kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Valentina Sjevtjenko

Valentina Anatoljevna Sjevtjenko (), född 7 mars 1988 i Bisjkek, Kirgiziska SSR, Sovjetunionen
är en kirgizisk MMA-utövare och före detta kickboxare.

Sjevtjenko tävlar sedan 2015 i organisationen Ultimate Fighting Championship där hon sedan den 8 december 2018 är mästare i flugvikt.

Biografi
Sjevtjenko föddes i Bisjkek i Kirgiziska SSR och blev tidigt intresserad av kampsport. Hon började med taekwondo vid 5 års ålder, och vid 12 års ålder övergick hon till thaiboxning och vale tudo.

Kickboxning
Sjevtjenkos kärriär inom kickboxning började när hon vid 12 års ålder knockade en 22-årig motståndare. Hennes snabbhet i matchen ledde till att tränaren Pavel Fedotov gav henne smeknamnet "Bullet". Sjevtjenko har vunnit flera mästerskap inom kickboxning och thaiboxning och avslutade karriären med 56 vinster och 2 förluster.

MMA
Sjevtjenko gjorde sin debut i professionell MMA 2003 och vann elva av sina första tolv matcher innan hon 2015 fick chansen att tävla i organisationen UFC. Hon debuterade på UFC on Fox: dos Anjos vs. Cerrone 2 den 19 december 2015 mot Sarah Kaufman och vann matchen via domslut. 

Den 5 mars 2016 möttes Sjevtjenko och Amanda Nunes på UFC 196. Nunes vann matchen via domslut.

På UFC on Fox: Holm vs. Shevchenko den 23 juli 2016 möttes Sjevtjenko och Holly Holm i en match som Sjevtjenko vann via domslut.

Sjevtjenko och Julianna Peña möttes den 28 januari 2017 på UFC on Fox: Shevchenko vs. Peña och Sjevtjenko vann matchen via submission. 

Den 9 september 2017 möttes Sjevtjenko och Amanda Nunes i en titelmatch i bantamvikt på UFC 215. Nunes vann matchen via domslut.

På UFC Fight Night: Machida vs. Anders den 3 februari 2018 möttes Sjevtjenko och Priscila Cachoeira. Sjevtjenko vann matchen via submission.

Sjevtjenko och Joanna Jędrzejczyk möttes i en titelmatch om den vakanta titeln i flugvikt på UFC 231 den 8 december 2018. Sjevtjenko vann matchen via domslut och blev därmed ny mästare i viktklassen.

Noter

Externa länkar
Valentina Sjevtjenko – UFC.com
Valentina Sjevtjenko – Sherdog.com

Sociala medier
Valentina Sjevtjenko – Instagram

Kirgiziska utövare av mixed martial arts
Födda 1988
Kvinnor
Levande personer
Personer från Bisjkek
Aharonov

Aharonov kan syfta på
 Yakir Aharonov (född 1932), israelisk fysiker 
 Aharonov-Bohm-effekten, ett kvantmekaniskt fenomen
 Dorit Aharonov

judiska efternamn
Drottningoffret

Drottningoffret är en svensk-dansk-finländsk-norsk dramaserie från 2010–2011, i tre delar och i regi av Kathrine Windfeld. I huvudrollerna finns bland annat Suzanne Reuter och Alexandra Rapaport. Serien hade svensk TV-premiär den 27 december 2010.

Handling
Partiordföranden Elizabeth Meyer är helt inställd på att Charlotte Ekeblad ska ta över som partiledare för Socialdemokraterna, medan Charlotte själv har börjat fundera på om hon verkligen ska fortsätta med politiken då hon samtidigt har fått ett erbjudande om ett civilt toppjobb. Elizabeth, som har insjuknat i Alzheimers, försöker att dölja sin sjukdom för alla sina partikamrater för att nå sitt mål med att få Charlotte att ta över innan hennes sjukdom avslöjas.

Om serien
Serien, som är en fristående fortsättning på Kronprinsessan och Kungamordet, visades i SVT 1 under tre måndagar i rad mellan den 27 december 2010 och 10 januari 2011. Serien är baserad på Hanne-Vibeke Holsts roman med samma namn från år 2008.

Serien släpptes på DVD den 16 mars 2011.

Medverkande
 Suzanne Reuter - Elisabeth Meyer
 Alexandra Rapaport - Charlotte Ekeblad
 Ulf Friberg - Thomas Ekeblad
 Sven Ahlström - Ivar Hellenius
 Magnus Mark - Ulf Holmberg
 Annika Hallin - Lilli Frykberg
 Staffan Kihlbom - Anders Saar
 Kajsa Ernst - Christina Larsson
 Sverrir Gudnason - Rasmus Hamberg
 Sten Elfström - Bengtsson
 Görel Crona - Anita
 David Dencik - Fredric
 Martin Wallström - Johnny
 Bjørn Floberg - Kjell Dahl
 Bojan Westin - moster Rakel
 Dag Malmberg - Carsten Vinge
 Erika Höghede - Louise
 Johan H:son Kjellgren - Hyvönen, läkare
 Liv Mjönes - Jenny
 Tobias Hjelm - Torbjörn
 Claes Hartelius - Anitas chef
 Peder Falk - Wästberg
 Per Graffman - Rabbi
 Kristoffer Stålbrand - Mäklare
 William Backman - Mattias

Referenser

Externa länkar
 Trilogin avslutas - 22 december 2010 dt.se

 

Stockholm i fiktion
Visby i fiktion
Danska TV-serier från 2010-talet
Finländska TV-serier från 2010-talet
Norska TV-serier från 2010-talet
TV-seriestarter 2010
TV-serieavslutningar 2011
Politik i fiktion
Svenska TV-serier baserade på böcker
Svenska miniserier från 2010-talet
TV-program i SVT
Filmer i regi av Kathrine Windfeld
Herr och fru Papphammar

Herr och fru Papphammar är en svensk tv-serie från 1978 i fyra avsnitt med Gösta Ekman och Lena Söderblom med flera. Manus skrevs av Ekman och Carl Zetterström. Serien klipptes ihop av en svit om nio sketchinslag i Sveriges Magasin från samma år, där det första avsnittet kunde ses den 24 januari 1978 under inslagsrubriken Lillgammalt. Papphammarinslagen behandlar hur det skulle se ut om vuxna behandlades som barn, men serien innehåller också aktualitetssketcher om allt ifrån stridsflygplan till hyreshajar.

Förutom Ekman och Söderblom förekommer gästskådespelare som Ulf Brunnberg, Gunnar Svensson, Jan Bergquist, Marianne Stjernqvist och Jane Friedmann.

Referenser

Källor

Se även 
 Från och med herr Gunnar Papphammar

Svenska TV-serier från 1970-talet
Erik Nicolai Ritzau

Erik Nicolai Ritzau, född 30 april 1839 i Köpenhamn, Danmark, död 23 december 1903, grundade nyhetsbyrån Ritzaus Bureau den 1 februari 1866 i Köpenhamn under namnet Nordisk Centralbureau for Telegrammer.

Ritzau hade deltagit i dansk-tyska kriget 1864 och sökte därefter anställning vid dagstidningen Dansk Rigstidende i Köpenhamn. Väl där fick han idén att bilda en dansk nyhetsbyrå, som under inledningsfasen åtnjöt stöd av tidningarna Dansk Rigstidende, Fædrelandet, Berlingske Tidende och Dagbladet. Ritzaus son, Lauritz Ritzau, var initiativtagare till Gruppe 39, ett samarbetsavtal mellan en rad europeiska nyhetsbyråer, bland andra svenska TT.

Se även 
Ritzau

Källor 
  Ritzaus Bureau I/S – Den Store Danske Encyklopædi 
Ritzaus Historie 
JP/Politikens Hus

Noter

Personer inom Danmarks näringsliv under 1800-talet
Danska militärer under 1800-talet
Personer från Köpenhamn
Män
Födda 1839
Avlidna 1903
Leytebukten

Leytebukten är en vattenmassa öster om ön Leyte i Filippinerna som gränsar till Filippinska sjön i Stilla havet, vid . Bukten avgränsas i norr av ön Samar som avskiljs från Leyte i väster av det smala sundet San Juanico och i söder av Mindanao, skild från Leyte genom Surigaosundet. Ön Dinagat omsluter delvis bukten i sydost och de små öarna Homonhon och Suluan sträcker ut sig i den östra infarten till bukten. Till storlek är Leytebukten cirka 130 km norr-söder och 60 km öst-väst. Leytebukten var också platsen för slaget vid Leytebukten, ett av de största sjöslagen i andra världskriget. När platsen erövrades av de allierade blev öarna i bukten basen för de B-29:or som bombade Japan 1945.

Referenser

Noter

Bukter i Filippinerna
Broadways melodi

Broadways melodi (engelska: The Broadway Melody) är en amerikansk musikalfilm från 1929 i regi av Harry Beaumont. Filmen producerades av Metro-Goldwyn-Mayer och var företagets första musikal. Filmen var den första ljudfilmen någonsin att vinna en Oscar för bästa film.

Om filmen 
Filmen gjordes även i en tyst version, då många biografer vid denna tid ännu inte införskaffat utrustning för att spela upp ljud i salongerna. Filmen är svartvit, men en kort scen spelades in i färg. Metro-Goldwyn-Mayer gjorde senare tre andra filmer med snarlika titlar: Broadways melodi 1936, Broadways melodi 1938 och Broadways melodi 1940.

Rollista i urval 
Anita Page - Queenie Mahoney
Bessie Love - Hank Mahoney
Charles King - Eddie Kearns
Jed Prouty - farbror Jed
Kenneth Thomson - Jock
Edward Dillon - Stage manager
Mary Doran - Blonde
Eddie Kane - Zanfield
J. Emmett Beck - Babe Hatrick
Marshall Ruth - Stew
Drew Demarest - Turpe

Referenser

Externa länkar 
 
 
 
 

Amerikanska filmer 1929
Amerikanska musikalfilmer
Oscar för bästa film
New York på film
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Slaget vid Manila

Slaget vid Manila kan avse flera slag för kontrollen över staden Manila. Det finns även ett sjöslag som utkämpades i Manilabukten.

Ett av de första slagen utkämpades mellan filippiner, britter och spanjorer där britterna tog kontrollen av Manila under ett par år. Ett slag utkämpades under spansk-amerikanska kriget 1898 där staden, som innehades av spanjorer, överlämnades till amerikanska trupper. Ett annat slag fäljde några månader senare 1899 under filippinsk-amerikanska kriget då filippinska revolutionärer försökte ta staden från de amerikanska styrkorna.

Slag
 Slaget vid Manila (1571) - Spanska styrkor och deras filippinska allierade drev ut den styrande muslimska eliten och grundade Filippinernas huvudstad. 
 Slaget vid  Manila (1762) - En brittisk seger under sjuårskriget.
 Slaget vid Manila (1898) - Amerikanska och filippinska trupper erövrar staden från spanjorerna under spansk-amerikanska kriget.
 Slaget vid Manila (1899) - Filippinska revolutionärer försöker ta staden från amerikanska trupper under filippinsk-amerikanska kriget.
 Slaget vid Manila (1945) - USA och Filippinska samväldets styrkor, stöttade av erkända gerillakrigare, kämpade för att staden från kejserliga japanska styrkorna under andra världskriget.

Sjöslag
 Slaget vid Manilabukten
Veckholms församling

Veckholms församling är en församling i Upplands västra kontrakt i Uppsala stift. Församlingen ligger i Enköpings kommun i Uppsala län och ingår i Enköpings pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde på medeltiden ett eget pastorat för att därefter vara moderförsamling i pastoratet Veckholm, Kungs-Husby och Torsvi som 1962 utökades med Lillkyrka, Boglösa och Vallby församlingar. År 2006 införlivades i församlingen Kungs-Husby och Torsvi församlingar, samtidigt som Lillkyrka och Vallby församlingar uppgick i Boglösa församling. Från 2014 ingår församlingen i Enköpings pastorat.

Kyrkoherdar

Kyrkor 
 Veckholms kyrka
Kungs-Husby kyrka
Torsvi kyrka

Se även 
 Veckholms socken
Enköpings kyrkliga samfällighet

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Veckholms landskommun

Veckholms landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Veckholms socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863. 

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Södra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Veckholms landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Torsvi landskommun

Torsvi landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Torsvi socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Södra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Litslena församling

Litslena församling var en församling i Uppsala stift i Enköpings kommun. Församlingen uppgick 2013 i Villberga församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1 maj 1921 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Litslena och Husby-Sjutolft. Från 1962 till 2013 ingick församlingen i Villberga pastorat. År 2010 införlivades i församlingen Husby-Sjutolfts och Härkeberga församlingar. Församlingen uppgick 2013 i Villberga församling.

Kyrkor 
 Litslena kyrka
Husby-Sjutolfts kyrka
Härkeberga kyrka

Se även 
 Litslena socken
Enköpings kyrkliga samfällighet

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Meidner

Meidner är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Else Meidnerr (1901–1987), tysk målare och grafiker
 Ludwig Meidner (1884–1966), tysk expressionistisk målare, poet och grafiker
 Rudolf Meidner (1914–2005), tysk-svensk ekonom

Se även
 Rehn–Meidner-modellen, plan för ekonomisk politik
 Rudolf Meidner-priset, forskningspris

 Majdan
 Meitner
 Mauthner
 Mautner

Judiska efternamn
Jiddisch-efternamn
Tyska efternamn
Litslena landskommun

Litslena landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Litslena socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Norra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Litslena landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Härkeberga landskommun

Härkeberga landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Härkeberga socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Norra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Husby-Sjutolfts landskommun

Husby-Sjutolfts landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Husby-Sjutolfts socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Norra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Husby-Sjutolfts landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Hacksta landskommun

Hacksta landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Hacksta socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Norra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Villberga landskommun

Villberga landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Villberga socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863. 

I kommunen inrättades 30 maj 1919 Grillby municipalsamhälle.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Norra Trögds landskommun samtidigt som municipalsamhället upplöstes. Norra Trögds landskommun uppgick sedan 1971 i Enköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Villberga landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Löts landskommun, Uppland

För landskommunen med detta namn i Öland, se Löts landskommun, Öland.
Löts landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Löts socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863. 

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Norra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Boglösa landskommun

Boglösa landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Boglösa socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Södra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Vallby landskommun, Uppland

För andra landskommuner med detta namn, se Vallby landskommun.
Vallby landskommun var en tidigare kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vallby socken i Trögds härad i Uppland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863. 

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Södra Trögds landskommun, som 1971 uppgick i Enköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Enköpings kommun
Tidigare kommuner i Uppsala län
Boglösa församling

Boglösa församling är en församling i Enköpings pastorat i Upplands västra kontrakt i Uppsala stift. Församlingen ligger i Enköpings kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde på medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Lillkyrka och Boglösa som 1943 utökades med Vallby församling. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Veckholm, Kungs-Husby, Torsvi, Lillkyrka, Boglösa och Vallby. År 2006 införlivades i Boglösa församling Lillkyrka och Vallby församlingar samtidigt som Torsvi och Kungs-Husby församlingar uppgick i Veckholms församling. Från 2014 ingår församlingen i Enköpings pastorat.

Kyrkor 
 Boglösa kyrka
 Lillkyrka kyrka
 Vallby kyrka

Se även 
 Boglösa socken
 Enköpings kyrkliga samfällighet

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Arnö socken

Arnö socken i Uppland ingick i Trögds härad, upplöstes 1943 och området är sedan 1971 en del av Enköpings kommun i Uppsala län, från 2016 inom Kungs-Husby distrikt, och Strängnäs kommun i Södermanlands län.

Socknens areal var 19,25 kvadratkilometer, allt land. År 1942 fanns här 154 invånare. Det medeltida slottet Utö hus, Arnöbergs herrgård samt sockenkyrkan Arnö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Arnö socken har medeltida ursprung. Socknen benämndes Bond-Arnö (1352 (DS 4812) : parochie Bondæarnøø) fram till 1930 då namnet förkortades till Arnö.

Socknen omfattade utöver själva Arnö även Oknön och Ängsholmen. Oknön överfördes i alla avseenden till Aspö socken i Selebo härad, Södermanlands län 1942, medan Arnö då överfördes till Kungs-Husby socken och Ängsholmen överförde till Vallby socken. Herresätet Grönsö slott som 1544 flyttats till Arnö socken från Kungs-Husby återfördes till Kungs-Husby 1795.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Arnö församling och för de borgerliga frågorna bildades Arnö landskommun. 1943 upplöstes socknen (landskommun och församling) varvid ön Arnö med kringliggande holmar (9,15 km2) med Arnö kyrka överfördes till Kungs-Husby socken, delen Ängsholmen av Bryggholmen till Vallby socken och ön Oknön med kringliggande holmar till Aspö socken och därmed från Uppsala till Södermanlands län. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Trögds härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Enköpings kompani.

Geografi
Arnö socken ligger sydost om Enköping och omfattar öar i Mälaren där Arnö och Oknön är störst. Socknens öar är kuperade och skogbevuxna.

Fornlämningar
Från järnåldern finns flera gravfält. Fyra runristningar är funna.

Namnet
Namnet skrevs 1344 Arnö, 1352 Bondäarnöö. Namnet innehåller örn och avsåg tidigast bara norra delen av ön.

Enligt beslut den 28 november 1930 ändrades jordebokssocknens namn från Bondarnö till Arnö.

Se även
Arnö församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 5 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Socknar i Trögds härad

Indelningar i Enköpings kommun
Indelningar i Strängnäs kommun
Ta av dej skorna

Ta av dej skorna, som spelades 1965–1966, var en revy av Povel Ramel och Beppe Wolgers i produktion av Knäppupp AB.

Historik 
Povel Ramel och Beppe Wolgers skrev alla texter, och Povel Ramel skrev även musiken. För regin svarade Egon Larsson. Ingvar Danielsson stod för dekoren och Leif Asp var kapellmästare.

Ta av dej skorna spelades på tältturné över hela Sverige den 15 maj–28 augusti 1965 och därefter på Knäppupps hemmascen Idéonteatern vid Brunkebergstorg i Stockholm den 24 september 1965–5 mars 1966.

Medverkande 
Medverkade gjorde Mari Ade, Birgitta Andersson, Ulf Andrée, Lars Ekborg, Stig Grybe, Martin Ljung, Sune Mangs, Marianne Mohaupt, Inga-Lill Nilsson, Margareta Sjödin med flera. Lissi Alandh ersatte under tid Birgitta Andersson.

Revynummer 
Digga Darwin! (Ingalill Nilsson och ensemblen)
Tummen (Lars Ekborg)
Vad heter det nu igen? (Stig Grybe, Sune Mangs, Ulf Andrée)
Fräckisberättaren (Martin Ljung)
Den lille tecknaren (Stig Grybe)
Doktor Porno (Martin Ljung, Ingalill Nilsson)
Kvinnan som pratar med sin kropp (Birgitta Andersson)
Kärlek ett tu tre (Mari Ade, Marianne Mohaupt, Margareta Sjödin, Birgitta Andersson)
Några vandringsmän (Marianne Mohaupt med flera)
Oss bandspelare emellan (Birgitta Andersson, med Povel Ramel och Beppe Wolgers på band)
Svordomsaria (Ulf Andrée)
Tåg, tåg, tåg (Mari Ade)
Blås på det onda (Birgitta Andersson, Lars Ekborg)
Den alltför förlåtande hustrun eller Handlade Sibyl rätt? (Birgitta Andersson, Martin Ljung, Lars Ekborg, Mari Ade)
En fullständigt ärlig svensk (Birgitta Andersson, Lars Ekborg, Mari Ade)
En glad blues (Ingalill Nilsson)
Poker med Joakim (Lars Ekborg)
Ta av dej skorna (Mari Ade, Lars Ekborg, Stig Grybe, Martin Ljung, Sune Mangs, Marianne Mohaupt, Margareta Sjödin)
Hej på dej naturen!

Källor 

Knäppupp
Povel Ramel
Svenska revyer
Arnö församling

Arnö församling var en församling i Uppsala stift i nuvarande Enköpings kommun i Uppsala län och Strängnäs kommun i Södermanlands län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var på medeltiden annexförsamling i pastoratet Lillkyrka och Arnö, för att därefter till 1799 utgöra ett eget pastorat. Från 1799 till 1943 var församlingen annexförsamling i pastoratet Vallby och Arnö.  Församlingen upplöstes 1943 då huvuddelen uppgick i Kungs-Husby församling och mindre delar till Vallby och Aspö församlingar.

Kyrkor 
 Arnö kyrka

Se även 
 Arnö socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Njurunda landskommun

Njurunda landskommun var en tidigare kommun i Västernorrlands län. Centralort var Kvissleby och kommunkod 1952–73 var 2208.

Administrativ historik

Njurunda landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Njurunda socken i Medelpad  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Kommunen förblev opåverkad av kommunreformen 1952.

År 1971 infördes enhetlig kommuntyp och Njurunda landskommun ombildades därmed, utan någon territoriell förändring, till Njurunda kommun. Tre år senare uppgick dock kommunen i Sundsvalls kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Njurunda församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I svart fält ett avhugget oxhuvud av guld med röd tunga.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 30 juni 1961. Se artikeln om Sundsvalls kommunvapen för mer information.

Geografi
Njurunda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 336,70 km², varav 301,70 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 76,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Se även

 Njurunda församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sundsvalls kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västernorrlands län