kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Olof Persson (bergsman)

Olof Persson, född 1627 i Lidköping, död 14 juli 1692 i Kristinehamn, var en svensk bergsman och rådman. År 1656 anlade han Björneborgs bruk.

Biografi 
Olof Persson var son till Ingrid Persdotter och Per Larsson, som handlande och verksam i Lidköping i Västergötland.

Persson blev borgare i Kristinehamn 1650 och blev rådman två år senare. Han grundade den 28 maj 1656 Björneborgs Jernverk, genom att sätta en fallhammare vid Visme ström. Olofs initialer "OPS" finns ingjutna i en öppen spis i Björneborgs hembygdsgård och märkta på en matta i Björneborgs kyrka i Visnums socken. Han anlade jämte Björneborg även stångjärnsbruk i Jonsbol och Vassgårda.

Persson tjänstgjorde som borgmästare i Kristinehamn från 1673 till 1681.

År 1681 dömdes han till döden efter att ha anklagat Sigrid Ekehielm, som även var hans svägerska, för att inte ha fött Crisptin Flygges barn. Efter att han dömts till döden kom Björneborgs bruk i Nils Nordensvärds ägo. Persson benådades dock.

Olof Persson var gift med Emerentia Flygge, dotter till Peter Flygge och Margareta von Brehmen. Paret blev stamföräldrar till ätten Jernfeltz. De hade flera barn, som skrev sig Jernfelt. Bland dem märks sonen Crispinus Jernfeldius som blev professor i teologi vid Dorpats universitet och dottern Brita Jernfelt som var gift med Joakim Kock.

Källor 

Födda 1627
Avlidna 1692
Män
Personer från Lidköping
Kristinehamns borgmästare
Svenska bergsmän
Svenska rådmän
Personer inom Sveriges näringsliv under 1600-talet
Svenska brukspatroner under 1600-talet
Supersaurus

Supersaurus ("Superödla") är det vetenskapliga namnet på en av de största och längsta dinosaurier som någonsin hittats och blivit vetenskapligt beskriven. Supersaurus levde i Nordamerika för 150-145 miljoner år sedan. Släktet Supersaurus tillhörde ordningen Sauropoder och var medlem i familjen Diplodocider. Liksom alla andra Sauropoder var den en fyrfotad växtätare.

När Supersaurus först hittades 1972 trodde man att dinosaurien var en jättelik Brachiosaurid, det vill säga tillhörde samma sauropodfamilj som den välkända Brachiosaurus som fram till dess hade varit den största kända dinosaurien. Senare fynd har emellertid visat att Supersaurus i själva verket var en diplodocid, det vill säga nära släkt med till exempel Diplodocus och Apatosaurus. Hittills har bara en art beskrivits inom släktet - Supersaurus viviane.

Ofta är det mycket svårt och avgöra exakt hur stora de största dinosaurierna verkligen var då kompletta dinosaurieskelett är mycket sällsynta, vilket i högsta grad gäller de riktigt stora dinosaurierna De flesta bedömningarna idag beräknar att Supersaurus var 35–40 meter lång och vägde cirka 50 ton. Ett jättelikt skulderblad som hittades 1972 var nästan 2 meter långt. Den i detta sammanhang relativt "låga" vikten förklas av att Supersaurus var betydligt lättare byggd än till exempel Argentinosaurus och Brachiosaurus. Argentinosaurus som också beräknas ha blivit cirka 40 meter lång beräknas ha vägt cirka 100 ton.

Som andra diplodocider hade Supersaurus en mycket lång hals och svans. Trots storleken kunde djuret, liksom andra Diplodocider resa sig på bakbenen för att beta högt uppe i träden. Det finns ingenting som tyder på att Supersaurus inte var ett flockdjur som andra sauropoder och som alla andra dinosaurier la djuren ägg.

Se även 
Dinosaurier
Sauropoder
Diplodocider

Dinosaurier från Nordamerika
Diplodocidae
Diplodocoider
Dinosaurier från juraperioden
Cister

Cister, halscittra, cittra eller cittern, ibland bellmansluta är ett stränginstrument som tillhör familjen lutor. Benämningen cittra var något oegentlig, eller åtminstone flertydig; redan i äldre tid. Instrumentet har hals, päronliknande platt resonanslåda och strängar av metall som varierar i antal. Cistern spelas med fingrarna eller plektrum.

Historik och varianter
Cistern finns belagd från renässansen. Med sin platta undersida var den mycket enklare och billigare att tillverka än lutan. Den var också lättare att spela på och hålla stämd. Eftersom den var mindre var den lättare att bära med sig än en luta. Detta sammantaget gjorde att instrumentet blev folkligt i lågborgerliga kretsar redan under renässansen, och fram till tidigt 1800-tal fyllde den i viss mån en liknande funktion som gitarren fyller idag. Efter att cistern under 300 års tid varit ett av de vanligaste stränginstrumenten – och trakterats av bland andra Carl Michael Bellman – blev den i början av 1800-talet utkonkurrerad av den allt mer populära gitarren.

En mindre, mandolinliknande variant av instrumentet är cithrinchen. Denna har en klockformad kropp.

Inom modernare irländsk och brittisk folkmusik är cittern ett flatbottnat flerkörigt instrument, närmast synonymt med bouzouki och mandola.

Kända cisterspelare 
 Carl Michael Bellman
 Martin Luther
 Märta Helena Reenstierna 

samt nulevande:
 Ale Carr (cittern)
 Esbjörn Hazelius (cittern)
Albin Broberg (cittern)
August Jansson (cittern)

Se även 
 Luta
 Bouzouki
 Mandola

Anmärkningar

Referenser

Stränginstrument
Profoss

Profoss, från latinets praepositus ("överordna", från praeponere, "att sätta i spetsen"), är en historisk benämning inom militärpolisväsendet. Ibland synonym för bödel och gevaldiger. En generalprofoss avser en profoss med hög ställning ofta med ansvar för en fältarmé. Profoss var i Sverige en militär befattning, den lägst rankade underofficeren med eget boställe.

En profoss var en befattningshavare i kronans eller en stads tjänst från och med 1600-talet, också i ett läns tjänst från 1700-talet (provins i Gamla Finland), som hade i uppdrag att sköta vissa polisiära eller fiskala uppgifter, övervaka fångar och verkställa utdömda kroppsstraff, därför stundom liktydigt med bödel, skarprättare och kallad flagellator, horepiskare m.m. Avstraffandet sänkte profossens status och gjorde beteckningen profoss liktydig med bödel, skarprättare. 

Ordet prost har samma bakgrund som ordet profoss.

Se även
 Generalgevaldiger
 Krigsrätt
 Provost marshal

Referenser

Övriga referenser 

Militära befattningar
Polis
Militärpolis
Historiska yrken
Militära titlar
The Movies

The Movies är ett datorspel utvecklat av Lionhead Studios och gavs ut av Activision mellan år 2005-2006 till Microsoft Windows och Mac OS. Spelet är ett simulatorspel
och går ut på att man tar rollen som en nybliven ägare av en filmstudio på 1920-talet och ska få sina filmer att ligga på toppen av filmrankningen (liksom själva studion) och det är även viktigt att få tag på bra filmstjärnor som man kan ha med i sina filmer. Ju längre in man kommer i spelet, desto mer scener och filmteknologi får man som till exempel färgfilm.

Något som gör The Movies unikt bland andra spel om att leda en filmstudio är att man kan skapa sina egna filmer. Det finns även ett stort online-community där man kan ladda upp sina egna filmer till spelet så att andra användare kan rösta på filmerna.

Mål
Målet med The Movies är att driva en lyckad filmstudio, detta kan spelaren göra på två sätt:
Spela spelet och få så många priser som möjligt.
Ladda upp filmer på nätet och få kritik från andra spelare.
I The Movies måste man se till att samtidigt som spelaren har en bra budget så måste man se till att spelarens filmstjärnor är nöjda och glada, att filmstudion är i bästa kvalité, att spelarens filmer blir så bra som möjligt och sist men inte minst, se till att ha bra relationer med pressen.

Expansioner
Det har kommit en expansion till The Movies, The Movies: Stunts and Effects som gör det möjligt för spelaren att använda stunts (såsom hopp från tak, gigantiska monster i storstad med mera) och specialeffekter (som till exempel Chroma key och förgrunder).

Saker som nya tillbehör, kläder och fordon har även kommit till, däribland ett antal helikoptrar som man kan använda i filmer.

Externa länkar 
Officiell webbplats

Datorspel 2005
Windows-spel
Macintosh-spel
Ekonomisimulatorer
Norrbottens-Kuriren

Norrbottens-Kuriren (även bara Kuriren) är en oberoende moderat morgontidning, och en av Sveriges äldre landsortstidningar, grundad år 1861 med huvudkontoret i Luleå. Tidningens största konkurrent är Norrländska Socialdemokraten, som dock har samma ägare som Norrbottens-Kuriren. Norrbottens-Kuriren började ge ut dagliga upplagor 1904.

En av tidningens anställda journalister dömdes för inblandning i det politiska attentatet 1940 mot den konkurrerande vänstertidningen Norrskensflamman, där fem personer miste livet.

Chefredaktörer 
 Karl Lundegård (1900–1903)
 Herman Fernlund (1903–1923)
 Hugo Lindgren (1924–1943)
 Sten Natt och Dag (1943–1947)
 Ivar Frick (1947–1969)
 Ulf Lidhammar (1969–1990)
 Peo Wärring (1990–1999)
 Sture Bergman (-2008)
 Mats Ehnbom (2008-)

Källor

Noter

Externa länkar 
Norrbottens-Kurirens webbplats

Dagstidningar startade 1861
Norrbotten
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Konservativa tidningar
Teaser

Teaser är en kort trailer för en film. Begreppet teaser betyder "retare" och kommer av att man ska reta publiken att vilja se filmen. En teaser innehåller vanligtvis lösryckta filmsekvenser som ska intressera tittaren utan att avslöja handlingen. Ibland innehåller den även material som inte kommer från inspelningen. En teaser kan släppas långt i förväg. Särskilt för långfilmer brukar en teaser följas upp med en ordinarie trailer.

Ordet teaser kan även användas i relationer, till exempel att fånga någons intresse.

Teaser, teaser site eller teaser url är synonymt med en webbsida som ska locka besökare till en annan webbsida. Ibland används vilseledande eller provokativa metoder. Exempelvis kan den länka till en webbsida som handlar om något helt annat än den ger uttryck för.

Referenser 

Marknadsföring
Filmtermer
Tagning

En tagning är när man spelar in materialet man vill ha i en scen i en film, TV-program, reklamfilm eller musikvideo.

Olika moment 
När man genomför en tagning är det följande ordning som gäller inom traditionell filmproduktion:

 FAD (Regiassistent): "Tystnad, tagning"
 FAD: "Kamera" (vilket är signalen till ljudansvarig att sätta på inspelningen av ljudet) eller "Rullar"
 Ljud: "Rullar" eller "Ljud går" (eller "Går!")
 C-foto / Klappansvarig läser in klappan dvs säger vilken tagning det är så det finns på ljudspåret.
 C-foto / Klappansvarig håller upp klappan så att den syns i kameran
 Fotograf (eller b-foto): Startar kameran / inspelningen
 Fotograf (eller b-foto): Säger "klappa" när den ser klappan tydligt i kameran
 C-foto / Klappansvarig slår klappan och går undan
 Fotograf säger "set" eller "klar" när kameran har fokus och rätt utsnitt
 Regissör (kan även sägas av FAD): "börja" eller "varsågod och börja" eller "Klappa!"
 Alla gör det de skall framföra och bakom kameran under tagningen.
 Regissör: "tack" (kan även sägas av FAD och brukar alltid förstärkas av FAD så att alla är informerade om att man är klar)
 Om något går galet eller blir farligt, eller om man av någon annan anledning måste stoppa tagningen säger man "bryt". Detta är det främst regissören som kan göra, men även andra avdelningar beroende på problemets art. 

Själva tagningen börjar då regissören, eller FAD (First Assistant Director), ropar "börja" ("action" på engelska) och avslutas med att regissören ropar "tack" ("cut" på engelska). Ovan är en beskrivning av en traditionell ordning för att minimera användandet av film, som är väldigt dyrt, och säkerställa att alla är beredda på att det är nu det gäller. Denna ordning har idag förändrats något. Eftersom filmen inte är film längre utan spelas in på minneskort så är det inte lika dyrt. Därför kan man låta kameran spela in mer. Det är dock till hjälp för hela teamet, inkluderat skådespelarna, om man har en tydlig ordning så att det inte råder förvirring om när man filmar och vad man skall göra.

Termen används även inom musikproduktion.

Olika regissörsstilar 
Inom filmen är Orson Welles En djävulsk fälla och Martin Scorseses Maffiabröder berömda för sina öppningsscener som båda består av en enda lång tagning där kameran rör sig in och ut bland skådespelarna.

Den ryska filmen Den ryska arken är gjord i en 96 minuter lång tagning. Stanley Kubrick var en regissör som kunde göra extremt många tagningar av samma scen, och under filmningen av The Shining gjorde han det under en scen tills skådespelaren stod på bristningsgränsen och förtvivlat frågade vad Kubrick egentligen ville ha ut av honom.

Med hjälp av datoranimering är det nu möjligt att skapa scener som ser ut som de är gjorda i en tagning, men som i själva verket består av flera sammanjämkade tagningar. Ett exempel på det är öppningsscenen i Star Wars: Episod III – Mörkrets hämnd där man sammanfogat datorgrafik med filmade avsnitt av skådespelarna till en sömlös scen.

Se även 
 Filmproduktion
 Musikproduktion

Referenser 

Filmproduktion
Musikproduktion
Sture Axelson

Sture Axelson född 12 juli 1913 i Linköping, död 24 mars 1976 i Norrköping, var en svensk lärare, författare (framförallt poet) och översättare från italienska och latin.

Han doktorerade i Uppsala 1944 på avhandlingen Studia Claudianea: commentatio academica och var lektor i Norrköping 1951-1968. 1974 fick han Sveriges Radios Lyrikpris.

Redan i unga år drabbades Axelson av svår reumatism och denna sjukdom kom att prägla mycket av hans liv; under sina sista tio år var han nästan helt förlamad.

Han sammanställde antologin Romersk poesi (Natur & Kultur, 1962) i vilken han själv stod för åtskilliga översättningar. Från italienska översatte han bland annat de båda Nobelpristagarna Salvatore Quasimodo och Eugenio Montale.

Bibliografi 
1938 – Vägarna på slätten, dikter (Bonniers)
1943 – Sommaren är kort, dikter (Bonniers)
1945 – Lyktor om aftonen, dikter (Bonniers)
1946 – Nästa sommar, roman (Bonniers)
1952 – Som i en immig spegel, dikter (Bonniers)
1958 – Claudianus: en poets självbiografi, roman (Bokgillet)
1964 – Blåsten bläddrar i bladen, dikter (FIB:s lyrikklubb)
1964 – Vår segers dag (Gummesson)
1965 – De ryska furstarna, dikter (Bonniers)
1969 – Nio nattstycken, dikter (Zinderman)
1971 – Den lille tobaksodlaren, dikter (Zinderman)
1971 – Brev rodnar inte, roman (Zinderman)
1972 – Vuxenutbildning, dikter (Zinderman)
1973 – I kollisionens ögonblick, dikter (Zinderman)
1974 – Nyheter från Norrköping, dikter (Zinderman)
1975 – Bergsklättrare, dikter (Zinderman)
1976 – Förtroendes ord: dikturval 1965–1975 (Zinderman)

Översättningar
1948 – Salvatore Quasimodo: Och plötsligt är det kväll, dikter (Bonniers)
1961 – Suetonius: Kejsarbiografier: Tiberius och Nero (originalets text med svensk tolkning av Sture Axelson, Natur & Kultur)
1967 – Eugenio Montale: Ovädret (La Bufera) (FIB:s lyrikklubb)
1974 – Pärlmusslan: fem italienska poeter (Zinderman)

Priser och utmärkelser 
1974 – Sveriges Radios Lyrikpris

Referenser

Noter

Externa länkar 
 "Sture Axelson, 1913–1976", av Olov Hertzman i Svenskt översättarlexikon

Svenskspråkiga romanförfattare
Svenska romanförfattare
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Svenskspråkiga översättare
Svenska översättare
Svenska lärare under 1900-talet
Översättare från italienska
Översättare från latin
Män
Födda 1913
Avlidna 1976
Författare från Linköping
Författare från Östergötland
Sometimes When We Touch

"Sometimes When We Touch", skriven av Dan Hill (text) Barry Mann (musik), är en ballad på Dan Hills album Longer Fuse, men utkom 1977 även som singel.

Coverversioner
Den brittiska sångaren Newton gick med sången in på femte plats på listorna i Australien 1996.

Tina Turner spelade in melodin 1978 på albumet Rough. Den brittiske sångaren Rod Stewart har också spelat in denna sång, på albumet If We Fall in Love Tonight.

Det finns också en text på svenska, känd som "När vi rör varann", som skrivits av Ingela "Pling" Forsman och som spelats in bland annat av Sven-Ingvars (1978) , Wizex med  Kikki Danielsson (1980) , och Susanne Alfvengren 1984 . "När vi rör varann" (producerad av Ulf Wahlberg) har blivit något av en signaturmelodi för Susanne Alfvengren. Den släpptes i juni 1984 som hennes debutsingel. En inspelning med Monica Silverstrands låg på Svensktoppen 24 februari-2 mars 1980, med nionde respektive sjätte plats som resultat där.

Loa Falkman gjorde en version på denna på albumet Symfonin 1990.

Listplaceringar

Referenser

Låtar framförda av Kikki Danielsson
Musiksinglar 1977
Svensktoppsmelodier 1980
Engelskspråkiga sånger
Kravallerna i Los Angeles 1992

Kravallerna i Los Angeles pågick 29 april-4 maj 1992 och bröt ut som en reaktion på att fyra polismän, tre vita och en med latinamerikansk bakgrund, frikändes från anklagelser om misshandel och tjänstefel i samband med det våldsamma gripandet av Rodney King, en svart man på permission från ett fängelsestraff för rån.

Gripandets senare del filmades av en amatörvideofotograf och fick stor uppmärksamhet. Den friande domen, som förkunnades av en huvudsakligen vit jury, uppfattades av många som rasistisk. Det redan spända läget urartade, och kravaller utbröt. Femtiotre människor dödades, över 2 300 skadades och 8 000 personer greps till följd av kravallerna. Skadorna uppgick till ett värde av en miljard dollar, då motsvarande 6 miljarder kronor. 

Den högste chefen för Los Angeles poliskår, Daryl Gates, avgick strax efter kravallerna efter hård kritik.

Misshandeln på Reginald Denny
Reginald Denny, en vit 33-årig lastbilschaufför, körde den 29 april 1992 igenom korsningen vid Florence och Normandie när han möttes av ett upplopp som pågick i korsningen. Upploppet tvingade Reginald Denny att stanna i mitten av vägen då han strax därefter blev attackerad av fyra upploppsmakare som öppnade dörren till förarhytten vilket sedan resulterade med att han blev utsläpad och misshandlad tills han föll ner på marken medvetslös. Misshandeln orsakade hjärnskador och 91 frakturer.!

Referenser

Noter

Externa länkar

The L.A. Riots: 15 Years after Rodney King from Time.com.

1992 i USA
Los Angeles under 1900-talet
Kravaller i USA
Tjära och fjädrar

Tjära och fjädrar är en gammal metod att straffa och förnedra en person. Det gick antingen till genom att personen först rullades, doppades eller fick påmålat tjära över kroppen och därefter rullades, doppades eller fick påklistrat fjädrar. Efter rullningen eller doppningen avslutades ibland straffet med gatlopp.

Uttrycket 
Metoden har blivit ett uttryck för att visa sin avsky eller sitt ogillande mot någon: "personen borde rullas i tjära och fjädrar".

Se även 
 Lynchning
 Mobbning

Referenser 

Bestraffningsformer
Tortyr
Lynchning
Till det härliga land ovan skyn

Till det härliga land ovan skyn är en svensk psalmtext från 1875 av Erik Nyström till den amerikanska "In the Sweet By-and-By" från 1867 med melodi av Joseph Webster och text av Sanford Fillmore Bennett. Originalet publicerades första gången i Ira David Sankeys Sacred songs första häfte.

Psalmen har tre 4-radiga verser med en lika lång refrängtext. Refrängen, som sjungs i repris, lyder:

Om en kort liten tid,
Vi får mötas på himmelens strand.

Samma melodi har även använts till "Det är saligt på Jesus få tro" (1877), sång nr 354 i Hemlandstoner.

Joe Hill parodierar den engelska texten i en av sina mest berömda sånger, "The Preacher and the Slave" (1909? 1911?), som bland annat innehåller det numera klassiska talesättet "You'll get pie in the sky when you die". Ture Nermans svenska översättning av Joe Hills sång heter Svarta präster (1911?).

Publicerad i
Sånger till Lammets lof 1877 nr 7 med titeln "Om en liten tid", och hänvisning till 1 Korinterbrevet 2:9.
Sionstoner 1889 som nr 723 under rubriken "Pilgrims- och hemlandssånger".
Herde-Rösten 1892 som nr 137 med titeln "Om en liten tid" under rubriken "Troendes hädanfärd".
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 252 under rubriken "Hemlandssånger".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 434 under rubriken "Hemlandssånger".
Fridstoner 1926 som nr 146 under rubriken "Hemlandssånger".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 194 under rubriken " Hemlandssånger". 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 494 under rubriken "De yttersta tingen och himmelen".
Segertoner 1930 som nr 265 under rubriken "Hemlandet".
Sionstoner 1935 som nr 672 under rubriken "Pilgrims- och hemlandssånger".. 
Guds lov 1935 som nr 443 under rubriken "Hemlandssånger".
Sions Sånger 1951 nr 191.
Segertoner 1960 som nr 265.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 569 under rubriken "Evighetshoppet".
Sions Sånger 1981 som nr 230 under rubriken "Längtan till hemlandet".
Lova Herren 1988 som nr 676 under rubriken "Det himmelska hemmet".
Segertoner 1988 som nr 672 under rubriken "Framtiden och hoppet - Himlen".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 708 under rubriken "Framtiden och hoppet".
Finlandssvenska psalmboken 186 som nr 573 under rubriken "Det kristna hoppet"

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Östgötaskärgården

Östgötaskärgården är ett samlingsnamn på tre skärgårdar i Östergötland.

Området avgränsas i norr av Bråviken. De nordligaste delarna ligger runt Arkösund, utmed Vikbolandet. Dessa delar tillhör Norrköpings kommun. Denna skärgård har inget historiskt namn, men "Arkösunds skärgård" är det mest vedertagna, även "Bråviksmynningen" förekommer, liksom Jonsbergs skärgård.

De mittersta delarna kallas för Sankt Anna skärgård och tillhör Söderköpings kommun. Området mellan Sankt Anna skärgård och Arkösunds skärgård utanför Vikbolandet kallas ibland Rönö skärgård, och innefattar då norra delarna av Sankt Anna skärgård och södra delarna av Arkösunds skärgård.

Sydligast av de tre är Gryts skärgård i Valdemarsviks kommun. Södra delen av det som idag är Valdemarsviks kommun räknas dock till Småland och är en del av Tjusts skärgård.

De tre kommunerna stöder Skärgårdslinjen som under sommarmånaderna dagligen trafikerar kuststräckan. I övrigt ansvarar Östgötatrafiken för den markbundna kollektivtrafiken i området. 

Östgötaskärgården är känd för sin fina kajakpaddling.

Referenser

Noter

Externa länkar
Information om Östgötaskärgården
Allt om Östgötaskärgården
Bengt Hansson (handbollsspelare)

Bengt Uno "Böna" Hansson, född 11 oktober 1950, är en svensk före detta handbollsspelare (vänsterhänt),

Bengt Hansson är en legendarisk spelare för HK Drott och i det svenska landslaget. Han debuterade i Allsvenskan 1969, på sin 19-årsdag, och spelade fram till 1987. Sammanlagt gjorde han 1 319 mål på 295 matcher i Allsvenskan/Elitserien. På elitnivå var Drott den enda klubb han representerade, men han spelade även ett år för HF Olympia i division 3. I landslaget spelade han mellan 1970 och 1982 och medverkade i totalt 97 landskamper och tre VM-turneringar.

Meriter 
 Fyra SM-guld (1975, 1978, 1979 och 1984) med HK Drott

Källor 
 
 

Födda 1950
Svenska handbollsspelare
Spelare i HK Drott
Män
Levande personer
Svenska mästare i handboll
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Svenska idrottare under 1900-talet
Barbara Broccoli

Barbara Dana Broccoli, född 18 juni 1960 i Los Angeles, Kalifornien, är en amerikansk filmproducent.

Hon är dotter till Albert R. Broccoli och Dana Broccoli samt halvsyster till Michael G. Wilson.

Hon har sedan 1995 – då hon ersatte sin far – hittills (2022) producerat tio filmer om James Bond.

Källor

Externa länkar 
 

Kvinnor
Amerikanska filmproducenter
Födda 1960
Levande personer
Alumner från Loyola Marymount University
Michael G. Wilson

Michael Gregg Wilson, född 21 januari 1942 i New York i New York, är en amerikansk filmproducent och manusförfattare.

Wilson är son till Lewis Wilson och Dana Broccoli, styvson till Albert R. Broccoli och halvbror till Barbara Broccoli. Han tog examen som elingenjör 1963 och studerade sedan juridik vid Stanford och arbetade som jurist innan han under 1970-talet började arbeta för styvfaderns filmbolag Eon Productions. Åren 1981-1989 skrev han manus till fem Bond-filmer tillsammans med Richard Maibaum. Wilson har sedan 1985 producerat hittills (2015) elva filmer om James Bond. Han var även exekutiv producent för tre filmer innan dess.

Referenser

Externa länkar

Födda 1942
Amerikanska filmproducenter
Män
Levande personer
Amerikanska jurister
Alumner från Stanford University