöar i Falköpings kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 
 Bevarandeplan för Rösjö mosse och Mårbysjön ()

Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Falköpings kommun
Insjöar i Vara kommun
Lidans avrinningsområde
Dughmush-klanen

Dughmush-klanen (دغمش) är en mäktig palestinsk släkt, verksam i Gazaremsan.

Släkten Dughmush är ökänd för utpressning, smuggling, vapenhandel och hänsynslösa avrättningar av konkurrenter. Dughmush-klanen har därför kallats "Gazas Sopranos".

Medlemmar av denna klan har bildat den väpnade gruppen Islams armé, bäst känd för kidnappningen av den brittiske journalisten Alan Johnston 2007.

Noter

Palestina
Släkter
Rottnen, Småland

Rottnen är en sjö i Lessebo kommun och Växjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Ronnebyån. Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, björkna, braxen och gers.

Den största orten vid Rottnen är Hovmantorp.

Hela sjön ligger i ett område som domineras av graniter. De har givit upphov till en näringsfattig miljö. Sjön är mycket känslig för försurning. Stränderna består av morän och är oftast blockiga, i enstaka fall sandiga.

Rottnen har tidigare varit livligt trafikerad. Kyrkbåtar tog sig från Ormeshaga, Ugnanäs och Randevik till Frihetsudden då de skulle till Hovmantorps gamla kyrka. Kyrkbåtar färdades även från Hassleslätt väster över Rottnen till Tjusåsen. Tingsvägen för Hovmantorps socken gick över Rottnen till Värends Nöbbele. Hovmantorps glasbruk, i drift 1859-1878, hade två pråmar för utrustade med råsegel för transporter av råmaterial och produkter, och utnyttjade ett magasin vid Fornatorp. 1876 invigdes Hovmantorps järnvägsstation, vilket innebar ett uppsving för varutransporterna över sjön. På 1870-talet kom ångbåten Carl i trafik med passagerare och järn över sjön. Carl blev kvar i trafik på Rottnen till 1920-talet. 1880 byggdes Tomtsjö kanal för att binda samman den lilla Tomtsjön med Rottnen. Orsaken var att Rottnens södra stränder var svårtillgängliga och att det var svårt att dra fram väg till sjön från Linneryd, men till Tomtsjön gick det lättare. Då järnvägen Växjö-Tingsryd-Bredåkra invigdes 1900 upphörde den regelbundna trafiken genom Tomtsjö kanal, men flottning av timmer och ved genom kanalen fortsatte till 1918. Under första världskriget inköptes en motorbåt för timmerflottning på sjön, vid samma tid inköptes även en annan ångbåt för samma ändamål. På 1920-talet började dock lastbilar ta över transporterna.

Delavrinningsområde 
Rottnen ingår i delavrinningsområde (629027-145978) som SMHI kallar för Utloppet av Rottnen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ronnebyån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Gös
 Lake
 Mört
 Sik
 Siklöja

Se även 
 Lista över insjöar i Lessebo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Lessebo kommun
Insjöar i Växjö kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Carl Johan Jonsson

Carl Johan Jonsson (i riksdagen kallad Jonsson i Mörkhult), född 2 februari 1855 i Hagshult (i dag i Vaggeryds kommun), död där 5 juni 1939, var en svensk lantbrukare, häradsdomare, landstingsman och riksdagsledamot (högern). 

Carl Johan Jonsson var lantbrukare på Mörkhults gård i Hagshult. Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Jönköpings läns östra valkrets 1921 och Jönköpings läns valkrets 1923-1924. 

I dag är han främst ihågkommen som pekoralist och upphovsman till småskriften Några minnen och erinringar från riksdagsmännens resa genom norra Sverige år 1921, ett resereportage från en studieresa i Norrland. Skriften var författad på ett så ofrivilligt komiskt vis att verket sedan dess utgivits i flera nytryck, ofta tillsammans med en sarkastisk recension av Torgny Segerstedt. 

Inledningsmeningen slår an tonen:
Resan anträddes tisdagen den 12 juli kl 10:10 e.m., med av regeringen medgivet och av Kungl. Järnvägsstyrelsen anordnat extratåg, från Stockholm genom Uppland, vars härliga natur och stora samt jämna åkertegar, som desslikes också torde vara väl skötta, vi tillfölje nattens inträde ej fingo skåda.

Referenser

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Lantmanna- och borgarpartiet
Svenska författare
Personer från Hagshults socken
Födda 1855
Avlidna 1939
Män
Olona

Olona är en flod i norra Italien som rinner från provinsen Como åt sydost mot Milano. I Milano är den täkt och mynnar i Lambro Meridionale. Romarna ändrade flödet av floden vid Rho till det nuvarande mot Milano. Den södra delen av floden finns kvar som Olona inferiore och mynnar i Po vid San Zenone al Po. 

Vattendrag i Italien
Pos avrinningsområde

scn:Lona
Hudson Taylor

James Hudson Taylor (21 maj 1832 - 3 juni 1905) var en brittisk missionär och grundare av den Kinesiska inlandsmissionen. Han var en viktig figur inom helgelserörelsen. 

Hudson Taylor ägnade sig i ungdomen åt medicinska studier med avsikt att senare åka till Kina. År 1853 skickades han till Kina av det på Karl Gützlaffs initiativ stiftade Kinas evangelisationssällskap. År 1856 började Hudson Taylor sitt arbete i Ningbo. Sällskapet skuldsatte sig för att avlöna missionärerna, men för Hudson Taylor var skuldsättning förbjudet enligt Guds ord. På grund av evangelisationssällskapets dåliga ekonomi lämnade han därför sällskapet.

År 1860-65 vistades Hudson Taylor på grund av försvagad hälsa i England. Sistnämnda år grundlade han Kinesiska Inlandsmissionen (China inland mission). Istället för samtidens rådande missionspraxis ville han grundlägga en trosmission, det vill säga att missionärerna bara skulle behöva tro för att bli framgångsrika. Av missionsarbetarna, män och kvinnor, krävdes därför ingen utbildning, bara levande tro. Aldrig fick sällskapet sätta sig i skuld. Endast Gud, men inte människor fick man be om pengar. Arbetet lades på allmän evangelisk grundval, där personer från alla trosinriktningar hälsades välkomna. Huvuduppgiften var evangelisation av det inre av Kina, d. v. s. ordets förkunnande genom kringresande sändebud. Bakom detta låg en eskatologisk tankegång, som på 1840-talet uppkommit i England och som också Hudson Taylor blivit intresserad av. Tanken var att  man genom att förkunna evangeliet för hedningarna så skyndsamt som möjligt skulle kunna påskynda Kristi ankomst, detta i enlighet med den tolkning man gav åt Matt. 24: 14.

Hudson Taylor, som var en stor religiös personlighet fick stor uppmärksamhet då han framställde sina tankar och planer. År 1866 kunde han med en skara medhjälpare resa till Kina. Småningom lyckades man tränga in i det inre av landet, på allvar dock först efter 1876. Under sitt andra årtionde tog missionen stora steg framåt och fick med tiden filialer i Nordamerika, Schweiz, Tyskland, Sverige, Norge och Finland.

Ett viktigt krafttillskott erhöll den 1884 genom den s. k. Sjustjärnan i Cambridge. Det var sju studenter i framstående ställning som erbjöd missionen sin tjänst. De engelska och amerikanska universitetens uppmärksamhet riktades mot den lilla gruppen. Hudson Taylor och Kinesiska inlandmissionen gjorde en stor insats för den kristna missionen i 1800-talets Kina mission. Den ursprungliga tanken om en trosmission har emellertid förändrats över tid och man närmade sig därför den mera traditionella synen på mission.

Källor

Externa länkar

Födda 1832
Avlidna 1905
Män
Missionärer i Kina
WP:Projekt Kina
Personer från Yorkshire
Överslagshandling

En överslagshandling är inom etologin ett beteende som bryter fram när en individ befinner sig i konflikt mellan att utföra två eller flera handlingar. Inom psykologin är däremot en överslagshandling en omedveten försvarsmekanism där sinnet omdirigerar affekter från ett objekt som upplevs som farligt eller oacceptabelt till ett annat föremål som upplevs som säkert eller godtagbart.

Etologi 
Inom etologin, eller beteendeekologin, definieras överslagshandlingar som skenbart ologiska handlingar som en individ (djur liksom människa) utför i en konfliktsituation mellan två instinkter. Termen instinkt bör dock undvikas inom läran om djurbeteende, då den inte är konsekvent definierad.

Teoretisk bakgrund 
Motivationen att utföra olika beteenden kan hämma varandra. När två fågelhanar slåss kan motivationen att anfalla vid ett tillfälle vara lika stor som motivationen att fly. Då kan båda hanarna hamna i en situation där de plötsligt avbryter kampen och börjar putsa sig. Detta är ett exempel på en klassisk överslagshandling inom etologin.

Sådana handlingar är ofta en typ av beteende som ständigt har en viss motivation, som till exempel kroppsvård, som de ovannämnda fågelhanarnas putsning av fjäderdräkten. Detta kan i sin tur jämföras med människans tendens att rätta till sin klädsel i konfliktsituationer. Även tendensen att klia sig i huvudet är ett sådant beteende.

Missförstånd 
Överslagshandlingar görs inte för att uppnå ett visst mål. Individer som har egenskapen för motivation att utföra ett visst beteende gör sådana handlingar på grund av utlösande effekter, eller supernormala stimuli. Egenskapen för ett sådant beteende har gynnats av naturligt urval, och därmed har anlaget för denna egenskap spritts och blivit vanligare bland individer inom vissa arter i vissa populationer.

Ett annat vanligt missförstånd inom läran om djurbeteende är djurs vilja att utföra ett visst mål. Varje enskild individ har en inre motivation för vissa beteenden, beroende på individens egenskaper och omgivningen. Vilken motivation en viss individ har beror på både arvet (genuppsättningen) och miljön.

Vanliga överslagshandlingar 
Två lika starka tuppar slåss om hackordningen. En av dem kan då plötsligt börja plocka på marken, som om den pickade efter korn. Varken instinkten för flykt eller den för kamp lyckas ta överhanden, och en helt annan handling bryter fram. Den österrikiske etologen Konrad Lorenz skriver bland annat att resultatet på en sådan inre konflikt blir en ovidkommande handling, en så kallad överslagshandling.

Se även 
 Överflödeshandling
 Flykt- och kamprespons

Referenser

Källor 

Etologi
Beteende
Det gåtfulla folket

Det gåtfulla folket är en visa med text av Beppe Wolgers och musik av Olle Adolphson. Visan handlar om barns fantasi.

Den sjöngs in av Olle Adolphson själv på EP-skivan Det gåtfulla folket 1961,  och på LP-skivan Trubbel 1964. 

I december 1959 gavs en version också ut av Ulla-Bella Fridh på EP-skivan På lek.

Den finns också med text på engelska som The Mysterious People, då inspelad av popsångerskan Cilla Black, och av irländaren Val Doonican. Den engelska texten är skriven av Hal Shaper.

Bakgrund
Visan tillkom i miljön kring Olle Adolphson, Pär Rådström, Lars Forssell och Sven-Bertil Taube – en grupp som inspirerad av Lulu Ziegler pånyttfödde den svenska restaurangkabareten i mitten av 1950-talet. I Wolgers diktsamling "Djur som inte..." (1956) återfinns Okända djur som Adolphson tonsatte och sjöng in samt även Mitt eget land och Det gåtfulla folket, de senare tonsatta av Adolphson 1959.

Publicerad i
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Sånger för småfolk".

Referenser

Noter

Källor 

Myggans nöjeslexikon
Beppe Wolgers
"Det gåtfulla folket" på Svensk Musik

Externa länkar
 Det gåtfulla folket på Svensk mediedatabas

Sånger skrivna av Olle Adolphson
Låtar av Beppe Wolgers
Svenska visor
Sånger 1959
Fläcksjön

Fläcksjön är en sjö i Sala kommun i Västmanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Fläcksjön ligger i  Natura 2000-område och skyddas av habitat- och fågeldirektivet. Sjön avvattnas av vattendraget Svartån. Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gers fångats i sjön.

Sjöns ursprungliga namn var Flattian ("den flata sjön").

Fläcksjön är känd för sitt betydande fågelliv. Vid sjön ligger Fläckebo kyrka.

Delavrinningsområde 
Fläcksjön ingår i delavrinningsområde (663813-152922) som SMHI kallar för Utloppet av Fläcksjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 26 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Svartån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (45 procent) och jordbruk (24 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Skogsbranden i Västmanland 2014
Skogsbranden i Västmanland 2014 uppstod den 31 juli 2014 på ett kalhygge söder om Öjesjön mellan Fläcksjön och Seglingsberg. Fläcksjön användes som vattentäkt för det akuta brandbekämpningsarbetet, bland annat för vattenbombare för vattenbegjutning från luften den 7 augusti.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Löja
 Mört
 Sarv
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Sala kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Norrströms avrinningsområde
Insjöar i Västmanland
Insjöar i Sala kommun
Insjöar i Sverige om minst fem kvadratkilometer
Red Deer River

För vattendraget med samma namn i Manitoba och Saskatchewan, se Red Deer River (Manitoba och Saskatchewan).

Red Deer River är en flod i den kanadensiska provinsen Alberta och en av de stora bifloderna till South Saskatchewan River.

Floden är 724 km lång och har ett avrinningsområde av 45 100 km². Vattendraget fick sitt namn genom översättning av ordet Was-ka-soo från Cree indianerna med betydelse "röd hjort flod".

Vattendrag i Alberta
Nelsonflodens avrinningsområde
Absolut musik

Denna artikel handlar om musikbegreppet absolut musik. För samlingsalbumserien, se Absolute Music.

Absolut musik eller abstrakt musik är ett begrepp inom musikteori och musikvetenskap som ibland används som beteckning för instrumentalmusik som inte syftar på eller illustrerar en berättelse, handling eller sinnesstämning, det vill säga motsatsen till programmusik. 

Absolut musik kan också avse musik som är befriad från utommusikaliska associationer.
Begreppet behandlar således relationen mellan musikens form och innehåll.

Termen abstrakt musik har särskilt använts för den "den nya saklighetens" tonkonst, som under och efter första världskriget skapades som en medveten protest mot romantikens överdrivet känslomättade subjektivism.

Källor
Nationalencyklopedin
Sohlmans musiklexikon

 

Musikteori 
Musikvetenskap
Friedrich Georg Wieck

Friedrich Georg Wieck, född 24 juli 1800, död 17 januari 1860 i Leipzig, var en tysk företagare och författare inom teknik.

Wieck var son till en köpman i staden Schleswig och sedan 1820 biträde i en butik för spetsar i Annaberg. Han insåg snart de stora bristerna i den tyska textilindustrin. Vid den mekaniska verkstaden i Chemnitz konstruerade han 1829-30 en Bobinett-vävstol, den första maskinen i sitt slag i Tyskland. Han intresserade sig också för teknisk utveckling och patentskyddet för uppfinningar.

Skrifter
 Grundsätze des Patentwesens, Chemnitz, 1839, digital faksimil från Max-Planck-Institut für europäische Rechtsgeschichte
 Industrielle Zustände Sachsens, 1840, digital faksimil från Köln
 Sachsen in Bildern, 1841
 Die Manufaktur- und Fabrikindustrie des Königreichs Sachsen, Leipzig, 1845, digital faksimil från Köln
 Das Buch der Erfindungen, Gewerbe und Industrien, flera upplagor, förlaget Otto Spamer, Leipzig, flera svenska översättningar, se Uppfinningarnas bok

Utgivare av branschtidskriften Deutsche Illustrierte Gewerbezeitung.

Referenser
Friedrich Georg Wieck, Allgemeine Deutsche Biographie (1875-1912)
Anzeige, Amtlicher Bericht über die allgemeine Deutsche Gewerbe-Ausstellung in Berlin im Jahre 1844, Zweiten Theiles zweite Abteilung.

Externa länkar
Wieck's, f.g. Deutsche Illustrirte Gewerbezeitung (1855), bei Google Book Search

Personer inom Tysklands näringsliv
Tyska författare
Födda 1800
Avlidna 1860
Män
Mien (sjö)

Mien är en sjö strax söder om Tingsryd i Tingsryds kommun i Småland och ingår i . Mien är nästan cirkelrund med en liten ö – Ramsö – i mitten. Sjön är resterna av en nedslagskrater (astroblem), som bildades av en meteorit för ca 120 miljoner år sedan.

Mien avvattnas söderut av Mieån. Sjön är  (alternativt 28) meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, gärs, gädda och lake fångats i sjön.

Namnet
Namnet på sjön (under 1600-talet stavat Mijen) är troligen bildat till det fornsvenska ordet midher ('belägen i mitten'). Detta ska syfta på sjöns placering i gränstrakterna mellan Småland och Blekinge.

Geografi 

Mien ligger i den sydligaste delen av det centrala Småland, nära Tingsryd och i sydligaste Värend. Den runda sjön omges av ett småländskt kulturlandskap i nuvarande Tingsryds kommun och som i historisk tid delats mellan Almundsryds, Urshults (båda i Kinnevalds härad) och Tingsås socknar (i Konga härad).

Landskapsgränsen mellan Småland och Blekinge gör här en vid båge runt och söder om sjön.

Delavrinningsområde 
Mien ingår i delavrinningsområde (625232-144087) som SMHI kallar för Utloppet av Mien. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 7 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. 

Avrinningsområdets utflöde Mieån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (42 procent) och öppen mark (11 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Geologi 
Länge trodde man att sjön Mien var resten av en vulkan, en uppfattning som helt övergavs först på 1970-talet. Den förste som föreslog att det var en nedslagskrater var Arvid Högbom år 1910. Han utgick från sjöns runda form, och stöddes av att områdets ryoliter (beskrivna av Nils Olof Holst 1890) var olika all annan ryolit av vulkaniskt ursprung.

På 1960-talet visade fynd av koesit och chockad kvarts att området hade utsatts för ett nedslag. Senare har man funnit indikationer på metalliskt järn och spår av iridium, men inga direkta fragment av meteoriten har hittills hittats. Dock kan man än idag hitta tektit – glasliknande fragment av berget som formades av värmen vid nedslaget – i området. Ett forskarlag från Lunds universitet har även upptäckt mineralet reidite som bara kan skapas vid extrema tryck, vilket ytterligare bekräftar hypotesen om att Mien skapades av ett meteoritnedslag.

Biologi 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Gärs
 Gädda
 Lake
 Löja
 Mört
 Sik
 Öring

Se även 
 Ramsö naturreservat
 Lista över insjöar i Tingsryds kommun

Referenser

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Mieåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Tingsryds kommun
Nedslagskratrar i Sverige
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
South Saskatchewan River

South Saskatchewan River (franska: rivière Saskatchewan Sud) är en av de största floderna i Kanada och flyter genom provinserna Alberta och Saskatchewan.

Med sitt källflöde Bow River är floden 1939 km lång. Öster om staden Prince Albert förenas South Saskatchewan River med North Saskatchewan River till Saskatchewan River.

Vattendrag i Alberta
Vattendrag i Saskatchewan
Nelsonflodens avrinningsområde