kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ingemar Hansson

Hans Arnold Per Ingemar Hansson, född 12 augusti 1951, död 20 augusti 2018, var en svensk nationalekonom och ämbetsman. 

Ingemar Hansson disputerade 1981 vid Lunds universitet, och hade från 1988 en personlig professur där. Åren 1989–1992 var han utredningssekreterare i utredningen om inkomstskattereformen och därefter chef för den skatteekonomiska enheten vid Finansdepartementet. Åren 1992–1999 var han finansråd och chef för ekonomiska avdelningen vid Finansdepartementet och 1999–2006 generaldirektör för Konjunkturinstitutet. Han invaldes 2000 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien.

Hansson var från 2 november 2006 till 17 februari 2010 statssekreterare hos Anders Borg på Finansdepartementet med ansvar för skatteområdet.

Den 17 februari 2010 tillträdde Hansson som generaldirektör för Skatteverket. Han uppmärksammades i Uppdrag gransknings dokumentär 2016 om Panamadokumenten, där det framkom att Helena Dyrssen med Hanssons vetskap, hade försökt ringa till deras tidigare kollega Frank Belfrage för att informera om den pågående granskningen. Det framkom även att Skatteverkets ledning hade försökt hemlighålla telefonloggen till Belfrage med hänvisning till pågående utredning. Hansson gav senare uttryck för ånger, då han ansåg att han borde ha stoppat Dyrssen från att försöka ringa Belfrage.

Den 22 februari 2017 framkom det i media, att Hansson har agerat personligt ombud för sin särbo i en fakturatvist. Särbon ska ha bett om hjälp att förlikas i en oenighet om en privat skuld till arkitektfirma som krävde 30 000 kronor för utfört arbete. Dagen efter meddelade finansminister Magdalena Andersson att Hansson skulle lämna sin post som generaldirektör för Skatteverket. Enligt Andersson påverkade inte uppgifterna i media den 22 februari beslutet, som varit planerat tidigare. Hansson kommer att leda Skatteverket till dess att en ny generaldirektör har utsetts. Katrin Westling Palm utsågs som Skatteverkets generaldirektör efter Ingemar Hansson den 5 oktober 2017. 

Ingemar Hansson gick bort i augusti 2018 efter en kort tids sjukdom. Han blev 67 år gammal.

Bibliografi i urval
 Bostäder och samhällsekonomi, Lund: LiberLäromedel, 1977,  (tillsammans med Bengt Turner).
 Market adjustment and investment determination: a theoretical analysis of the firm and the industry (doktorsavhandling), Stockholm: Statens råd för byggnadsforskning, samt Lunds universitet, 1981.
 Skatter och samhällsekonomi, Stockholm: SNS, 1986, .
 Skatter: teori och praktik, Stockholm: SNS, 1996,  (tillsammans med Erik Norrman).

Källor

Externa länkar
 

Svenska nationalekonomer
Svenska statssekreterare
Svenska generaldirektörer
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1951
Avlidna 2018
Annie Wallentheim

Agnes Emilia Elisabet "Annie" Wallentheim, född 2 april 1902 i Stockholm, 26 april 1990 i Kinna, var en svensk  socialdemokratisk riksdagspolitiker. Hon var gift med politikern Adolf Wallentheim.

Wallentheim arbetade först som affärsbiträde innan hon 1928 blev kommunalpolitiker och senare landstingsledamot (från 1939). Hon var ledamot av riksdagens första kammare 1952-1970 i Stockholms läns och Uppsala läns valkrets.

Källor 
Tidens kalender 1959: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1958, sid. 228.

Noter

Vidare läsning 
 

 
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Kvinnor
Födda 1902
Avlidna 1990
Rolf Peterson

Rolf Ingvar Peterson, (i folkbokföringen Petersson) född 11 maj 1944 i Halmstad, är en svensk före detta kanotist. 

Rolf Peterson tävlade för Halmstad KK och senare för Södertäljeklubben KF Kanotisterna. Hans största meriter är ett guld vid sommar-OS 1964 i Tokyo i K-1 1 000 meter och ett silver vid OS i München 1972 på samma distans. Vid sommar-OS 1968 i Mexico City var han fanbärare för den svenska OS-truppen och slutade det året på en femteplats i K-1 1 000 meter. Vidare har han vunnit VM-guld i K-2 500 meter 1970 och 1971 tillsammans med Lars Andersson samt tagit sammanlagt tio SM-guld.

Peterson erhöll 1964 Svenska Dagbladets guldmedalj (Bragdguldet) för OS-segern i Tokyo.

2016 valdes Peterson in i Halmstad Wall of Fame i Halmstad Arena. 

Peterson är Stor grabb nummer 56 på Svenska Kanotförbundets lista över mottagare för utmärkelsen Stor kanotist.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Världsmästare i kanotsport
Födda 1944
Svenska kanotister
Svenska olympiska guldmedaljörer
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1964
Olympiska silvermedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Sverige
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1964
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Levande personer
Idrottare från Halmstad
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Svenska idrottare under 1900-talet
Einar Eriksson (politiker)

Joel Einar Eriksson (i riksdagen kallad Eriksson i Uppsala), född 10 december 1905 i Abisko, död 28 december 1971 i Uppsala, var direktör och socialdemokratisk riksdagspolitiker.

Eriksson var landstingsledamot från 1943 och ledamot av riksdagens första kammare 1947-1970 för Stockholms läns och Uppsala läns valkrets.

Referenser 
Tidens kalender 1959: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1958, sid. 228.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 1900-talet
Gravsatta på Berthåga kyrkogård
Födda 1905
Avlidna 1971
Män
Ari Ziegler

Ari Ziegler, född 1966, är en svensk schackspelare, som är internationell mästare. Mellan 2007 och 2010 var han ordförande i Sveriges Schackförbund.
Han driver sedan 1997 Svenska Schackbutiken AB. År 2006 gav ChessBase ut hans DVD om franskt försvar. Den blev en stor försäljningssuccé över hela världen.

Ziegler tog över Schacknytt år 2000.  Den lades ner 2005.

Svenska schackspelare
Levande personer
Födda 1966
Män
Erik Hagberg (politiker)

Erik Rudolf Hagberg, född 17 mars 1891 i Helsingborg, död 10 augusti 1982 i Slottsstadens församling, Malmö, var en svensk chefredaktör, riksgäldsfullmäktig och politiker (lantmanna- och borgarpartiet, från 1935 höger) .

Hagberg avlade studentexamen 1908, var medarbetare i Helsingborgs-Posten Skåne-Halland 1909–1914, 2:e redaktör för Skånska Aftonbladet 1915–1925, chefredaktör där 1925–1949, verkställande direktör för Tryckeri- & Tidnings AB Södra Sverige 1925–1953. Han var ledamot av Malmö stadsfullmäktige 1931–1950, dess 1:e vice ordförande 1939–1950, samt ledamot av drätselkammaren och fattigvårdsstyrelsen.

Hagberg var ledamot av riksdagens andra kammare 1933–1954, invald i fyrstadskretsens valkrets samt tillhörde första kammaren 1956–1963, invald i Malmöhus läns valkrets. Han var bevillningsutskottets vice ordförande 1957–1963. Under åren 1962 till 1963 var han högerns gruppledare i första kammaren. Erik Hagberg är begravd på Östra kyrkogården i Malmö.

Källor 

Malmö stads historia, femte delen (1914–1939), Arlöv 1989, , sid. 184f
Malmö stads historia, åttonde delen (register), Arlöv 1994, , sid. 38
Tidens kalender 1959: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1958, sid. 232. 
Sveriges dödbok 1947-2006, (CD-rom), Sveriges Släktforskarförbund
 Hagberg, Erik Rudolf på SvenskaGravar.se

 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Svenska chefredaktörer
Svenska politiker under 1900-talet
Politiker från Helsingborg
Personer i Malmös historia
Gravsatta på Östra kyrkogården i Malmö
Födda 1891
Avlidna 1982
Män
Håkan Lidman

Håkan Lidman, född den 31 januari 1915 i Västra Frölunda socken, Göteborgs och Bohus län, död den 6 juni 2000 i Estepona, Spanien, var en svensk friidrottare (löpning). Han utsågs 1935 till Stor grabb nummer 82 i friidrott. Lidman var specialist på 110 m häck under 1930- och 1940-talen. Han var under en period ledamot i Svenska Friidrottsförbundets styrelse.

Idrottskarriär 
Han vann SM varje år 1934–1945 samt 1947–1948. Totalt blev det 18 SM-medaljer varav 14 i valören guld. 1946 ställde han inte upp i de svenska mästerskapen som protest mot det svenska friidrottsförbundets avstängning av enskilda utövare med hänvisning till amatörbestämmelserna.

Lidman tog guld i EM 1946 och silver i EM 1938 samt var finalist i OS 1936 (fyra) och OS 1948 (sexa). Han hade sina bästa säsonger under krigsåren men eftersom OS ställdes in såväl 1940 som 1944 fick han aldrig chansen att på allvar slåss om en OS-medalj.

Håkan Lidmans satte 1940 Europarekord på 110m häck med tiden 14,0. Det blev även svenskt rekord på 200 häck. Europarekord på 110m häck var svenskt rekord ända fram till 1964. Han tilldelades Svenska Dagbladets guldmedalj 1940 med motiveringen  "För europeiskt rekord och 10 landskampssegrar".

Lidman representerade sammanlagt två olika idrottsklubbar under sin idrottskarriär. Den första föreningen var Örgryte IS och den andra var Rydboholms SK.

Källor

Tryckta källor

Noter

Externa länkar 
Stora grabbar
Friidrott.se:s stora grabbar

Svenska häcklöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1936 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1936
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1948
Europamästare i häcklöpning
Svenska mästare i häcklöpning
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Friidrottare i Örgryte IS
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Göteborg
Födda 1915
Avlidna 2000
Män
De ensammas promenad

De ensammas promenad, skriven av låtskrivarparet Wendt-Lundh, är en sång som ursprungligen spelades in av det svenska dansbandet Arvingarna på albumet Nya spår 1997.

Melodin testades på Svensktoppen, där den låg i 30 veckor under perioden 3 januari-27 juni 1998, och toppade listan de 19 första veckorna.

Zekes tolkade 2010 låten på albumet En så'n natt, då enbart med titeln Ensammas promenad.

Jørgen de Mylius har skrivit en text på danska som heter "Min sang til dem der går alene hjem", och som bland annat spelats in av det danska dansbandet Kandis på deras album "Kandis 7" från 1998.

Källor

Fotnoter

Låtar av Christer Lundh
Låtar av Mikael Wendt
Svenska dansbandspoplåtar
Svensktoppsmelodier 1998
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1997
Hans Drakenberg

Hans Drakenberg, född 4 februari 1901 i Stockholm, död 1 november 1982 i Malmö, var en svensk civilingenjör och fäktare i grenen värja under 1930-talet. Han tilldelades Svenska Dagbladets Guldmedalj 1935 för "överraskande EM-seger i Lausanne" som motiveringen löd. Hans Drakenberg tillhörde Internationella fäktningsförbundets tekniska kommission mellan åren 1936 och 1982.

Mellan 1926-1945 gift med Elsa Maria Bjurling (1903-2000). Från 1946 gift med friherrinnan Anna Brita Augusta Ramel, tidigare Krüger, (1910–2000). Paret är begravda på Limhamns kyrkogård. Han var brorson till Sten Drakenberg (1861–1946) i adelsätten Drakenberg.

Meriter

 OS 
1936 silver, värja lag
1936 4:a, värja individuellt
 VM
1938 silver, värja lag
1937 brons, värja lag
EM
1935 guld, värja individuellt
1935 silver, värja lag
1934 brons, värja individuellt
1934 brons, värja lag
1933 brons, värja lag

Referenser

Noter

Övriga källor

Externa länkar 
 

Svenska fäktare
Svenska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1936 från Sverige
Olympiska silvermedaljörer 1936
Idrottare från Stockholm
Tävlande i fäktning vid olympiska sommarspelen 1936
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Hans
Födda 1901
Avlidna 1982
Män
Ingenjörer från Stockholm
Svenska idrottare under 1900-talet
Gravsatta på Limhamns kyrkogård
Kandis

Kandis är ett dansband från Danmark, som består av Johnny Hansen, Jørgen Hein Jørgensen, Michael Krätz och Jens Erik Jensen. Kandis spelade första gången 1989.

Album
Har gett ut ett tjugotal, bland andra:
Kandis 4 från 1993
Kandis 9 från 2002
Kandis 10 från 2003
Kandis Live från 2004
Kandis 11 från 2005
Kandis 12 från 2008
Kandis 13 från 2009
Kandis 14 från 2011
Collection
Gold (#2) från 2007
Kandis Live 2 - 20 års jubilæumsshow från 2009
Kandis (10 CD:s) från 2009
De bedste julehilsner från 2010

Referenser

Externa länkar
Kandis webbplats 

Musikgrupper bildade 1989
Danska dansband
Bosnisk ponny

Den bosniska ponnyn är en hästras av ponnytyp som utvecklades i forna Jugoslavien i delstaten som idag är Bosnien. Den härstammar från primitiva hästar, bland annat den utdöda Tarpanen och den mongoliska vildhästen Przewalski men det lite ädlare utseendet visar på inblandning från orientaliska hästar. Den bosniska ponnyn har starkt släktskap med Konikponnyerna och Huculponnyerna och dessa tre raser kallas oftast "Balkans ponnyer".

Historia 

Den bosniska ponnyn har funnits i flera tusen år på Balkanhalvön och har sit ursprung i de primitiva hästarna Tarpan och den mongoliska vildhästen, Przewalski. Under det osmanska riket, kom många orientaliska hästar från Turkiet som blandades in med de lokala ponnyerna och förädlade dem. Detta ledde dock till att många ponnyer fick exteriöra fel och man upprättade misstaget genom att tillföra mer blod från Tarpanen.

Ponnyerna avlades främst fram på Borikestuteriet i Bosnien och hingstarna kontrollerades av myndigheterna för att kvalitén skulle vara så hög som möjligt på avkommorna. Stona ägdes istället av privata uppfödare som fick korsa sina hästar på stuteriet. Under 1940-talet förbättrades stammen avsevärt med hjälp av tre högklassade hingstar, Agan, Barat och Misco. Agan och Barat var av samma typ och mer primitiva med stark anknytning till Przewalskihästen medan Misco var en lättare orientalisk häst och av högre kvalitet än de andra två. 

Efter kriget i Jugoslavien under 1990-talet minskade antalet ponnyer drastiskt men uppfödarna har lagt ner mycket tid på att föda upp beståndet igen. Man tillämpade en strikt selektiv avel och för att garantera att enbart de bästa ponnyerna användes fick de genomgå tuffa prestationsprov som de var tvungna att klara för att bli godkända. Et av proven är bland annat att bära ca 100 kg över 1,5 mil i bergig och tuff terräng. 

Borikestuteriet är i katastrofalt läge i dagsläget, delvis på grund av otillåten försäljning av hästar (stuteriet är privatägd idag) och delvis på grund av begränsad eller ingen kontroll från statsmyndigheterna.

Egenskaper 

Den bosniska ponnyn har stor status i sitt hemland där den fortfarande är en viktig del för de fattigare bönderna i landet. Ponnyn används för lättare jordbruk, packning och till en del körning och ridning. Ponnyn är stark och med muskulösa ben som gör att den klarar av även lite tyngre jordbruk. 

Ponnyns utseende varierar en del. Ibland ser ponnyerna riktigt primitiva ut medan det på vissa kan synas riktigt väl att ponnyn har orientaliskt blod i sig. Standard för rasen är dock ett lite tungt och stort huvud med rak profil, små öron, kraftiga ganascher och en kort och kraftig hals. Ponnyn är dessutom billig i drift, har sunda hovar och är lätt att föda upp.

Se även 
 Albansk ponny
 Hucul
 Pottok
 Skyrosponny
 Konik

Källor 
 Bosnisk ponny på Aftonbladet.se
 Kort om den bosniska ponnyn på Ridsport24.se
 Bosnisk ponny på EquineKingdom.com

Ponnyer
Hästraser från Europa
Husdjursraser från Bosnien och Hercegovina
Michail Kosjkin

Michail Iljitj Kosjkin (), född 3 december 1898 i byn Bryntjagi i guvernementet Jaroslavl, död 26 september 1940 på vilohemmet Zanki i Charkov oblast, var en känd sovjetisk konstruktör.

När han var 7 år gammal förolyckades hans far på sitt arbete vid skogsavverkningen. Modern fick bli betjänt åt andra för att kunna försörja tre barn.

År 1917 inkallades Kosjkin i Röda armén. Efter inbördeskriget skickades han till Det kommunistiska universitetet, där han studerade från 1921 till 1924. Efter studierna arbetade han på olika administrativa och partirelaterade poster. I egenskap av initiativrik partiarbetare skickades han 1929 iväg för studier till Leningrads polytekniska institut, där han kom in på kursen "Bilar och traktorer".

År 1937 fick Kosjkin i uppdrag att ta fram en ny typ av medeltung stridsvagn. Resultatet av hans arbete blev den framgångsrika modellen T-34 som användes av Röda armén under hela andra världskriget. Belönades postumt med Stalinpriset (1942) och Hjälte av det socialistiska arbetet (1990).

Referenser

Externa länkar
Michail Iljitj Kosjkin - rysk artikel om denna konstruktör, arkivbilder

Ryska uppfinnare
Män
Födda 1898
Avlidna 1940
Personer från Jaroslavl oblast
PubMed

PubMed är en sökbar databas som vid årsskiftet till 2017 omfattade över 26 miljoner framför allt medicinrelaterade referenser hämtade i underdatabaser (subsections). Medline är den största underdatabasen med mer än 24 miljoner referenser. Andra databaser som material hämtas från är PubMed Central samt från tidskrifter som ännu inte är accepterade för indexering i Medline. 

Vissa allmänvetenskapliga tidskrifter som Science och Nature, som har stor allmän vetenskaplig betydelse är sökbara även om artiklarna inte gäller ämnesområdet medicin. I PubMed finns också många äldre artiklar som inte återfinns i Medline, exempelvis referenser till mer än 40 000 artiklar från 1800-talet.

Referenser

Medicinska databaser
Sökmotorer
Medicinsk litteratur
Munk (olika betydelser)

Munk eller Munken kan syfta på:

 Munk – en man som av religiösa skäl för en asketisk livsstil
 Munk (bakverk) – ett begrepp för olika bakverk
 Kokosmunk - regional benämning i Göteborg med omnejd på bakverket skumboll
 Munk (hydrologi) – en anordning för att reglera inloppet eller utloppet till en damm
Munken & Kulan – en svensk serie skapad av pastorn Åke Samuelsson

Platser
Munken, Hangö – en ö i Hangö stad, Finland

Personer
 Munk (adelsätter) – flera danska adelsätter
 Andrzej Munk (1921–1961), polsk filmregissör
 Jens Munk (1579-1628), dansk sjöfarare
 Kaj Munk, tidigare Petersen (1898–1944), dansk författare och präst
Månsken i augusti

Månsken i augusti, skriven av Torgny Söderberg och Lena Philipsson, är en låt som Lena Philipsson framförde på albumet Lena Philipsson 1995.

Singel
Singeln släpptes betydligt tidigare, i mitten av 1994, och placerade sig som bäst på 38:e plats på den svenska singellistan. Låten blev en radiohit.

Melodin testades på Svensktoppen, där den låg i tio veckor under perioden 6 augusti – 8 oktober 1994 med femteplats som bästa placering. Melodin testades också på Trackslistan, där den låg i en vecka, den 6 augusti 1994 med elfteplats som placering .

Listplaceringar

Coverversioner
Med text på engelska av Torgny Söderberg spelade Christer Sjögren 1996 in melodin på sitt album Varför är solen så röd. Den hette då Crying in the Moonlight. Arto Nuotio spelade 1998 in den med text på finska, som Kuutamoisin illoin. Paula Koivuniemi spelade 1999 in den med en annan text på finska, som Itken kuutamoon .
Umberto Marcato har gjort låten på italienska. Giovedi D'agosto.

Källor

Låtar framförda av Lena Philipsson
Musiksinglar 1994
Svensktoppsmelodier 1994
Låtar av Torgny Söderberg
Tracks 1994
Låtar av Lena Philipsson
Svenskspråkiga sånger
CQD

CQD är en tidigare brittisk nödsignal som också användes som morsekod. Morsekoden var ( ). CQD har påståtts betyda Come Quick Danger eller Come Quickly Distress men detta är en efterkonstruktion. Från början hade de flesta telegrafister sina rötter vid järnvägs- eller posttelegrafen. Där användes CQ som en allmän anropssignal till alla telegrafstationer. (På engelska uttalat [si:] [kju:], vilket låter ungefär som seek you, d.v.s. söker dig/er.) År 1904 kom därför Marconiföretagen med förslaget att använda CQ följt av D som nödsignal, där D  skulle stå för distress = nöd. Meningen med CQD skulle då vara Allmänt anrop, nöd.

CQD ersattes sedermera med den internationella nödsignalen SOS som från början togs fram i Tyskland. Sedan 1906 hade SOS varit den internationella nödsignalen, men i Storbritannien var man konservativa och fortsatte att använda CQD som nödsignal några år efter det att SOS blivit internationell antaget. När Titanic gick under 1912 sändes både nödsignalerna CQD och SOS för att så många mottagare som möjligt skulle uppfatta nödsituationen. Det var även detta år som USA officiellt antog SOS som nödsignal.

Källor
Boatsafe.com

Radio
Förkortningar
Telegrafi
Matthew Brann

Matthew Brann, Matthew "Matt" Brann föddes den 14 november 1983 i Ajax, Ontario, Kanada. Han började spela trummor redan vid 12-årsåldern. Då han började på Exeter High School började han spela i ett band som kallade sig för ”Second Opinion” (i det bandet ingick även Jason "Cone" McCaslin från Sum41) med några kompisar. De spelade tillsammans i fem år och hann med att uppträda både lokalt och utanför Toronto. När han var 19 år slutade han i bandet och gick med i ett annat, Norman. Han slutade dock efter ett år då ingen i bandet kom överens.

2002 sökte kanadensiska sångerskan Avril Lavigne medlemmar till sitt band. Matts kompis skulle provspela. Matt ringde då Avrils manager och efter samtalet flög han till New York. Han provspelade och blev trummis i Avrils band.

Bandet har spelat över hela världen. Matts bästa minne som trummis sägs vara då han spelade på MTV Icon Metallica Tribute, då gruppen uppträdde med låten "Fuel". När Matt växte upp lyssnade han mycket på Metallica, så det var en ära att få spela för dem. De satt nämligen i publiken. 

Kanadensiska trummisar
Födda 1983
Män
Levande personer
Personer från Ajax, Ontario
Stjärnorna (Lena Philipsson-låt)

Stjärnorna, skriven av Lena Philipsson och Torgny Söderberg, är en poplåt som Lena Philipsson framförde på det självtitulerade albumet Lena Philipsson 1995. Den var också med som filmmusik i filmen En på miljonen 1995.

Singel
Singeln placerade sig som bäst på 29:e plats på den svenska singellistan.

Melodin testades på Svensktoppen, där den låg i tio veckor under perioden 7 oktober–9 december 1995, med andraplats som bästa placering där.

Listplaceringar

Coverversioner
Med text på finska, som Tähtien katse, spelade Arja Koriseva 1995 in en cover på sången.

Källor

Låtar framförda av Lena Philipsson
Låtar av Lena Philipsson
Låtar av Torgny Söderberg
Svensktoppsmelodier 1995
Sånger om stjärnor
Svenskspråkiga sånger
Munk (hydrologi)

Munk är inom hydrologin en anordning för att reglera inloppet eller utloppet till en damm. Ursprungligen betecknar ordet munk ett vertikalt rör, där vatten kan strömma in över kanten när vattenytan i dammen överstiger kantens höjd. Nere i backen övergår munken till ett horisontellt utloppsrör.

På senare tid har termen munk (felaktigt) ofta använts synonymt med stigrör, där vatten stömmar i ett horistontellt rör och tvingas stiga upp över plankorna inne i stigröret innan det rinner ut genom det horisontella utloppsröret.

Flödesberäkningar 
Vid flödesberäkningar på munkar gäller i första hand Polenis formel för rektangulära överfallsvärn, där bredden (b) ersätts med munkens omkrets (2πr).

där

Q = flöde (m³/s)

π = 3,14159...

r = munkens radie (m)

μ = utströmningskoefficient (-)

g = tyngdaccelerationen (9,82 m/s2)

h = höjdskillnad mellan munkens krön och den opåverkade vattenytan uppströms värnet (m)

Dock gäller denna ekvation endast då h/r <0,45. Genom att justera ner μ från ca 0,6 till 0,52, kan Polenis formel utsträckas till att även gälla då 0,45 < h/r <0,7. Om h/r skulle överstiga 0,7, blir den fortsatta flödesökningen marginell. 

En förutsättning för att överhuvudtaget kunna tillämpa Polenis formel på munkar, är att utloppsröret inte är den begränsade faktorn! Skulle detta inträffa, blir flödesökningen proportionell mot kvadratroten på h.

Se även 
Bottenutskov
Flödesmätning
Stigrör
Överfallsvärn

Hydrologi