kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Olof Hvidén-Watson

Olof Hvidén-Watson, född 10 augusti 1982 i Göteborg, är en svensk fotbollsspelare som spelar för UBON UMT UNITED i Thailand.

Källor
Olof Hvidén-Watson på elitefootball.com

Svenska fotbollsspelare
Spelare i Stenungsunds IF
Fotbollsspelare i Västra Frölunda IF
Spelare i Fredrikstad FK
Spelare i Pors Grenland
Spelare i Odds BK
Spelare i FK Bodø/Glimt
Spelare i FC KooTeePee
Spelare i FC Trollhättan
Spelare i Superettan
Spelare i Tippeligaen
Spelare i Adeccoligaen
Spelare i Tipsligan
Svenska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Göteborg
Födda 1982
Levande personer
Män
Hermann Henselmann

Hermann Henselmann, född 1905, död 1995, var en tysk arkitekt. Henselmann är mest känd för sina byggnader i Östtyskland under 1950- och 1960-talet där han kom att tillhöra de ledande arkitekterna. Efter andra världskriget fortsatte Henselmanns karriär i Östtyskland där han blev en företrädare för den socialistiska realismen inom arkitekturen. Hans mest kända projekt torde vara arbetet med Karl-Marx-Allee (som då hette Stalinallee fram till november 1961) med byggnader vid Strausberger Platz, Frankfurter Tor och Alexanderplatz. Han blev 1953 chefsarkitekt vid Berlins magistrat. Han gick i pension 1972.

Tyska arkitekter under 1900-talet
Östtyskar
Födda 1905
Avlidna 1995
Män
Niveas diskografi

Detta är en heltäckande lista över officiella skivsläpp av den amerikanska R&B-sångerskan Nivea. Sedan sin debut år 2001 har hon gett ut 3 studioalbum, 10 musiksinglar samt en mixtape. Sångerskan har tidigare varit signerad under skivbolagen Jive, Zomba Label Group samt Formula Records. Nivea har för närvarande inget skivbolagskontrakt.

Sångerskans självbetitlade debutalbum gavs ut den 10 december i USA. Skivan klättrade till topp-hundra på USA:s albumlista Billboard 200. Från albumet släpptes fem musiksinglar varav den tredje, "Don't Mess With My Man" blev en smash-hit som klättrade till en 8:e plats på Billboard Hot 100. Följande år nominerades albumets första singel, "Don't Mess With the Radio", till en Grammy Award. År 2005 släpptes Niveas andra album, Complicated. Dess ledande singel, "Okay", klättrade till en fjortonde plats på USA:s R&B-lista Hot R&B/Hip-Hop Songs. En andra singel, "Parking Lot", hann skickas till radio innan Nivea födde sitt första barn. Jive Records ställde följaktligen in all planerad marknadsföring för projektet, en bidragande orsak till att Nivea lämnade skivbolaget samma år.

Följande år släpptes "Watch It", den ledande singeln från sångerskans tredje studioalbum Animalistic. Låten underpresterade dessvärre kraftigt och blev en kommersiell flopp. Av den anledningen förblev sångerskans tredje album delvis outgivet med undantag för Japan där den hade en begränsad release. År 2010 meddelade Nivea att utgivningen av hennes fjärde studioalbum, Purple Heart, flyttats fram till någon gång under 2011.

Hittills i sin karriär har Nivea haft tre topp-trettio hits på USA:s R&B-lista, "Don't Mess with My Man" (2002), "Laundromat" (2002) och "Okay" (2005). Sångerskan har även haft listäntrande singlar i Storbritannien, Nya Zeeland och Australien.

Album

Studioalbum

Mixtape

Singlar

Marknadsföringssinglar

Referenser 

R&B-diskografier
Harald Sandberg (seglare)

Harald Arvid Sandberg, född 22 oktober 1883 i Västra Frölunda, död 28 november 1940 i Kungsholms församling i Stockholm, var en svensk seglare.

Han seglade för Göteborgs KSS. Han blev olympisk bronsmedaljör i Stockholm 1912.

Referenser

Externa länkar
 

Svenska seglare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från Sverige
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1912
Födda 1883
Avlidna 1940
Män
Idrottare från Göteborg
TV Com Hem

Tv Com Hem är den första TV-kanalen från Com hem och är ett samarbete med TV4 News. Kanalen lanseras under januari 2012 och sänder dygnet runt. TV-kanalen sänder program från TV4 News, men också egenproducerade TV-program. TV-kanalen är tillgänglig för alla som har det digitala utbudet och grundutbudet hos Com hem.

Källor

TV-kanaler i Sverige
Svenskspråkiga TV-kanaler
TV-kanaler och TV-stationer startade 2012
EN

EN eller En kan syfta på:

 En – en vintergrön barrväxt inom familjen cypressväxter
 En – ett tal, se 1 (tal)
 En – en siffra, se 1 (siffra)
 En – rätoromanskt namn på en flod i Centraleuropa, se Inn
 En – en enhet inom typografi som motsvarar halva höjden av ett bestämt typsnitt, se typsnitt
 En (distrikt) – ett distrikt  Schweiz
 En-ord - ett genus i svenska språket, se utrum
 -en – inom grammatik obestämd artikel i svenska, se Artikel (grammatik)

Förkortningar
 EN – marknadföringsnamn för tåg som färdas under natten, se Euronight
 EN – term från engelska endangered som används inom rödlistning av arter, se Starkt hotad
 en – ISO 639-1-koden för engelska
 EN – en beteckning för produktstandard i EU, se European Committee for Standardization
 EN – IATA-kodenför flygbolaget Air Dolomiti

Se även 
 Ett (olika betydelser)
Grønlandsrådet

Grønlandsrådet var en dansk institution som upprättades 1964 för att ersätta Folketingets Grönlandsutskott. Rådet bestod av tio medlemmar, fem danska och fem grönländska politiker, samt en ordförande som utsågs av regenten. Rådet existerade fram till 1979, då Grönland gick över till självstyre, och till uppgifterna hörde bl.a. att utarbeta investeringsprogram, följa inkomstutvecklingen och lösa driftsproblem. Bland rådets medlemmar kan nämnas Lis Groes, Jonathan Motzfeldt och Peter Brixtofte.

Se även 
 Grønlandskommissionen af 1948
 Rigsfællesskabet

Referenser 

Politik i Danmark
Grönlands politiska historia
General Atomics MQ-9 Reaper

General Atomics MQ-9 Reaper, förkortat MQ-9 Reaper eller MQ-9 ("lieman"), tidigare kallad Predator B, är en amerikansk obemannad luftfarkost (UAV) som utvecklats av General Atomics Aeronautical Systems.

MQ-9 utnyttjas för både spanings- och attack/bekämpningsändamål, vilket i amerikansk terminologi kallas hunter-killer. Den är utformad för att skjuta på terrorister och kan även vara beväpnad med Hellfire-robotar som den kan skjuta på exempelvis fordon och andra mål. Eftersom Hellfire-robotarna är pansarbrytande så kan de också förstöra pansarfordon. MQ-9 kan även bära laserstyrda, GBU-12 Paveway II, och GBU-38  (JDAM). MQ-9 är den första amerikanska kombinerande spanings- och bekämpnings-UAV som designats för lång uthållighet och spaning från hög höjd.

MQ-9 är större än den tidigare RQ-1 Predator och har förbättrade prestanda. Den kan styras med samma marksystem som RQ-1. MQ-9 Reaper drivs av en turbopropmotor på 671 kilowatt, vilket gör det möjligt att ta 15 gånger så stor vapenlast och hålla tre gånger så hög hastighet som RQ-1.

Incidenter 
Den 14 mars 2023 störtade en amerikansk MQ-9 Reaper i svarta havet efter att ha kolliderat med ett ryskt jaktflygplan av modellen Suchoj Su-27. Drönarens propeller gick sönder vid kollisionen vilket ledde till att drönaren kraschade.

Bilder

Källor

Fotnoter

Obemannade flygplan
MQ-9 Reaper
Utrustning i USA:s flygvapen
Olof Asklund

Olof Asklund, född 24 januari 1848 i Solberga socken, Bohuslän, död 18 oktober 1928 i Göteborg, var en svensk direktör och grundläggare och chef för firman Olof Asklunds Ångbageri.

Han var son till korpral Petter Ask och Magdalena Andersson. Sedan 1876 var han gift med Mathilda Alfvida Hansson, dotter till verkmästare Martin Hansson och Augusta Mathilda Ljungberg. Soldatsonen Asklund från Solberga socken i Bohuslän, kom som 17-åring i bagerilära i Göteborg. Efter att ha genomgått en grundlig lärlingsutbildning hos bagaremästaren A. Mellgren i Majorna, fick han anställning hos J. V. Pettersons Wienerångbageri som verkmästare. Vid 26 års ålder övertog han, den 1 april 1874, det gamla Schutzska bageriet vid Landsvägsgatan. 

Rörelsen startades blygsamt, med endast en gesäll, en lärling och en månadskarl. Efter fem år kunde han att utvidga verksamheten, då han efter ritningar av stadsarkitekten Victor von Gegerfelt, uppförde ett nytt bageri vid Albogatan i den då nya stadsdelen Annedal. En ytterligare utvidgning krävdes, och Asklund köpte av Kronan tomterna 3, 4 och 5, med adressen 13 och 15 vid Övre Husargatan med 2 154 kvadratmeter, och år 1900 påbörjades arbetet med en ny byggnad. I december 1901 togs den nya fabriken i bruk, och 1919 moderniserades hela anläggningen. Rörelsen sysselsatte 1924 omkring 200 personer och distributionen skedde till ett 30-tal egna butiker i olika delar av Göteborg. 

Ångbageriet blev aktiebolag 1909, då aktiekapitalet sattes till 200 000 kronor. Först 1918 höjdes det till 400 000 kronor i samband med den stora utvidgningen. År 1948 beskriver man sin tillverkning som: "Mjukt bröd, kaffebröd, skorpor, småbröd, konditorivaror samt knäckebröd". 

År 1958 köptes Olof Asklunds bageri, och gjordes till dotterbolag till Majornas Ångbageri AB som nu fick namnet Pååls Bröd AB.

Han är begravd på Östra kyrkogården.

Källor

 Göteborgare 1923. Biografisk uppslagsbok. Hugo Brusewitz aktiebolags förlag: Göteborg 1923
Göteborgs näringsliv, [del II], P. Reinh. Larsson förlag, Göteborg 1923, s. 25ff
Olof Asklunds Ångbageri Aktiebolag 1874 1/4 1924, Oscar Isacsons Boktryckeri, Göteborg 1924

Födda 1848
Avlidna 1928
Personer i Göteborgs historia
Män
Gravsatta på Östra kyrkogården i Göteborg
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Näringslivspersoner från Göteborg
Lista över fotbollsövergångar i Sverige sommaren 2011

Detta är en lista över fotbollsövergångar i Sverige sommaren 2011.

Endast övergångar under sommaren 2011 i Allsvenskan och Superettan är inkluderade.

Allsvenskan

AIK 

In:

Ut:

Djurgårdens IF 

In:

Ut:

IF Elfsborg 

In:

Ut:

GAIS 

In:

Ut:

Gefle IF 

In:

Ut:

IFK Göteborg 

In:

Ut:

Halmstads BK 

In:

Ut:

Helsingborgs IF 

In:

Ut:

BK Häcken 

In:

Ut:

Kalmar FF 

In:

Ut:

Malmö FF 

In:

Ut:

Mjällby AIF 

In:

Ut:

IFK Norrköping 

In:

Ut:

Syrianska FC 

In:

Ut:

Trelleborgs FF 

In:

Ut:

Örebro SK 

In:

Ut:

Superettan

Assyriska FF

In:

Ut:

IK Brage

In:

Ut:

IF Brommapojkarna

In:

Ut:

Degerfors IF

In:

Ut:

Falkenbergs FF

In:

Ut:

Hammarby IF

In:

Ut:

Jönköpings Södra IF

In:

Ut:

Landskrona BoIS

In:

Ut:

Ljungskile SK

In:

Ut:

Qviding FIF

In:

Ut:

GIF Sundsvall

In:

Ut:

IFK Värnamo

In:

Ut:

Västerås SK

In:

Ut:

Åtvidabergs FF

In:

Ut:

Ängelholms FF

In:

Ut:

Östers IF

In:

Ut:

Referenser

Källor, Allsvenskan

Källor, Superettan

Externa länkar
 SvFF:s officiella webbplats

Fotboll i Sverige 2011
Fotbollsövergångar Sverige 2011
Sverige 2011
Alfred Ekström

Alfred Ekström, född 4 november 1873 i Viksta församling, Uppsala län, död 29 juni 1947 i Botkyrka församling, Stockholms län, var en svensk elektroingenjör och affärsman. Han var far till Alvar Ekström.

Ekström blev student 1892, filosofie doktor i Uppsala 1897 och läste sista årskursen av den elektrotekniska utbildningen vid Polytechnikum i Zürich, där han från 1898 var assistent i elektroteknik. 1899 tjänstgjorde han som assistent i fysik vid universitetet i Kiel. Samma år anställdes han vid A.B. Telefonfabriken i Stockholm, blev dess disponent 1900 samt tjänstgjorde 1901–1906 hos Aktiebolaget L. M. Ericsson & Co. 1906 grundade Ekström och var 1906–1921 verkställande direktör för Hemsjö Kraft AB, vilket han utvecklade till ett i sydöstra Sverige dominerande företag som bidrog till lantbrukets elektrifiering i den delen av landet. Från 1906 var Ekström även verkställande direktör i Djupafors fabriks AB och AB A. H. Ekström. Han publicerade i facktidskrifter ett stort antal avhandlingar och föredrag i elektrotekniska ämnen. Han invaldes 1919 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska elektroingenjörer
Svenska direktörer
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Alumner från Uppsala universitet
Alumner från ETH Zürich
Män
Födda 1873
Avlidna 1947
Personer från Viksta socken
Karl Ditlev Rygh

Karl Ditlev Rygh, född  den 7 juni 1839 på fädernegården Haug i Værdalen, död den 10 mars 1915 i Trondhjem, var en norsk arkeolog och politiker, bror till Oluf och Evald Rygh.

Rygh tog filologisk ämbetsexamen 1863, blev adjunkt vid Trondhjems latinläroverk 1865, var overlærer där 1887–1899 och tog sistnämnda år avsked. År 1870 utnämndes han till föreståndare för fornsakssamlingen i Trondhjem, som då omfattade blott omkring 600 nummer, och lyckades genom outtröttlig  och målmedveten samlarflit "grundlägga ett museum, som nu står i allra första ledet av norska samlingar och är en källa av ovärderlig betydelse för hela den nordiska arkeologin, på samma gång som fyndmaterialet gjorts tillgängligt i mönstergilla källpublikationer av Rygh."  

Dessa redogörelser föreligger i Aarsberetning fra Foreningen til norske Fortidsmindesmærkers Bevaring (1869 ff.), i nyss nämnda vetenskapliga samfunds "Skrifter" (1873 ff.) samt i "Oldtiden" 1912–1914. Av hans monografier kan nämnas Faste fornlevninger og oldsagfund i Trondhjemsamtene (1878–1879), totalöversikten Trøndelagen i forhistorisk tid (i "Festskrift", 1897) och sammanfattningen Flintpladsene paa Trøndelagens kyst (i "Oldtiden", 1912). Dessutom redigerade och utgav han sin bror Oluf Ryghs efterlämnade verk. Rygh var ledamot av Trondhjems stadsfullmäktige 1878–1900 och representerade staden i stortinget 1886–1894 samt var flitigt verksam som föreläsare och tidningsman på den konservativa sidan.

Källor

Noter 

Norska arkeologer
Norskt museifolk
Norska skolledare
Kommunalpolitiker
Norska Stortingsledamöter
Arkeologer under 1800-talet
Norska forskare under 1800-talet
Norska politiker under 1800-talet
Personer från Verdals kommun
Födda 1839
Avlidna 1915
Män
Ugglan
Banovci

Banovci är en ort i landskapet Slavonien i  östra Kroatien nära gränsen till Serbien. Banovci har 479 invånare (2001). Majoriteten är serber.

Historia 
Fram till 1900 hette orten Novi Banovci. 1900-1991 kallades orten för Šidski Banovci. Detta namn används i stor utsträckning av lokalbefolkningen. Sedan 1991 är ortens officiella namn Banovci.

Demografi 
Fram till andra världskriget var en majoritet av befolkningen tyskar. Under krigets slutskede 1944 tvingades den tyska befolkningen bort och orten befolkades istället med serber från södra Kroatien, Lika och Dalmatien.

Referenser 

Orter i Vukovar-Srijems län
Skavböke kapell

Skavböke kapell är en kyrkobyggnad som tillhör Enslövs församling i Göteborgs stift. Den ligger i Skavböke i Halmstads kommun.

Bakgrund
Kyrkofolk i området hade länge försökt få till stånd ett kapellbygge, men kyrkostämman motsatte sig. Insamlade medel och rena donationsmedel samlades emellertid in av kyrkoherde Teodor Lindqvists och kapellet kunde byggas och inredas till en kostnad av 23.000 kronor. Inga medel kom från kyrka, stat eller kommun.

Kyrkobyggnaden
Kapellet, uppfört i tjugotalsklassicism efter ritningar av arkitekt Knut Nordenskjöld, invigdes 1925. Arbetet utfördes i sin helhet på frivillig väg av bygdens folk. Från början ägdes och drevs kapellet av Skavböke kapellstiftelse, men 1985 övertog Enslövs församling det och stiftelsen kunde upplösas. 

Exteriören präglas av det lågt sidoställda tornet med öppen lanternin och lökkupolsliknande kröndel. Byggnaden målades 1929 och samma år dekorerades taket och predikstolen gemensamt av Waldemar Lorentzon och Axel Olsson från Halmstadgruppen. I takets mitt återges skapelsen och mot koret framställs syndafallet. Erik Olson, också från Halmstadgruppen, gjorde kompositionen till glasmålningen. Den arkitektritade inredningen är välbevarad från byggnadstiden. Kapellet renoverades grundligt 1964 och 1989 målade man om predikstol och bänkar i en varmare färgton än tidigare.

Klockor och klockstapel
Kapellets klockor kom från Oskarström och hade ursprungligen använts av Jutefabriken. De är gjutna i Göteborg 1891. Under några år användes de i den nybyggda Oskarströms kyrka. När kyrkan där kunde införskaffa större klockor skänktes de två äldre till Skavböke kapell och var uppsatta där vid invigningen 1925. En kyrkklocka göts i Hammenhög 1994. En fristående klockstapel restes och invigdes 2015.

Orgel
1938 byggde A. Magnusson Orgelbyggeri AB, Göteborg en orgel med fyra stämmor.
Idag används en elorgel med två manualer och pedal.

Bilder

Referenser

Externa länkar 
Svenska kyrkan

Skavböke kapell i Enslövs församling

Kyrkobyggnader i Halmstads kommun
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader invigda 1925
Kapell i Sverige
1925 i Sverige
Evald Rygh

Evald Rygh, född den 26 maj 1842 på Haug i Værdalen, död den 9 maj 1913 i Kristiania (nuvarande Oslo), var en norsk bankman och politiker, bror till Oluf och Karl Ditlev Rygh, far till Per Rygh.

Rygh blev juris kandidat 1864, byråchef 1869, expeditionssekreterare 1872 i Finans- og tolddepartementets finansavdelning och borgmästare i Kristiania 1880. Han var den 12 juli 1889–6 mars 1891 finansminister i Emil Stangs konservativa ministär, förste representant för Kristiania i stortinget 1892–1894, från 1893 till sin död administrerande direktör för Kristiania sparbank, som under hans ledning blev ett av Norges mera betydande bankföretag, och 1886–1903 dessutom direktör i Kristiania hypoteks- och realkreditbank, som han 1886 var med om att grundlägga. År 1885 tog han initiativ till upprättandet av Kristiania telefonselskap, i vars styrelse han var ordförande till 1901. För övrigt deltog Rygh i många offentliga kommittéer och ekonomiska företag. Så var han 1895–1896 ordförande i norska kommittén för förhandling med Sverige om eventuell förnyelse av den då uppsagda "mellanrikslagen" och medlem av departementala pensionslagkommittén 1904–1905.

Källor 

 

Norska ämbetsmän
Borgmästare i Norge
Norges finansministrar
Norska Stortingsledamöter
Norska politiker under 1800-talet
Personer från Verdals kommun
Födda 1842
Avlidna 1913
Män
Ugglan
Outi Mäenpää

Outi Kirsti Johanna Mäenpää, född 24 februari 1962 i Helsingfors i Finland, är en finländsk skådespelare.

2011 vann hon en Guldbagge för bästa kvinnliga biroll för rollen som Aili i Svinalängorna. Mäenpää har även vunnit fyra Jussipriser, den finländska motsvarigheten till Guldbagge.

Filmografi i urval

Källor

Externa länkar 

Finländska skådespelare under 1900-talet
Finländska skådespelare under 2000-talet
Födda 1962
Kvinnor
Levande personer
Guldbaggen för bästa kvinnliga biroll
Skådespelare från Helsingfors
Mariakyrkan, Fyllinge

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Fyllinge i centralorten i Halmstads kommun. Den tillhör Snöstorps församling i  Göteborgs stift.

Historia
"En fridens boning på krigisk mark". Med den förhoppningen av kyrkoherde Krister Nordin, togs de första spadtagen till Mariakyrkan i Fyllinge våren 1986. På kyrkplatsen utkämpades den 17 augusti 1676 slaget vid Fyllebro, då Karl XI:s här besegrade danskarna och tillfångatog 4000 krigsmän. En minnessten över slaget är rest strax väster om kyrkan.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt Morgan Bergwall och invigdes Första advent samma år av biskop Bertil Gärtner. Byggnaden har en basilikaliknande, åttakantig planform och ytterväggar klädda med fasadtegel. Ett smalt fönsterband åtskiljer tak och vägg längs hela kykorummet. Takarmaturen består av närmast droppliknande glödlampor. Den dominerade färgen i kyrkorummet är blått, vilket är Marias färg och leder tankarna till det överjordiska, gudomliga, till himlen och trofastheten. 

I klockstapeln hänger en klocka med inskriptionen: "Må klockan ringa i morgonväkten! / Kalla samman till aftonbön. / Minna om hänsovna idoga släkten, som ur blodbestänkt mull fick sin lön. / Ring ut över nejden de trösterika orden: / Gemenskap i Kristus ger frid över jorden.

Efter fuktskador fick kyrkan stängas en tid för sanering och renovering. Den återinvigdes på Tacksägelsedagen 1995 liksom den nytillkomna Mariaskulpturen i trä framme vid koret.

Inventarier
Altarväggen färdigställdes byggnadsåret av konstnären Kajsa Mattas. Den kallas Jungfru Marie lövsal - det nya paradiset och associerar till lidandet, uppståndelsen och det eviga livet. 
Kyrksilvret, dopskål, altarljusstakar, processionskors och nattvardssilver är tillverkat 1986 till kyrkans invigning av silversmeden Martin Öhman, Halmstad. Här återfinns det åttkantiga mönstret. 
En Mariaskulptur framme i koret är liksom ett processionskors tillverkat av Eva Spångberg, Gamla Hjälmseryd.

Orgel
Före 1988 användes en elorgel med två manualer och pedal. 
Dagens orgel är byggd 1991 av Nils-Olof Berg.

Bilder

Referenser

Snöstorps församling
 
 
Konstnären Kajsa Mattas

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Halmstads kommun
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader invigda 1986
1986 i Sverige
Folkomröstningen om konstitutionen i Chile 1980

Folkomröstningen om konstitutionen i Chile 1980 var en folkomröstning som hölls 11 september 1980 för att godkänna en ny konstitution för Chile, vilken skulle ersätta den befintliga från 1925. Resultatet av folkomröstningen utföll med rösterna: 4 204 897 (67,04 procent) för och 1 893 420 (30,19 procent) emot. Allt sedan folkomröstningen genomförande den varit ifrågasatt. Bland annat Rex Hudson vid Library of Congress menar att den var mycket ovanlig och odemokratisk.

Omröstningen möjliggjorde för diktatorn Augusto Pinochets militärjunta att befästa sina positioner vid makten med Augusto Pinochet som president i åtta år framöver, varefter han skulle ställa upp i en omröstning ifall han skulle få sitta kvar eller inte.

I början av 1989 och senast 2005 har försök gjorts att göra konstitutionen mer demokratisk.

Resultat
Resultat meddelat av Colegio Escrutador Nacional blev.

Referenser 

Fotnoter

1980 i Chile
Chile under Augusto Pinochet
Chile
Konstitution
Lars Bäckvall

Lars Jönsson Bäckvall, född 19 juli 1858 i Dalby socken, Värmland, död 1 oktober 1935 i Katarina församling, Stockholm, var en svensk arkitekt och hembygdsforskare.

Biografi
Bäckvall var elev på Tekniska Högskolan i Stockholm 1887–1891 och parallellt med studierna utförde han 90 ritningar av olika slag. Därefter studerade han och arbetade som privat arkitekt i Chicago 1891–1894 och kom där, enligt egna anteckningar, att utföra 43 ritningar till om- eller nybyggnader, däribland en större fabriksbyggnad. Därefter bosatt i Stockholm där han verkade som arkitekt och byggmästare bland annat hos Gustaf Wickman och Ferdinand Boberg. 1906-13 var han byggnadskontrollant för Stockholms stad, tidvis också för statens räkning.

Bäckvall kom att bli mycket intresserad av hembygdsforskning, en forskning som blev alltmer intensiv genom åren. Han hann inte ägna sig åt arkitektyrket och för att klara ekonomin så sålde han ut delar av sitt bibliotek, vilket grep honom hårt. Hans fru dog 1927 och han ändade sitt eget liv 1935. Lars Bäckvall donerade sin hembygdsforskning till Nordiska museet, där de handskrivna folianterna upptar bortåt tre hyllmeter.

Verk i urval

Litteratur

Källor 
 
 Stadsarkivet Stockholm, signerade originalritningar
 Ritningsarkivet Sundsvall, signerade originalritningar

Noter

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1800-talet
Personer från Dalby socken, Värmland
Födda 1858
Avlidna 1935
Män
Svenska arkitekter under 1900-talet
Eric Sandberg

Eric Sandberg, född 20 december 1884 i Västra Frölunda, död 3 december 1966 i Göteborg, var en svensk seglare.

Han seglade för Göteborgs KSS. Han blev olympisk silvermedaljör i London 1908.

referenser

Externa länkar
 

Svenska seglare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1908 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från Sverige
Svenska olympiska silvermedaljörer
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1908
Olympiska bronsmedaljörer 1912
Födda 1884
Avlidna 1966
Män
Idrottare från Göteborg
Aleksandra Kostenjuk

Aleksandra Konstantinovna Kostenjuk (ryska: Александра Константиновна Костенюк), född 23 april 1984 i Perm, Ryssland, är en rysk schackspelare. Hon blev stormästare 2004 och var världsmästarinna  från 2008 till 2010.

Referenser

Källor 
 Aleksandra Kostenjuks officiella webbplats
 Intervju med Aleksandra Kostenjuk

Ryska schackspelare
Stormästare i schack
Schackvärldsmästare
Personer från Perm
Födda 1984
Levande personer
Kvinnor