kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Råda socken, Kållands härad

Råda socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Råda distrikt.

Socknens areal var 27,69 kvadratkilometer varav 27,57 land. År 2000 fanns här 2 077 invånare. Godset Ågården, en del av tätorten Lidköping med kyrkbyn Råda och sockenkyrkan Råda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Råda församling och för de borgerliga frågorna bildades Råda landskommun. En del omfattande 1,43 kvadratkilometer uppgick i Lidköpings stad 1936. Landskommunen uppgick 1952 i Kållands-Råda landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kållands-Råda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Råda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Råda socken ligger närmast väster om Lidköping med Lidan i sydost. Socknen är en odlad slättbygd som genomkorsas av den skogklädda Rådaåsen.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern och skålgropsförekomster är funna. Från järnåldern finns sju gravfält och har funnits flatmarksgravar. En runristning har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1405 Rodho och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller rodha/rudha, 'till odling uppröjt jordstycke'.

Namnet har även skrivit Rodha socken och Rudha socken.

Se även
 Råda församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Kållands-Råda hembygdsförening

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Kållands-Åsaka socken

Kållands-Åsaka socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Kållands-Åsaka distrikt.

Socknens areal var 15,09 kvadratkilometer varav 14,88 land. År 2000 fanns här 286 invånare. Orten Lovene samt sockenkyrkan Kållands-Åsaka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsaka socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsaka församling och för de borgerliga frågorna bildades Åsaka landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kållands-Råda landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kållands-Råda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kållands-Åsaka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Kållands-Åsaka socken ligger sydväst om Lidköping med Lidan i öster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern har funnits flatmarksgravar. En runsten finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet skrevs 1440 Asaka och kommer från kyrkbyn. Namnet har haft flera tolkningar, den nu förespråkade är att det innehåller as, 'asagud' och ek(e), 'ekdunge'.

Se även
 Kållands-Åsaka församling
Åsaka

Referenser

Noter

Externa länkar

Kållands-Råda hembygdsförening

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Mellby församling, Skara stift

Mellby församling var en församling i Skara stift och i Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kållands-Råda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.
 
Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Råda, (Kållands-)Åsaka och Mellby. Församlingen uppgick 2006 i Kållands-Råda församling.

Kyrkor 
 Mellby kyrka

Se även
Mellby socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Lidköpings kommun
Mellby socken

Mellby socken kan avse:

Mellby socken, Småland – en socken i Småland som ingick i Södra Vedbo härad (Eksjö kommun)
Mellby socken, Västergötland – en socken i Västergötland som ingick i Kållands härad (Lidköpings kommun)
Norra Mellby socken – en socken i Skåne som ingick i Västra Göinge härad (Hässleholms kommun)
Södra Mellby socken – en socken i Skåne som ingick i Albo härad (Simrishamns kommun)
Stora Mellby socken – en socken i Västergötland som ingick i Bjärke härad (Alingsås kommun)
Mellby landskommun

Mellby landskommun kan avse:
 Mellby landskommun, Småland – en tidigare kommun i Jönköpings län 1863–1951
 Mellby landskommun, Västergötland – en tidigare kommun i Skaraborgs län 1863–1951
 Norra Mellby landskommun – en tidigare kommun i Kristianstads län 1863–1951
 Södra Mellby landskommun – en tidigare kommun i Kristianstads län 1863–1951
 Stora Mellby landskommun – en tidigare kommun i  Älvsborgs län 1863–1951
The Bright Idea Called Soul

The Bright Idea Called Soul är det första och enda studioalbumet av det svenska indiebandet Aerospace, utgivet 2001.

Skivan mottog goda recensioner.

Låtlista 
 "Hey Boy! (A Song for Kenji)" - 3:35
 "Summer Still Reigns Supreme" - 2:59
 "The Only Things We Share" - 3:07
 "I Should Have Stayed Asleep" - 3:15
 "The Caroline I Know" - 2:59
 "The World Revolves Around Her" - 3:09
 "Summer Days Are Forever" - 2:25
 "All Fall Through" - 4:01
 "Summer Bliss" - 1:55
 "Better Days" - 2:36

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.
 Bandets diskografi

Musikalbum 2001
Svenska debutalbum
Album av Aerospace
Gösslunda landskommun

Gösslunda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gösslunda socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gösslunda landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Otterstads landskommun

Otterstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Otterstads socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Otterstads landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Rackeby landskommun

Rackeby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Rackeby socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Skalunda landskommun

Skalunda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Skalunda socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Strö landskommun

Strö landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Strö socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Sunnersbergs landskommun

Sunnersbergs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Sunnersbergs socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Sunnersbergs landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Sunnersbergs socken

Sunnersbergs socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Sunnersbergs distrikt.

Socknens areal är 32,43 kvadratkilometer varav 32,35 land. År 2000 fanns här 674 invånare. Sockenkyrkan Sunnersbergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sunnersbergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Sunnersbergs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen utökades 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sunnersberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Sunnersbergs socken ligger norr om Lidköping på sydöstra Kålland med Vänern och Kinneviken i öster. Socknen är en småkuperad slättbygd med en brant kust som är skogrik.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravar. Från järnåldern finns tio gravfält där fyndet Fröslundasköldarna påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1291 Sundräsbyärgh och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Efterleden är berg och syftar på höjden där kyrkan är belägen. Förleden har oklar tolkning.

Se även
 Sunnersbergs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Skalunda socken

Skalunda socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Skalunda distrikt.

Socknens areal är 10,13 kvadratkilometer varav 10,11 land. År 2000 fanns här 143 invånare. Kyrkbyn Skalunda med Skalunda hög och  sockenkyrkan Skalunda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skalunda församling och för de borgerliga frågorna bildades Skalunda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sunnersbergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skalunda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Skalunda socken ligger nordväst om Lidköping på sydvästra Kålland med Vänern i väster. Socknen är en slättbygd som genomkorsas av Skalundaåsen.

Fornlämningar
Från järnåldern finns spridda gravar och två gravfält och en domarring. Två runristningar har påträffats vid kyrkan. Gravhögen Skalunda hög ligger vid väster om kyrkan och öster därom återfinns Skjoloms hög.

Namnet
Namnet skrevs på 1200-talet Skalunda (bo) och kommer från kyrkbyn. Efterleden är land, förleden har oklar tolkning.

Se även
 Skalunda församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Rackeby socken

Rackeby socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Rackeby distrikt.

Socknens areal är 20,88 kvadratkilometer varav 20,84 land. År 2000 fanns här 240 invånare. Godset Degeberg samt sockenkyrkan Rackeby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rackeby församling och för de borgerliga frågorna bildades Rackeby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sunnersbergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Rackeby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Rackeby socken ligger nordväst om Lidköping på västra Kålland med Vänern och skärgård i väster. Socknen är småkuperad slättbygd med skog på höjder.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen och skärvstenshögar. Från järnåldern finns fem gravfält. Två runristningar finns, en vid kyrkan och en vid gamla skolan. Lämningar efter borgen Järnehus (Jarlehus) finns på en udde i Vänern.

Namnet
Namnet skrevs 1358 Rakkeby och kommer från kyrkbyn. Efterleden är by, 'gård; by'. Förleden kan innehålla mansnamnet Rakke.

Se även
 Rackeby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Strö socken

Strö socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Strö distrikt.

Socknens areal är 20,51 kvadratkilometer varav 20,32 land. År 2000 fanns här 674 invånare. Stola herrgård, lämningarna efter Lindholmens slott samt sockenkyrkan Strö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Strö församling och för de borgerliga frågorna bildades Strö landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sunnersbergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Strö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Strö socken ligger norr om Lidköping på norra Kålland med Vänern och Spårön i nordväst. Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsmark i dalgångar.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen och skärvstenshögar. Från järnåldern finns fyra gravfält med stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1344 Strö och kommer från kyrkbyn. Namnet kan innehålla strö, 'vattendrag, å' och då syfta på ett vattendrag vid kyrkan. Alternativt kan det innehålla strö, 'tvärstockar på en bro' och syfta på en bro vid kyrkan.

Se även
 Strö församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
In a Place of Silver Eaves

In a Place of Silver Eaves är den första och enda EP-skivan av det svenska indiebandet Aerospace, utgiven 2003. Den fick ett blandat mottagande.

Låtlista 
 "December Slow" - 2:56
 "The Great Divide" - 3:01
 "Debutante Love Affair" - 3:09
 "My Love Don't Care About Time" - 2:19
 "(You're) Much Too Young" - 4:41
 "Tenderness is the Plight of the Weakerthan" - 3:15

Referenser

Externa länkar 
Bandets diskografi

EP-skivor 2003
Svenska EP-skivor
Album av Aerospace
Otterstads socken

Otterstads socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Otterstads distrikt.

Socknens areal är 66,04 kvadratkilometer varav 65,50 land. År 2000 fanns här 1 079 invånare. Läckö slott, godset Traneberg, orterna Granvik och Spiken samt kyrkbyn Otterstad med sockenkyrkan Otterstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Socknen införlivade 1855 Senäte socken efter att en gemensam kyrka byggts. I församlingen införlivades omkring 1520 Torsö (Sankt Mariae kapell), 1668 enligt obekräftad uppgift Läckö och Sankt Katrine kapell (Sunnerby kyrka) församling samt senast 1830 Läckö slottskapell (om det alls varit kapellförsamling).
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Otterstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Otterstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sunnersbergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Otterstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi

Otterstads socken ligger norr om Lidköping på norra Kålland och på Kållandsö med Ekens skärgård i norr. Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsmark i dalgångar.

Fornlämningar
Boplatser och hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen, skärvstenshögar och hällristningar. Från järnåldern finns 17 gravfält. En runsten står vid vägen till Läckö.

Namnet
Namnet skrevs 1283 Otars stadum och avsåg då prästgården. Namnet innehåller mansnamnet Ottar och sta(d), 'boplats, ställe'.

Se även
 Otterstads församling
Senäte församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Gösslunda socken

Gösslunda socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Gösslunda distrikt.

Socknens areal är 19,73 kvadratkilometer varav 19,72 land. År 2000 fanns här 3 502 invånare. En del av tätorten Lidköping samt sockenkyrkan Gösslunda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gösslunda församling och för de borgerliga frågorna bildades Gösslunda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Kållands landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sunnersbergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gösslunda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Gösslunda socken ligger norr om Lidköping på sydöstra Kålland med Vänern och Kinneviken i öster. Socknen är en slättbygd med skog på höjder.

Fornlämningar
Från järnåldern finns sex gravfält. Tre runristningar är funna.

Namnet
Namnet skrevs 1367 Gythisludhä och kommer från kyrkbyn. Efterleden är lund. Förleden kan innehålla mansnamnet Gydhir.

Förr har namnet även skrivits Jösslunda socken.

Se även
 Gösslunda församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Mitchell

Mitchell kan syfta på:

 Mitchell (efternamn) – ett skotskt efternamn och personer med namnet
 North American B-25 Mitchell – ett bombflygplan

Geografi

Antarktis 

 Mitchell (udde),

Australien 

 Mitchell (region), Victoria,

Nya Zeeland 

 Mitchell (berg i Nya Zeeland), Manawatu-Wanganui,

USA 

 Mitchell, Georgia, Glascock County, 
 Mitchell, Illinois, Madison County, 
 Mitchell, Indiana, Lawrence County, 
 Mitchell, Iowa, Mitchell County, 
 Mitchell, South Dakota, countyhuvudort, Davison County, 
 Mitchell, Nebraska, Scotts Bluff County, 
 Mitchell, Oregon, Wheeler County,

Se även
 Mitchell County
 Mount Mitchell – det högsta berget i Appalacherna
 Fort Mitchell – stad i Kentucky, USA
 Fort Mitchell – Nebraska, historiskt fort i Nebraska

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Nya Zeelandförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
John Mitchell

Namnet John Mitchell har burits av:

 John Mitchell (geograf) (1711–1768), amerikansk läkare, botaniker och geograf
 John Mitchell (ishockeyspelare) (född 1985), kanadensisk ishockeyspelare
 George John Mitchell (född 1933), amerikansk demokratisk politiker och jurist
 John Cameron Mitchell (född 1963), amerikansk författare, skådespelare och regissör
 John H. Mitchell (1835–1905), amerikansk republikansk politiker
 John I. Mitchell (1838–1907), amerikansk republikansk politiker
 John L. Mitchell (1842–1904), amerikansk demokratisk politiker
 John N. Mitchell (1913–1988), amerikansk republikansk politiker
William Mitchell

William Mitchell kan syfta på:

 William D. Mitchell, amerikansk politiker
 William L. Mitchell, amerikansk bildesigner
 Willie Mitchell, kanadensisk ishockeyspelare
 Willie Mitchell, amerikansk musiker
 Bill Mitchell, australisk ekonomiprofessor
George Douglas

George Douglas kan syfta på:

 George Douglas-Hamilton, 1:e earl av Orkney
 George John Douglas Campbell, 8:e hertig av Argyll
 George Douglas (död 1636)
James Douglas

James Douglas kan syfta på bland andra:

 James Douglas, lord av Douglas
 James Douglas, 2:e earl av Douglas
 James Douglas, 7:e earl av Douglas
 James Douglas, 9:e earl av Douglas
 James Douglas, 4:e earl av Morton
 James Douglas, 2:e hertig av Queensberry
 James Douglas, 3:e markis av Queensberry
 James Buster Douglas, amerikansk boxare
 James H. ”Jim” Douglas, guvernör i Vermont
Vackrare vardagsvara

Vackrare vardagsvara var en skrift av Gregor Paulsson utgiven 1919 för en utställning på Svenska mässan i Göteborg av Svenska Slöjdföreningen. 

Skriften propagerade för att konstnärer skulle arbeta direkt med fabrikerna för att producera vardagsföremål av hög kvalitet. På så sätt skulle genomtänkt formgivna produkter bli tillgängliga för alla. Begreppet är inspirerat efter förebild ifrån tyska Deutscher Werkbund. Dessa socialt engagerade principer presenterades i Sverige redan under Hemutställningen 1917 på Liljevalchs i Stockholm och begreppet blev med tiden något av en slogan för Svenska slöjdföreningen.

Källor
Dag Widman (1991) Konsthantverk, konstindustri, design 1895-1975, från: Konsten i Sverige, red: Sven Sandström, andra upplagan, Norstedt, sid:495, isbn 91-1-913702-8

Svensk formgivning
Litteratur 1919