kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Led Zeppelin Japanese Tour 1971

Led Zeppelin Japanese Tour 1971 var en konsertturné med det brittiska hårdrocksbandet Led Zeppelin i Japan 1971. Turnén var bandets första i Japan och fortsatte egentligen den tidigare turnén Led Zeppelin North American Tour 1971.

Låtlista
En ganska typisk låtlista med viss variation är följande:

"Immigrant Song" (Page, Plant)
"Heartbreaker" (Bonham, Page, Plant)
"Since I've Been Loving You" (Page, Plant, Jones)
"Out On the Tiles" (Intro) (Page, Plant, Bonham)/"Black Dog" (Page, Plant, Jones)
"Dazed and Confused" (Page)
"Stairway to Heaven" (Page, Plant)
"Celebration Day" (Jones, Page, Plant)
"Bron-Y-Aur Stomp" (Page, Plant, Jones)
"That's the Way" (Page, Plant)
"Going to California" (Page, Plant)
"Tangerine" (Page)
"What Is and What Should Never Be" (Page, Plant)
"Moby Dick" (Bonham)
"Whole Lotta Love" (Bonham, Dixon, Jones, Page, Plant)

Extranummer
"Thank You" (Page, Plant)
"Communication Breakdown" (Bonham, Jones, Page)
"Rock and Roll" (Page, Plant, Jones, Bonham)

Turnédatum
23/09/1971  Budokan Hall - Tokyo
24/09/1971  Budokan Hall - Tokyo
27/09/1971  Municipal Gymnasium - Hiroshima
28/09/1971  Festival Hall - Osaka
29/09/1971  Festival Hall - Osaka

1971 i Japan
Konsertturnéer 1971
Led Zeppelins konsertturnéer
Gösta Berg-medaljen

Gösta Berg-medaljen delas årligen ut av Kungliga Patriotiska Sällskapet.  Den utdelas till person som gjort framstående insatser inom de områden som Gösta Berg företrädde, nämligen folklivsforskning, kulturminnesvård och nordeuropeisk arkeologi.

Kungliga Patriotiska Sällskapet lät prägla medaljen över sin dåvarande ordförande Gösta Berg att överlämnas till honom på hans 80-årsdag (1983). Medaljen skulle erinra om Gösta Bergs stora insatser på kulturhistoriens område.

Åtsidan av medaljen bär Gösta Bergs drag i profil. Frånsidan är försedd med inskriptionen ”Kungl. Patriotiska Sällskapets hyllning till en livslång gärning i utforskandet av Sveriges andliga och materiella odlings historia”.

Medaljen är i silver med mottagarens namn ingraverat på dess kant.

Medaljen utdelades första gången 1984. Leo Holmberg utformade medaljen.

Mottagare av Gösta Berg-medaljen 
1984 Fil dr John Bernström
1986 Fil dr Janken Myrdal
1987 Professor Nils-Arvid Bringéus
1988 Fil dr Bengt af Klintberg 
1989 Professor Magnus von Platen
1990 Professor  Bertil Almgren
1991 Professor  Herman Schück
1992 Professor  Birgit Arrhenius
1994 Professor  Phebe Fjellström
1996 Finlands Riksarkivarie Kari Tarkianinen 
1997 Professor  Evert Baudou
1998 Museidirektör Ulf Erik Hagberg
2001 Docent Jan-Peder Lamm
2003 Fil dr Eva Nordenson
2004 Docent Ebbe Schön
2005 Docent Elisabet Stavenow-Hidemark
2006 Fd riksantikvarie Margareta Biörnstad
2007 TV-producent, författare Katarina Dunér
2008 Professor Orvar Löfgren
2009 Docent Sten Rentzhog
2010 Professor Staffan Helmfrid
2011 Konsthistoriker Lars Sjöberg

Kungl. Patriotiska Sällskapets övriga medaljer 
Företag och organisationer kan i Sällskapets namn belöna medarbetare för Uppskattad Arbetsinsats efter 15, 20 och 25 år, alternativt Betydande Gärning för ideellt arbete. Årligen delas ett 10-tal näringslivsmedaljer ut till företagsledare som driver företaget med starkt ägarinflytande. De hedras för att de under lång tid byggt upp en verksamhet som utvecklar svenskt näringsliv och ger arbetstillfällen. Dessutom finns Trädgårdsmedaljen samt Emmerymedaljen för personer inom sjöfart. Den senare instiftades 1781 av svenske konsuln i Dunkerque J F F Emmery.

Källor 
Kungliga Patriotiska Sällskapets årsredovisning 1983-2009.

Externa länkar 
Om Gösta Berg-medaljen på Kungl. Patriotiska Sällskapets webbplats

Svenska medaljer
Kungliga Patriotiska Sällskapet
Priser och utmärkelser instiftade 1984
Kulturpriser i Sverige
Giertych

Giertych är ett polskt efternamn, som burits av bland andra:

 Maciej Marian Giertych (född 1936), polsk dendrolog och politiker
 Roman Giertych (född 1971), polsk politiker
 Wojciech Giertych (född 1951), polsk romersk-katolsk präst 

Polska efternamn
Fechner

Fechner är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Carl-A. Fechner (född 1952), tysk filmproducent
 Christian Fechner (1944–2008), fransk filmproducent
 Gino Fechner (född 1997), tysk fotbollsspelare
 Gustav Fechner (1801–1887), tysk fysiker och filosof
 Harry Fechner (född 1950),, tysk fotbollsspelare
 Johannes Fechner (född 1965), tysk politiker
 Max Fechner (1892–1973), östtysk politiker
 Robert Fechner (1876–1939), amerikansk fackföreningsman
 Sebastian Fechner (född 1983), polsk fotbollsspelare

Se även 
 Fechner, en månkrater
 11041 Fechner, en asteroid upptäckt 1989

Tyska efternamn
Altuna landskommun

Altuna landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Altuna socken i Simtuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Fjärdhundra landskommun. 

Sedan 1971 tillhör området Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Altuna landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Frösthults landskommun

Frösthults landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Frösthults socken i Simtuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Fjärdhundra landskommun.

Sedan 1971 tillhör området Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Härnevi landskommun

Härnevi landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Härnevi socken i Torstuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Fjärdhundra landskommun. 

Sedan 1971 tillhör området Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Simtuna landskommun

Simtuna landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Simtuna socken i Simtuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863. 

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Fjärdhundra landskommun. 

Sedan 1971 tillhör området Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Simtuna landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Torstuna landskommun

Torstuna landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Torstuna socken i Torstuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Fjärdhundra landskommun. 

Sedan 1971 tillhör området Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Torstuna landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Österunda landskommun

Österunda landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Österunda socken i Torstuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Fjärdhundra landskommun.

Sedan 1971 tillhör området Uppsala län och Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Olle Adamsson

Lars Olof "Olle" Erik Adamsson, född 19 augusti 1927 i Motala församling, död 17 november 2011 i Susedalens församling, var en svensk idrottsman (långdistanslöpare). Han tävlade för Smedby AIS, Motala AIF och Gefle IF. Han vann SM-guld i terränglöpning 4 kilometer åren 1951 och 1954.

Referenser

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1927 
Avlidna 2011
Idrottare från Motala
Martin Ohm

Martin Ohm, född den 6 maj 1792 i Erlangen, död den 1 april 1872 i Berlin, var en tysk matematiker, bror till Georg Ohm.
 
Ohm var professor i matematik vid universitetet i Berlin och utgav bland annat Versuch eines vollkommenen konsequenten systems der mathematik (9 band, 1828-52).

Källor

Noter

Externa länkar

Tyska professorer i matematik
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Personer från Erlangen
Födda 1792
Avlidna 1872
Män
Sture Landqvist

Bror Sture Landqvist, född 15 januari 1925 i Göteborg, död 2 februari 2016 i Falkenbergs distrikt, var en svensk idrottsman (medel- och långdistanslöpare). Han tävlade för IK Vikingen. Landqvist vann SM-guld i terränglöpning 4 000 meter år 1952. Han deltog i OS 1952.

Referenser 
 
 
 
 Sveriges Olympiska Kommitté

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Idrottare från Göteborg
Män
Födda 1925 
Avlidna 2016
Friidrottare i IK Vikingen
Västerlövsta landskommun

Västerlövsta landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Västerlövsta socken i Simtuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun, då de tidigare kommunerna Huddunge och Enåker gick upp i Västerlövsta.

I kommunen inrättades 22 januari 1887 Heby municipalsamhälle som sedan upplöstes 31 december 1952.

Den upplöstes år 1971, då hela området tillfördes Heby kommun.

Kommunkoden var 1917.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Västerlövsta församling. Den 1 januari 1952 tillkom Enåkers församling och Huddunge församling.

Geografi
Västerlövsta landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 385,47 km², varav 375,32 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 46,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Heby kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Gösta Moberg (friidrottare)

Gösta Moberg, född 8 juli 1932 i Mora, död 12 maj 2016 i Öna, var en svensk idrottsman (medel- och långdistanslöpare). Han tävlade för IFK Mora. Moberg vann SM-guld i terränglöpning 4 km år 1958.

Referenser

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Män
Födda 1932 
Avlidna 2016
Idrottare från Mora
Friidrottare i IFK Mora
Enåkers landskommun

Enåkers landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Enåkers socken i Simtuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Västerlövsta landskommun.

Sedan 1971 tillhör området Heby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Enåkers landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Heby kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Huddunge landskommun

Huddunge landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Huddunge socken i Våla härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den upp i Västerlövsta landskommun.

Sedan 1971 tillhör området Heby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Huddunge landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Heby kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Vittinge landskommun

Vittinge landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Vittinge socken i Torstuna härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Kommunreformen 1952 lämnade denna landskommun oförändrad.

1971 uppgick landskommunen i den nybildade Heby kommun.

Kommunkod 1952-1970 var 1916.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Vittinge församling.

Geografi
Vittinge landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 135,95 km², varav 132,85 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 69,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Heby kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Östervåla landskommun

Östervåla landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Östervåla socken i Våla härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun, då den tidigare kommunen Harbo gick upp i Östervåla. Den upplöstes år 1971, då hela området tillfördes Heby kommun.

1 januari 1954 överfördes från landskommunen och Harbo församling till Bälinge landskommun och Bälinge församling i Uppsala län det obebodda området Käbbo 2:7, omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land.

Kommunkoden var 1921.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Östervåla församling. 1 januari 1952 tillkom Harbo församling.

Kommunvapen
Östervåla kommunvapen, fastställdes 1956. Hovtången hämtades från Våla härads sigill, medan de halva liljorna hämtades från adliga ätten Tigerhielms vapen.

Geografi
Östervåla landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 385,76 km², varav 359,93 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 30,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Heby kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Romane Bohringer

Romane Bohringer, född 14 augusti 1973 i Pont-Sainte-Maxence, Oise, Frankrike, är en fransk skådespelare. Hon är dotter till den franske skådespelaren Richard Bohringer.

Filmografi (urval) 
 Våldsamma nätter, 1992 
 Mina Tannenbaum, 1994
 Total Eclipse, 1995
 L'Appartement, 1996
 I skuggan av Titanic, 1997
 Rembrandt, 1999
 Pingvinresan, 2005

Källor 

Franska skådespelare under 1900-talet
Födda 1973
Kvinnor
Levande personer
Franska skådespelare under 2000-talet
Personer från Oise
Nora församling

Nora församling kan avse:

Nora församling, Uppsala stift – en församling i Upplands västra kontrakt i Uppsala stift och i Heby kommun
Nora bergsförsamling – en tidigare församling i Västerås stift och i Nora kommun
Nora bergslagsförsamling – en församling i Västerås stift och i Nora kommun
Nora församling, Härnösands stift – en tidigare församling i Härnösands stift och i Kramfors kommun
Jämtlands norra domsagas tingslag

Jämtlands norra domsagas tingslag var ett tingslag i Jämtlands län.  Tingslagets område var beläget i den norra delen av landskapet Jämtland i de nuvarande kommunerna Krokom, Strömsund och Östersund. År 1949 hade tingslaget 35 100 invånare på en yta om 14 813 km², varav 13 365,27  km² land.  Tingsställen låg i Östersund och Strömsund.

Historik
Jämtlands norra domsagas tingslag bildades år 1948 genom en sammanslagning mellan Hammerdals tingslag och Lits och Rödöns tingslag. Tingslaget upphörde 1971 och delarna övergick i Jämtbygdens domsaga (Krokoms och Strömsunds kommun) som 1984 uppgick i Östersunds domsaga dit redan 1971 Östersunds kommun övergick.

Jämtlands norra domsagas tingslag ingick Jämtlands norra domsaga, som bildades 1879.

Socknar
Jämtlands norra domsagas tingslag omfattade 15 socknar.
Hörde före 1948 till Hammerdals tingslag:
 Hammerdals socken
 Gåxsjö socken
 Ströms socken
 Alanäs socken
 Frostvikens socken
Hörde före 1948 till Lits och Rödöns tingslag:
 Aspås socken
 Föllinge socken
 Hotagens socken
 Häggenås socken
 Kyrkås socken
 Laxsjö socken
 Lits socken
 Näskotts socken
 Rödöns socken
 Ås socken

Ingående kommuner (från 1952)
Föllinge landskommun
Frostvikens landskommun
Hammerdals landskommun
Hotagens landskommun (uppgick i Föllinge landskommun 1969)
Häggenås landskommun (uppgick i Lits landskommun 1963)
Lits landskommun
Rödöns landskommun
Ströms landskommun

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Jämtlands län
Nora landskommun, Uppland

För andra landskommuner med detta namn, se Nora landskommun.
Nora landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Nora socken i Våla härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Kommunreformen 1952 lämnade denna kommun oförändrad.

Den 1 januari 1956 överfördes till kommunen och Nora församling ett obebott område vid Färnebofjärden på 9,43 km², varav 4,30 km² land, från Österfärnebo landskommun och församling i Gävleborgs län.

Den upplöstes år 1971, då hela området tillfördes Heby kommun.

Kommunkoden var 1920.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Nora församling.

Kommunvapen
Blasonering: I grönt fält två skäror av silver, den till sinister sinistervänd, bladen korsande varandra två gånger.

Geografi
Nora landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 306,47 km², varav 285,12 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Nora landskommun fanns tätorten Tärnsjö, som hade 1 246 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 45,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Heby kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Nora landskommun

Nora landskommun kan avse:
Nora landskommun, Uppland  (1863-1970)
Nora landskommun, Västmanland (1863-1951)
Nora landskommun, Ångermanland (1863-1951)
Salanoia durrelli

Salanoia durrelli är ett rovdjur i familjen Eupleridae och är nära släkt med Salanoia concolor. Arterna är ganska lika i sina genetiska egenskaper, men på grund av morfologiska skillnader klassificeras S. durrelli som självständig art. S. durrelli upptäcktes 2004 men beskrevs vetenskapligt först 2010. Därmed blev S. durrelli det första rovdjuret som beskrevs efter ett uppehåll på 24 år. Hittills är djuret bara känt från området kring sjön Alaotra i nordöstra Madagaskar.

Artepitet i det vetenskapliga namnet hedrar Gerald Durrell som var en brittisk naturforskare och grundare och en naturskyddsorganisation.

Regionen kring Alaotra förändras av människan och därför antas att Salanoia durrelli är hotade av habitatförlust samt av konkurrens med introducerade djur som råttor och viverrider.

Arten godkänns inte av IUCN. Taxonet listad där som synonym till Salanoia concolor.

Utseende 
Arten skiljer sig från Salanoia concolor genom påfallande stora trampdynor, en röd- till gulaktig undersida samt bredare och robustare tänder. Dessa två individer som fångades hade en vikt av 600 g och 675 g.

Det första exemplaret som undersöktes (holotyp) hade en kroppslängd (huvud och bål) av 31 cm och en svanslängd av 21 cm. Bakfötterna var 6,7 cm långa och öronen var 1,8 cm stora. Pälsens mjuka hår på ovansidan har olivbruna och rödbruna avsnitt vad som ger ett spräckligt utseende. Ungefär två tredjedelar av svansen nära bålen har samma utseende som ovansidan. Det finns ingen tydlig gräns mot den gulbruna till ljusbruna svansspetsen. Vid svansens basis förekommer dessutom en körtel. Salanoia durrelli har fem fingrar och vid fram- respektive baktassarna som är utrustade med långa mörkbruna klor.

Liksom den andra arten i samma släkte har djuret per sida en klaff (distema) mellan överkäkens framtänder och hörntanden.

Ekologi 
En individ observerades simmande i sjön Alaotra men det är oklart om vistelsen i vattnet är ett vanligt beteende eller om exemplaret tillfälligt sökte skydd i vattnet när det upptäckte människor i närheten. Två andra exemplar fångades på stora gräsklumpar i träskmarken.

Salanoia durrelli lever i träskmarker och livnär sig troligen av kräftdjur och blötdjur. Fällorna där individerna fångades hade däremot fisk och kött som lockbete.

Enligt uppskattningar fyller arten på Madagaskar samma ekologiska nisch som träskmangusten på Afrikas fastland.

Referenser

Noter 

Däggdjur i etiopiska regionen
Salanoia
Sniberups fälad

Sniberups fälad är ett naturreservat i Hörby kommun.

Reservatet består av en gammal enefälad med enstaka lövträd som i de högre områdena är blockrik och näringsfattig. De lägre områdena där ytvatten rinner över området, så kallad översilning, är näringsrika och har en rik markvegetation. Sniberups fälad är en av de få bevarade enefälader som inte planterades med skog då bruket av dessa lågproduktiva betesmarker upphörde från slutet av 1800-talet. Enefäladerna avverkades med jämna mellanrum för att hållas öppna. Klenvirket man fick från enarna och lågträden användes till exempelvis räfspinnar, stängsel och andra slöjdarbeten.

Flora och fauna 
På de högre torrare delarna växer björnbär, ek, en, ljung, nypon, rönn och smalbladiga hårda gräsarter. På de fuktiga näringsrika partierna finns förutom en och fristående lövträd blåbär, gulsippa, hallon, humleblomster, körsbär, orkidéer, rölleka, vitsippa och älgört.

Vägbeskrivning 
På riksväg 13 cirka 10 km söder om Hörby svänger man av till Östraby. Efter cirka 1,5 km svänger man av på grusvägen mot Starrarp och efter ytterligare cirka 3,5 km är man framme vid Sniberups fälad.

Referenser 
Noter

Källor
 Informationsskylt vid naturreservatet
 Länsstyrelsen i Skåne
 Naturvårdsverket

Naturreservat i Hörby kommun
Naturskyddsområden bildade 1972
Kätlin Aas

Kätlin Aas, född den 26 december 1992, är en estländsk fotomodell. Hon har jobbat för Unique, Christopher Kane, Giles, Prada, Jaeger London, Miu Miu och Armand Basi.

Referenser

Källor

Noter

Externa länkar 
New York Magazine

Estländska fotomodeller
Födda 1992
Kvinnor
Levande personer
Jämtlands västra domsagas tingslag

Jämtlands västra domsagas tingslag var ett tingslag i Jämtlands län. Tingslagets område var beläget i den nordvästra delen av landskapet Jämtland i de nuvarande kommunerna Berg, Krokom, Åre och Östersund. År 1949 hade tingslaget 31 679 invånare på en yta om 12 889,47 km². Tingsstället låg i Östersund. 

Jämtlands västra domsagas tingslag bildades den 1 januari 1940 (enligt beslut den 15 september 1939) genom en sammanslagning av Sunne, Ovikens och Hallens tingslag och Undersåkers och Offerdals tingslag. Tingslaget upphörde 1971 och delarna övergick till Jämtbygdens domsaga (Krokoms kommun) som 1984 uppgick i Östersunds domsaga, till Svegs domsaga (Bergs kommun) som 2004 uppgick i Östersunds domsaga dit redan 1971 Östersunds kommun övergick.

Jämtlands västra domsagas tingslag ingick i Jämtlands västra domsaga bildad 1879.

Socknar
Jämtlands västra domsagas tingslag omfattade 14 socknar.

Hörde före 1940 till Sunne, Ovikens och Hallens tingslag
 Frösö socken (från 1948 Frösö köping)
 Hallens socken
 Marby socken
 Myssjö socken
 Norderöns socken
 Ovikens socken
 Sunne socken
Hörde före 1940 till Undersåkers och Offerdals tingslag
 Alsens socken
 Kalls socken
 Mattmars socken
 Mörsils socken
 Offerdals socken
 Undersåkers socken
 Åre socken

Ingående kommuner (från 1952)
Alsens landskommun
Frösö köping
Hallens landskommun
Kalls landskommun
Mörsils landskommun
Offerdals landskommun
Ovikens landskommun
Undersåkers landskommun
Åre landskommun

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Jämtlands län