kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dirigenterna

Dirigenterna (en: A Woman Is a Risky Bet) är en svensk dokumentärfilm från 1987 om kvinnliga orkesterdirigenter.  

Dirigenterna är regisserad av Christina Olofson och inspelad i Stockholm, Oslo, Wien, New York, London och Moskva. I filmen framförs bl.a. delar av Stravinskijs Våroffer och Mozarts Requiem.

Beskrivning
I Dirigenterna möter man sex kvinnor som tagit sig in i en manlig värld – orkesterdirigentens.

Kerstin Nerbe och Ortrud Mann från Sverige, JoAnn Falletta och Victoria Bond från USA, Camilla Kolchinsky och Veronika Dudarova från Sovjet delar passionen för musik, modet att bryta mot rådande värderingar och att anta utmaningar. Christina Olofson tar oss till New York, Moskva, Stockholm och Oslo för att träffa dem. Filmen följer förberedelser, repetitioner och delar av deras konserter. Hemma, ensamma med dirigentens partitur, berättar de om dirigentens arbete, om sina strävanden och kärlek till musiken.

Tveksamheten mot kvinnliga dirigenter och musiker inom den klassiska musikens värld blir tydlig vid ett besök hos Wienerfilharmonikerna och i intervjuer med internationella impressarior. Dirigenterna Sixten Ehrling och Jorge Mester kommenterar de förhärskande konservativa attityderna bland kolleger.

I filmens scener från repetitioner och konserter blir kvinnornas kraft uppenbar; en Falletta i trans leder Queens Philharmonic i Stravinskijs Våroffer, en kraftfull Dudarova repeterar Mozarts Requiem med Moskvas Statliga Symfoniorkester & kör, en koncentrerad Nerbe dirigerar Mozarts Linzsymfoni och en envis Kolchinsky för musikerna genom overtyren till von Webers opera Euryanthe.

Citat

“Only poor soldiers don’t want to be generals.” Veronika Dudarova.

“One doesn’t choose to be a conductor, one has to be a conductor and then you do it.”   JoAnn Falletta.

Referenser

Externa länkar
 
 

Filmer 1987
Svenska dokumentärfilmer
Svensk kvinnohistoria
Världsmästerskapet i ishockey 1991

Världsmästerskapet i ishockey 1991 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1991
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1991
Världsmästerskapet i ishockey 1992

Världsmästerskapet i ishockey 1992 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1992
Världsmästerskapet i ishockey för damer 1992
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1992
Världsmästerskapet i ishockey 1993

Världsmästerskapet i ishockey 1993 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1993
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1993
Världsmästerskapet i ishockey 1994

Världsmästerskapet i ishockey 1994 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1994
Världsmästerskapet i ishockey för damer 1994
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1994
Världsmästerskapet i ishockey 1995

Världsmästerskapet i ishockey 1995 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1995
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1995
Världsmästerskapet i ishockey 1996

Världsmästerskapet i ishockey 1996 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1996
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1996
Världsmästerskapet i ishockey 1997

Världsmästerskapet i ishockey 1997 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1997
Världsmästerskapet i ishockey för damer 1997
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1997
Världsmästerskapet i ishockey 1998

Världsmästerskapet i ishockey 1998 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1998
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1998
Världsmästerskapet i ishockey 1999

Världsmästerskapet i ishockey 1999 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1999
Världsmästerskapet i ishockey för damer 1999
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 1999
Världsmästerskapet i ishockey 2000

Världsmästerskapet i ishockey 2000 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2000
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2000
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2000
U18-VM i ishockey 2000
Världsmästerskapet i ishockey 2001

Världsmästerskapet i ishockey 2001 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2001
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2001
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2001
U18-VM i ishockey 2001
Världsmästerskapet i ishockey 2002

Världsmästerskapet i ishockey 2002 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2002
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2002
U18-VM i ishockey 2002
Världsmästerskapet i ishockey 2003

Världsmästerskapet i ishockey 2003 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2003
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2003
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2003
U18-VM i ishockey 2003
Världsmästerskapet i ishockey 2006

Världsmästerskapet i ishockey 2006 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2006
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2006
U18-VM i ishockey 2006
Världsmästerskapet i ishockey 2007

Världsmästerskapet i ishockey 2007 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2007
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2007
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2007
U18-VM i ishockey 2007
Världsmästerskapet i ishockey 2008

Världsmästerskapet i ishockey 2008 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2008
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2008
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2008
U18-VM i ishockey 2008
U18-VM i ishockey för juniordamlandslag
Världsmästerskapet i ishockey 2009

Världsmästerskapet i ishockey 2009 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2009
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2009
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2009
U18-VM i ishockey 2009
Världsmästerskapet i ishockey 2010

Världsmästerskapet i ishockey 2010 kan vara:

världsmästerskapet i ishockey för herrar 2010
juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2010
U18-VM i ishockey 2010
Folke Nordangård

Folke Olof Nordangård, född 6 juli 1914, död 30 november 2005, var en journalist och författare. Han var både ordförande i nykterhetsorganisationen Sveriges Blåbandsförbund och redaktör för dess tidning Blå Bandet. Dessutom skrev han Blåbandsrörelsens sång. Folke Nordangård var även lekmannapredikant inom Svenska Missionsförbundet.

Nordangård arbetade som journalist på Nya Vernamo Tidning, Dagen, Svenska Morgonbladet och Svenska Journalen. De sista yrkesverksamma åren var han förlagschef på Halls förlag i Jönköping. Han skrev också ett antal romaner, noveller och barnböcker.

Samtidigt som Folke Nordangård var ordförande i Sveriges Blåbandsförbund var hans son Magnus Nordangård (född 1940) ordförande i Sveriges Blåbandsungdom.

Folke Nordangård var även far till journalisten Per Nordangård och till Johan Nordangård, tidigare rektor för Södra Vätterbygdens folkhögskola.

Folke Nordangård är begraven på Slottskyrkogården i Jönköping.

Bibliografi i urval 
 Folke Nordangård: 100 Blåbandsår i Småland: En krönika om Sveriges Blåbandsförbunds framväxt och utveckling i provinsen (1998)
 Folke Nordangård, Ernst Eriksson och Hugo Brolin: Blåbandsrörelsens 100 år: en krönika om Sveriges blåbandsförbunds uppkomst och framväxt under ett sekel (1983)
 Folke Nordangård: Annika (1959)

Referenser 

Personligheter inom Blåbandsrörelsen i Sverige
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Gravsatta på Slottskyrkogården
Födda 1914
Avlidna 2005
Män
Kustdaggkåpa

Kustdaggkåpa, Alchemilla xanthochlora, (synonym Alchemilla speciosa Bus) är en apomiktisk biart till vanlig daggkåpa (Alchemilla vulgaris].

Utseende
Bladen har ca 10 korta och rundade flikar med mer än 17 tänder.

Blommorna är gulgröna och växer i glest placerade knippen. Blomningstiden är maj—juni, och frukten, som är en nöt, är mogen ca två månader efter blomningen. Som hos alla apomiktiska arter är blomman infertil, och frukten bildas på helt vegetativ väg. Avkomman får exakt samma genuppsättning som moderplantan, och kan därigen anses vara samma individ genom alla generationer.

Habitat
Kustdaggkåpan finns, som namnet antyder, huvudsakligen i kustnära trakter, där den växer på ängar, i vägkanter och öppen skog.

Biotop
Kustdaggkåpa föredrar fuktiga växtplatser, allt mellan sandig jord och styv lera; soligt eller i halvskugga. Jordmånen kan vara neutral eller något basisk.

Utbredning
Växten är mindre allmän i Skåne och sällsynt i Blekinge och Småland. I Danmark finns den i de östra delarna; i Finland sällsynt på några få platser; i Lettland och Litauen här och var intill östersjökusten. I Norge finns kustdaggkåpa i ett mindre område längst i väster.

I Storbritannien och norra delen av ön Irland (alltså inklusive den brittiska delen) är kustdaggkåpa vanlig liksom i ett band strax innanför nordsjökusten genom Tyskland, Belgien och Nederländerna.

Kustdaggkåpa finns som osäker nyetablering (adventiv art) i Centraleuropa med utsträckning i sydväst till Frankrike och Spanien ett stycke söder om Pyrenéerna samt söderut till Italien och Grekland.

Den saknas i Nordamerika och Asien.

Etymologi
Namnet Alchemilla har släktet fått på grund av att man tidigare trodde att den lilla vattendroppe, som tidiga morgnar samlas i daggkåpors blad genom guttation (som alltså, växtens namn till trots, inte är dagg) var en viktig ingrediens för alkemister. Ordet alchemilla kan härledas från arabiska al kemelyeh = kemi 

Xanthochlora betyder gulgrön och syftar på blommornas färg. Ordet är en sammansättning av grekiska xanthos = gul och chloros = grön.

Referenser

Fotnoter

Källor
Den virtuella floran. Här finns utbredningskartor för norra halvklotet med specialkarta för Norden.

Se även
Daggkåpa

Rosväxter
Njurdaggkåpa

Njurdaggkåpa (Alchemilla murbeckiana Buser, synonym Alchemilla acutidens auct) är en apomiktisk småart inom daggkåpesläktet. I stora delar av Mellansverige och Norrland är den allmän; sällsynt i övriga delar av Sverige. Allmän i stora delar av Norge samt i Finland längs Finska viken. Enstaka fynd har gjorts på Island. I övriga Europa är den vanlig i Schweiz och sydöstra Frankrike (norr om Alperna).

Blomningstiden i Sverige är maj—juni.

Karakteristiska drag
Bladen är mer eller mindre njurlika (därav namnet) utan påtagliga inskärningar mellan flikarna, som är 7—9 till antalet. Varje bladflik är försedd med 15—19 tänder.

Vinkeln mellan bladnerverna är större än 45°, vilket skiljer den från förväxlingsarten skarptandad daggkåpa (Alchemilla oxydonta), där vinkeln håller sig omkring 45°.

Etymologi
Alchemilla, se Daggkåpa
A. murbeckiana ska tolkas som Murbecks alchemilla, som syftar på botanisten Svante Murbeck.

Källor
Den virtuella floran

Externa länkar 

Rosväxter
Herner Larsson

Herner Mauritz Larsson, född 21 mars 1902 i Söndrum, Halland, död 29 maj 2009 i Frösakull, Söndrum, Halland, var en svensk före detta köpman som var Sveriges äldste man vid sin död. Han omkom i en brand i sin villa i Frösakull utanför Halmstad.

Källor
Hallandsposten (21 mars 2009)
Kvällsposten (22 mars 2009)

Svenska hundraåringar
Födda 1902
Avlidna 2009
Män
Personer från Söndrums socken
Svenska köpmän
Personer som omkommit i bränder
Sveriges Lärares Nykterhetsförbund

Sveriges Lärares Nykterhetsförbund (SLN) var fram till 2018 en nykterhetsorganisation för personer som professionellt arbetar med barn. Organisationen hade sina rötter i Sveriges studerande ungdoms helnykterhetsförbund (SSUH). 

Organisationens främsta målsättning var att skapa ett samhälle där barn får växa upp utan kontakt med droger, fria från föräldrars missbruk och eget bruk. Organisationen slogs samman med Sveriges Akademikers Nykterhetsförbund (SAN) 2018, och bildade då Drogfri Uppväxt.

Referenser

Ej längre existerande svenska ideella organisationer
Nykterhetsrörelser i Sverige
Späddaggkåpa

Späddaggkåpa (Alchemilla filicaulis) är en apomiktisk biart till vanlig daggkåpa.

Synonym Alchemilla vulgaris minor.

Variant
En variant av späddaggkåpa kallas vindaggkåpa (Alchemilla vulgaris minor var vestita (Bus) Gams med synonymen Alchemilla vestita (Bus) Raunk.

Etymologi
Alchemilla kommer av att man förr i tiden trodde att den lilla vattendroppe man tidigt på morgonen kan se i bladens mitt, var en viktig ingrediens för alkemisterna. I själva verket är vattendroppen, växtens namn till trots, inte dagg, utan ett resultat av guttation.Ordet alchemilla kan härledas från arabiska al kemelyeh = kemi 
Filicaulis är en sammansättning av latin filum = tråd, och caulis = stjälk. Detta kan uttolkas som med späd stjälk.
Minor är latin för mindre.
Vestita kommer av latin vestio = klädd och avser håren på stjälken. Det kan här översättas med behårad eller hårig.
Vulgaris betyder  vanlig, av latin vulgur = folk, allmänheten.

Referenser

Noter

Externa länkar
Den virtuella floran

Rosväxter
Stubbdaggkåpa

Stubbdaggkåpa kan syfta på:

 Stubbdaggkåpa (växt) – en rosväxtart Alchemilla obtusa
 Stubbdaggkåpa – en apomiktisk småart av Alchemilla vulgaris, se Daggkåpa
Tröglori

Tröglori (Nycticebus coucang) är en nattaktiv primat i släktet tröglorier.

Taxonet N. coucang har tidigare inkluderat N. bengalensis, N. javanicus och N. menagensis som underarter.

Utseende 
Tröglorin, liksom andra arter i samma släkte, har mycket stora, nästan lysande ögon. Den blir ungefär stor som en mindre katt. Kroppslängden (huvud och bål) ligger mellan 26 och 38 cm och vikten mellan 0,6 och 0,7 kg. Pälsen har oftast ljusbrun färg och på ryggens topp finns en längsgående mörk strimma. Arten har även mörka ringar kring ögonen och vid ringarnas topp följer en mörk trekant.

Utbredning 

Tröglorin N. coucang förekommer i Indonesien på öarna Sumatra, Batam och Galang, på öar i Riauarkipelagen och öarna Tebingtinggi och Bunguran (Natunaöarna), samt Malaysia (på Malackahalvön och ön Tioman) och sydligaste Thailand (Malackahalvön, söder om Kranäset), och i Singapore.

Ekologi 
Tröglorin är nattaktiv och sover ihoprullad om dagarna. Den lever av insekter, ägg, ödlor och fåglar samt olika frukter och blad. Normalt rör sig djuret långsamt, men den är snabb med händerna när den fångar insekter. I det vilda har tröglorin skrämt många nattvandrare på grund av de stora ögonen som är starkt reflekterande. Tack vare ögonens otroliga förmåga att samla in ljus lyser de i skenet av ficklampor och får då ett skräckinjagande utseende. Från en körtel i armbågen för tröglorin in gift i munnen varför dess bett är giftigt och kan orsaka infektioner och svullna kroppsdelar.

Tröglorin och människan 
Tröglorin förekommer i flera djurparker världen över, bland annat i Kolmårdens Tropicarium. I Sverige är det i övrigt olagligt att hålla primater privat

I avsaknad av vård kan tröglorins giftiga bett vara livshotande för människan.

Referenser 

Strepsirrhini
Däggdjur i orientaliska regionen
Windows Driver Model

Windows Driver Model (WDM) -  är ett ramverk för drivrutiner som introducerades med Windows 98 och Windows 2000 för att ersätta VxD som användes i tidigare versioner av operativsystemet Windows, som till exempel Windows 95 och Windows 3.1.

Microsoft Windows
Östergötlands runinskrifter Fv1958;252

Östergötlands runinskrifter Fv1958;252 är en ristad gravhäll av kalksten i Sankt Lars kyrka i Linköping. Hällen, som är från 1000-talet, påträffades på 1950-talet vid utgrävningar av kyrkans undre delar. Idag förvaras den i kyrkans vapenhus. Hällen, som är en lockhäll, har runor ristade dels längs ovansidans kanter och dels på den ena långsidans kantsida. På det senare stället finns inskriftens avslutning. Inskriften innehåller stungna i- och u-runor. Ovansidans inre är ristad med en omfattande drakornamentik, i vilken runskriftbandens ändar integreras. När objektet hittades fanns rester av ristningens ursprungliga färger bevarade. Till dem hörde svart, rött och vitt.

Noter

Östergötlands runinskrifter
Ludwig von der Pfordten

Ludwig Karl Heinrich von der Pfordten, född 11 september 1811 i Ried am Innkreis, död 18 augusti 1880 i München, var en bayersk friherre och statsman.

Pfordten blev 1836 professor i romersk rätt i Würzburg. Trots vetenskapligt anseende och uppskattning från studenterna väckte hans frisinne missnöje på högre ort och föranledde 1841 hans förflyttning till appellationsråd i Aschaffenburg. År 1843 kallades han till professor i Leipzig samt blev 1848 sachsisk utrikes- och ecklesiastikminister, men drog sig snart tillbaka till följd av bristande överensstämmelse med sina kollegor. I april 1849 utnämnde kung Maximilian II av Bayern honom till hov- och utrikesminister. I december samma år blev han ministerpresident.

Pfordtens politik var framförallt avgjort fientlig mot Preussens hegemoni i Tyska förbundet och därför vänskaplig mot Österrike. Han ville att de tyska småstaterna skulle mediatiseras och fördelas på de fem kungarikena, och han fick till stånd ett förbund mellan de fyra kungarikena Bayern, Württemberg, Sachsen och Hannover. Hans planer gick ut på att samla "mellanstaterna" under Bayerns ledning och låta Bayern i spetsen för dem "medla" mellan Preussen och Österrike (den så kallade "triasidén"). Efter dessa planers misslyckande 1850 anslöt han sig allt närmare Österrikes politik. Det kom emellertid till allt skarpare slitningar mellan honom och Bayerns andra kammare, och i mars 1859 entledigade kungen honom i syfte att "få fred med sitt folk". Pfordten var därefter ackrediterad som gesant vid förbundsdagen, men återfick 1864 ledarplatsen i ministären. Han avvisade 1865 Preussens erbjudande till Bayern om en allians (på grundval av förbundsstaternas neutralitet i ett preussisk-österrikiskt krig) och fick i stället till stånd förbundsdagens beslut (14 juni 1866) om mobilisering mot Preussen. I Bayerns separatfred med Preussen (i Nikolsburg 22 augusti 1866) lyckades han erhålla relativt goda villkor samt slöt allians med Österrike (14 juni 1866). Preussens segrar hade dock omintetgjort hans politik, och i december samma år drog han sig ifrån regeringen samt återupptog sin vetenskapliga författarverksamhet.

Källor

Noter

Tyska jurister
Tyska professorer
Sachsiska politiker
Födda 1811
Avlidna 1880
Män
Bayerska politiker
Slava

Slava (serbiska: Слава), även kallat krsna slava (крсна слава) och krsno ime (крсно име, med betydelsen 'kristet namn') är ett serbisk-ortodoxt firande av familjehelgonet. Slavan firas årligen på familjehelgonets dag och bland de vanligast förekommande är sankt Nikolaus (19 december), sankt Göran (6 maj, dagen kallas för Đurđevdan), Johannes döparen (20 januari), sankt Demetrius (8 november) och sankt Mikael (21 november). Slava firas av serber och hos en del andra sydslaver i Serbien, Montenegro, Nordmakedonien, Bulgarien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien och hos folket goraner (vilka idag är muslimer men fram till 1800-talet tillhörde den serbisk-ortodoxa kyrkan).

Det finns olika teorier om hur firandet uppstått. Man antar att traditionen kom till då sydslaverna kristnades i slutet av 800-talet. En teori grundar sig på att den dag då massdopet skedde var signad för ett visst helgon och då blev det helgon då dopet skedde deras familjehelgon. En annan grundar sig på att varje klan antog sitt eget helgon kollektivt medan det även finns de som tror att familjehelgonen ersatte de förkristna gudarna i den slaviska mytologin. Likheter pekar på mellan helgonen och gudarna att de besatt olika sorters beskyddande krafter och heliga förmågor. Slavan kan jämföras med en skyddspatron. 

Slava är vanligtvis gemensam hos varje familj och släkt, men det finns även hela byar (ofta genom långa släktband) som firar samma helgon. Vilken slava som firas och är den vanligaste varierar ofta efter geografiskt spridning.

Firandet av slava kretsar generellt kring kyrkobesök, där slavan (helgonet) vördas, och en stor familjemåltid, i eller nära hemmet.

Slava fick kanonisk rätt av sankt Sava, vilken var den förste serbiske ärkebiskopen inom den serbisk-ortodoxa kyrkan i början av 1200-talet.

Se även
Đurđevdan

Kultur i Serbien
Kristna högtider
Hong Kong Airlines

Hong Kong Airlines Limited (fd CR Airways Ltd) är ett flygbolag baserat i Hongkong. Man flyger både regional och chartertrafik från Hongkongs internationella flygplats.

Historia 
Bolaget grundades som CR Airways Ltd 2001 och inledde sin verksamhet 5 juli 2003. Bolaget ägdes tidigare av Robert Yip Kwong (51 %) och Yu Ming Investeringar (4 %). I september 2006 köpte Mung Kin Keung alla 55 % från Robert Yip Kwong och Yu Ming Investeringar och blev det största aktieägaren i Hong Kong Airlines.

Destinationer

Asien

Östra Asien 
 Kina
 Changsha - Changsha Huanghua International Airport
 Guilin - Guilin Liangjiang International Airport
 Haikou - Haikou Meilan International Airport
 Hongkong - Hongkongs internationella flygplats Hub 
 Kunming - Kunming Wujiaba International Airport
 Xiamen - Xiamen Gaoqi International Airport

Sydvästra Asien 
 Thailand
 Phuket – Phuket International Airport
 Vietnam
 Hanoi - Noi Bai International Airport

Flotta 
Hong Kong Airlines flotta i juli 2008:

Externa länkar 
 Hong Kong Airlines webbplats 

Hongkongska flygbolag
Flygbolag bildade 2001
WP:Projekt Kina
Back on track

{{Album infobox
| Namn        = Back on Track
| Typ         = Studioalbum
| Mera text   = 
| Artist      = The Boppers
| bild        = 
| bildbredd   = 
| bildtext    = 
| Utgivning   = 1997
| Regissör    = 
| Språk       = Engelska
| Inspelad    = 
| Genre       = Rock
| Längd       = 
| Skivbolag   = 
| Producent   = 
| Recensioner = 
| Förra album = Tempted  (1993)
| Detta album = ''Keep on Boppin  (1997)
| Nästa album = På andra sidan stan  (2000)
| Singlar     = 
| Misc        = 
}}Back on Track''' är ett musikalbum av The Boppers från 1997.  Det enda album som dåvarande sångaren Micke Stenberg medverkade på.

Låtlista
Sandy
Preatty Little Angel
When You Dance
Why Did You Break My Heart
Love For You
Little Wild Angels
Have Mercy
I Wonder Why
Dreamer
That Girl
Little Darling
If You Were Mine

Musikalbum 1997
Engelskspråkiga musikalbum
Album av The Boppers
Proud Mary

Proud Mary är en låt av det amerikanska bandet Creedence Clearwater Revival skriven av bandets sångare och gitarrist John Fogerty.

Låten var bandets första top tio-hit på Billboard Hot 100 och nådde andraplatsen. Låten är skriven på ångbåten "Mary Elizabeth" som ägs av familjen Grafton. Låten släpptes som singel med "Born on the Bayou" som B-sida den 15 januari 1969 och på albumet Bayou Country som släpptes den 5 januari 1969. Magasinet Rolling Stone listade Proud Mary på plats 156 i sin lista The 500 Greatest Songs of All Time.

Låten spelades senare 1969 in av soulsångaren Solomon Burke som fick en mindre hit med den. Ike & Tina Turner spelade in en version 1970, vilken gavs ut som singel i januari 1971 och blev en stor amerikansk och europeisk hit.

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Musiksinglar 1969
Helikopterflygplats

Helikopterflygplats, eller heliport, är en liten flygplats, som är avsedd endast för användning av helikoptrar. Helikopterflygplatser har vanligen en eller flera helikopterplattor och kan ha begränsad infrastruktur i form av bränsledepåer, hangarer och verkstäder. 

De tidiga förespråkarna för helikoptrar hoppades att antalet helikopterflygplatser skulle bli omfattande, men de har blivit omstridda i tätorter på grund av bullerproblem. Större akutsjukhus har en helikopterplatta för ambulanshelikoptrar.

Exempel på helikopterflygplatser i Sverige
Berga helikopterflygplats
Bodens helikopterflygplats
Göviken Heliport

Källor

Externa länkar

Helikoptrar