kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Adolf Fredrik IV av Mecklenburg-Strelitz

Adolf Fredrik IV, född den 5 maj 1738, död den 2 juni 1794, var en tysk regerande hertig av Mecklenburg-Strelitz från 1752 till 1794.

Biografi
Han föddes i Mirow som son till hertig Karl Ludvig Fredrik, prins av Mirow (1708-1752) och hans hustru prinsessan Elisabeth Albertine av Sachsen-Hildburghausen, som var den andre sonen till hertig Adolf Fredrik II.

Han blev tronarvinge till Mecklenburg-Strelitz vid sin faders död 5 juni 1752, tills han efterträdde sin farbror hertig Adolf Fredrik III den 11 december 1752. Han studerade året därpå vid Greifswalds universitet. År 1753 blev Adolf Fredrik IV riddare av den svenska Serafimerorden och 1764 av den brittiska Strumpebandsorden.

Adolf Fredrik IV gifte aldrig sig och vid sin död i Neustrelitz efterträddes han på tronen av sin yngre bror Karl II.

Antavla

Referenser

Externa länkar

Födda 1738
Avlidna 1794
Hertigar av Mecklenburg
Riddare av Strumpebandsorden
Män
Mottagare av Serafimerorden
Alumner från Greifswalds universitet
Efterforskningsförbud

Efterforskningsförbud avser ett förbud mot att efterforska vem som har lämnat en uppgift till massmedia.

Efterforskningsförbud i Sverige 
I Sverige är det förbjudet för myndigheter och andra allmänna organ att efterforska vem som, med stöd av meddelarfriheten, har lämnat en uppgift till media eller en journalist. Det följer av tryckfrihetsförordningen (3 kap 5 §) och yttrandefrihetsgrundlagen (2 kap 5 §). Myndigheter och allmänna organ får inte heller utsätta meddelaren för repressalier i de fall meddelaren är känd.

Det finns undantag till efterforskningsförbudet. Undantagen till meddelarfriheten utgör också undantag till efterforskningsförbudet, men inte alltid. Frågan avgörs av domstol. Efterforskningsförbudet gäller även för brottsutredande verksamhet. Polis och åklagare får därför inte efterforska en anonym källa, även om källan skulle ha betydelse till exempel som vittne i en brottsutredning. Den som ingriper eller efterforskar i strid med lagen kan dömas till böter eller fängelse i högst ett år.

Efterforskningsförbudet utgör en del av meddelarskyddet för uppgiftslämnare.

Omfattning 
Efterforskningsförbudet gällde länge endast offentlig verksamhet, men från den 1 juli 2017 omfattar efterforskningsförbudet även anställda och uppdragstagare i privat bedriven verksamhet inom skola, vård och omsorg, som till någon del är offentligt finansierad. Det följer av lagen (2017:151) om meddelarskydd i vissa enskilda verksamheter.

Se även 
 Meddelarfrihet
 Meddelarskydd
 Källskydd
 Offentlig upphandling

Referenser 

Sveriges lagar
Källskydd

Källskydd avser en journalists skyldighet att skydda en uppgiftslämnares identitet. Källskyddet ger makt till visselblåsare och missförhållanden kan avslöjas.

Att bevara skyddet och anonymiteten för tipsare och källor bedöms vara mycket viktigt för journalister.

Källskydd i Sverige 
I Sverige är källskyddet reglerat i grundlagen, närmare bestämt i tryckfrihetsförordningen (3 kap 3 §) och yttrandefrihetsgrundlagen (2 kap 3 §). Vad som måste skyddas är anonymiteten för en meddelare, författare eller utgivare. Anonymiteten ska skyddas genom den tystnadsplikt som omfattar journalister, tidningsredaktioner, massmediaföretag, nyhetsbyråer, förlag, frilansjournalister och personer verksamma inom tryckerier. Bokhandlare omfattas inte av tystnadsplikten.

Källskyddet utgör en del av meddelarskyddet för uppgiftslämnare.

2015 gav Lycksele tingsrätt en åklagare rätt att söka i en mördad journalists dator och mobiltelefon. Hovrätten gjorde en annan bedömning och hävde beslaget med motiveringen att källor riskerade att röjas om åklagaren fick tillgång till datorn och mobilen.

En undersökning av radioprogrammet Medierna visade 2018 att, undantaget de stora riksmedierna, hänvisade långt ifrån alla redaktioner till någon form av krypterad tipsfunktion och vissa utan instruktioner eller vägledning om vad man som tipsare bör tänka på. En större enkätundersökning 2018 av Journalistförbundet visade att medvetenheten kring källskyddet och kunskapen om digitala verktyg hos de svenska journalisterna, liksom tidigare undersökningar visat, var dålig.

Begreppsförvirring 
Eftersom ordet "källa" på svenska både kan avse dels en person som är en "uppgiftslämnare" och dels "ursprungsmaterial för en uppgift" finns det viss risk för begreppsförvirring.

Med källskydd avses skydd av en uppgiftslämnare. Det innebär alltså inte att en journalist kan avstå att redogöra ifrån vilket källmaterial denne har inhämtat material till en egen publicering i det fall uppgifterna kommer från en annan publicering. Tvärtom säger pressens yrkesregler i det fallet att journalisten ska "Ange källan när en framställning huvudsakligen bygger på annans sakuppgifter."

Tidpunkt då källskydd uppstår 
För en uppgiftslämnare eller intervjuobjekt som vill åberopa källskydd kan det vara viktigt att före uppgiftstransaktionen först komma överens med mottagaren av uppgiften vid vilken tidpunkt källskyddet uppstår.

Se även 
Meddelarfrihet
Meddelarskydd
Vittnesanonymitet

Fotnoter

Anmärkningar

Referenser 

Massmedia
Journalistik
Laban (musikgrupp)

Laban  var en dansk syntpopduo, grundad av sångerskan Lecia Jønsson och sångaren Ivan Pedersen, 1982. Gruppen debuterade 1982 med hiten "Hvor ska' vi sove i nat?", vilken är en cover på den italienska popgruppen Ricchi e Poveris hit "Sarà perche ti amo". 

Duon var framgångsrik under 7 år, bland annat tack vare managern Cai Leitner genom vars försorg gruppen fick framgångar i utlandet. Sången "Love in Siberia" låg på Billboardlistan i 6 veckor. Deras singlar och album gavs ut i 37 länder och sålde guld i bland annat Sverige. Laban upplöstes sommaren 1988.

Diskografi 

Studioalbum

 1982 – Laban
 1983 – Laban 2
 1984 – Laban 3
 1985 – Laban 4
 1987 – Laban 5

Samlingsalbum

 1985 – Laban's bedste
 1988 – Greatest Hits
 1997 – De største narrestreger
 2000 – The Collection
 2009 – De 36 bedste narrestreger
 2010 – Komplet & rariteter

Singlar

 1982 – "Hvor ska' vi sove i nat?" / "Hva' er galt med mig"  
 1983 – "Meget bedre nu" / "Det jeg føler for dig"
 1984 – "Came-camera"
 1984 – "Brug for kærlighed" / "Mer' og mer'"
 1985 – "Caught By Surprise"
 1985 – "Donna, Donna"
 1985 –	"Kold som is"  
 1985 – "Love In Siberia"
 1987 – "Prisoner of the Night"
 1987 – "Down On Your Knees"
 1987 – "Russian Roulette"
 1987 – "Don't Stop"
 1988 – "I Close My Eyes and Count to Ten"

Externa länkar 
 Ivan Pedersens hemsida
 Lecia Jønssons hemsida

Musikgrupper bildade 1982
Musikgrupper upplösta 1987
Synthpop
Danska duogrupper
Carnegie

Carnegie är ett skotskt och svenskt efternamn som 2015 bars av fem personer i Sverige och kan syfta på:

 Carnegie (efternamn) – personer med efternamnet Carnegie
 Carnegie (klan) – skotsk klan
 Carnegie (tankesmedja) – amerikansk tankesmedja
 Carnegie Endowment for International Peace – amerikansk tankesmedja
 Carnegie Hall – konserthus i New York
 The Carnegie Hall Concert – pianokonsert med Keith Jarrett
 The Essential Billie Holiday: Carnegie Hall Concert Recorded Live – skivinspelning
 Live at Carnegie Hall 1963 – skivinspelning med Bob Dylan
 Carnegie Mellon University – universitet i Pittsburgh, Pennsylvania
 Carnegie Steel – amerikanskt stålföretag
 Carnegie Medal – brittiskt litteraturpris
 Leeds Carnegie – sportklubbar associerade med Carnegie School of Physical Education
 Carnegie Art Award – ett pris för samtida nordiska konstnärer
 Carnegie Investment Bank – svensk investmentbank
 Carnegiestiftelsen – svensk stiftelse
 Carnegiemedaljen – svensk utmärkelse
 Svenska Carnegieinstitutet – svensk stiftelse
 Carnegie Porter – svenskt ölmärke

Geografi

Australien 

 Carnegie (ort i Australien, Victoria, Glen Eira),

USA 

 Carnegie, Oklahoma, Caddo County, 
 Carnegie, Pennsylvania, Allegheny County, 
 Carnegie Hill, område i New York

Se även 
 Carnegiea – ett släkte saguarokaktusar
 Carnegiella – ett släkte av fiskar
David Carnegie

David Carnegie den äldre (1772–1837), skotsk-svensk industriman
 David Carnegie den yngre (1813–1890), skotsk-svensk industriman
 David Carnegie (skeletonåkare) (1901–1963), brittisk bobåkare och skeletonåkare
 David Carnegie (upptäckare) (1871–1900), brittisk upptäcktsresande i Australien
 M/S David Carnegie – färja i Göteborgs hamn 1951–1966
David Carnegie den äldre

David Carnegie den äldre, född 8 februari 1772 på Charleton i Skottland, död 10 januari 1837 i Göteborg, var en skotsk-svensk industriman som grundade D. Carnegie & Co i Göteborg.

Biografi
Carnegie kom till Göteborg från Skottland 1786 och kom att spela en mycket framträdande roll i Göteborgs ekonomiska liv under 1800-talet. Redan vid 14 års ålder startade hans utbildning i handelsyrket hos en av faderns affärsvänner, Thomas Erskine vilken tillsammans med John Hall d.ä. ägde firman John Hall & Erskine. Sedan Erskine 1798 hade återvänt till Skottland, stannade David Carnegie kvar hos John Hall. År 1801 fick David Carnegie d.ä. burskap som handelsman. När John Hall d.ä. avled 1802, var Carnegie alltjämt i tjänst hos honom, men året därpå övertog han i stället tillsammans med Jan Lamberg den Mitchellska firman, då David Mitchell hade avlidit 1803.

Genom äktenskap blev han befryndad med flera av de betydande handelshusen och hans firma, D. Carnegie & Co., växte ut till en av stadens viktigare handelshus och järn- och träexportörer och importörer av kolonialvaror.

David Carnegie d.ä. gifte sig 1801 med Anna Christina (Stina) Beckman (1778-1840), dotter till den förmögne grosshandlaren Hans Jacob Beckman. Deras dotter Susan Mary Ann (1819-1859) gifte sig med sin kusin David Carnegie d.y., brorson till David Carnegie d.ä.

Vid sin död efterlämnade David Carnegie d.ä. en stor förmögenhet, bland annat ett hus vid Västra Hamngatan 3, som stod upptaget till 30 500 riksdaler banco. Han ägde även en hamn i Masthugget, flera skepp, järnbruk, kvarnar och sågar samt egendomen Fräntorps säteri i Örgryte. Detta blev grunden för vad som idag är Carnegie Investment Bank.

Källor

 Kvarteret Alströmer i Göteborg : Dess historia fram till våra dagar, Maja Kjellin, utgiven av Försäkringsaktiebolaget Svea 1966 s. 35
 Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag - staden i väster, Första delen, C R A Fredberg (1921), Faksimil med omfattande kommentarer och tillägg, Sven Schånberg, Arvid Flygare, Bertil Nyberg, Walter Ekstrands Bokförlag 1977  s. 859
 Göteborgs historia I: Från fästningsstad till handelsstad 1619-1820, Bertil Andersson, Norstedts Tryckeri, Stockholm 1996 
 Göteborgs historia II: Från handelsstad till industristad 1820-1920, Martin Fritz, Norstedts Tryckeri, Stockholm 1996 
 Fräntorps egnahemförening

Vidare läsning

Skottar
Personer i Göteborgs historia
Födda 1772
Avlidna 1837
Män
Grosshandlare i Göteborg
Svenska grosshandlare under 1800-talet
Hembla

Hembla, tidigare D.Carnegie & Co är ett fastighetsbolag inriktat på hyresbostäder i miljonprogrammen i Stockholm och Mälardalen.

Historik 
D. Carnegie & Co grundades år 1803 av David Carnegie den äldre. Under två sekler har verksamheten omfattat bland annat rederi, sågverk, järnverk, porterbryggeri, fastigheter och bankrörelse. Bolaget var moderbolag till Carnegie Investment Bank fram till 2008 då banken förlorade banktillståndet och dotterbolaget övertogs av staten. Bolaget stod en tid utan verksamhet men köpte 2013 Broadgate Stendörren Fastigheter. Bolaget är sedan 2019 avnoterat från Stockholmsbörsen.

Namnbyte 
Företaget bytte namn till Hembla AB från och med 31 oktober 2018.

Sedan januari 2022 har företaget tillsammans med systerföretaget Victoria Park bytt namn till Victoriahem.

Referenser 

Hembla
Företag tidigare listade på Stockholmsbörsen
Ordningslagen

Ordningslagen kan syfta på:

 Ordningslagen (Finland) – en lag i Finland med syfte att främja allmän ordning och säkerhet, främst på allmän plats.
 Ordningslagen (Sverige) – en lag i Sverige, som innehåller föreskrifter om allmänna sammankomster, offentliga tillställningar och föreskrifter om allmän ordning och säkerhet.
Ordningslagen (Finland)

Ordningslagen (Ordningslag 27.6.2003/612) är en lag i Finland med syfte att främja allmän ordning och säkerhet, främst på allmän plats. Ordningslagen ersatte den allmänna ordningsstadgan för landsbygden och städernas egna ordningsstadgor.

Genom ordningslagen är det bland annat förbjudet att på allmän plats oskäligen föra oljud, uppträda aggressivt, inta berusningsmedel, urinera, inneha eggvapen, vissa andra farliga föremål och skjutvapensattrapper, inneha färger för klottring, kasta saker så att ordning och säkerhet äventyras eller använda bländande ljus. Att på allmän plats köpa sig eller mot betalning erbjuda samlag är också förbjudet. Ordningslagen gäller områden som kan användas av allmänheten oavsett ägarskap, exempelvis vägar, gator, gångbanor, torg, parker, badstränder, idrottsplaner, begravningsplatser samt byggnader, kollektiva trafikmedel, ämbetsverk, kontor och restauranger som allmänheten kan använda.

Ordningslagen reglerar till en del rätten att utse ordningsvakter och deras och polisens befogenheter samt rätten att överlåta eller inneha vissa farliga föremål.

Därutöver stadgas om hundar och hästar, vilseledande eller störande skyltning, fastighetsägares skyldighet att på synligt ställe ange kontaktuppgifter för tillträde till flervåningshus och att se till att fallande is eller föremål inte ställer till fara samt om straffpåföljder för olika förseelser.

Se även 
 Ordningslagen (Sverige)
 Lagen om sammankomster (22.4.1999/530)

Referenser

Externa länkar 
Finska ordningslagen på Finlex

2003 i Finland
Juridikåret 2003
Politikåret 2003
Finlands lagar
Hundöarna

Hundöarna kan syfta på:

 Dog Islands, öar i Brittiska Jungfruöarna i Västindien
 Hunde Ejland (öar i Grönland), öar i kommunen Avannaata på Grönland
 Kanarieöarna, en av Spaniens autonoma regioner
 Îles des Chiens, öar i guvernementet Bizerte i Tunisien
International Campaign to Ban Landmines

International Campaign to Ban Landmines är en samling av icke-statliga organisationer, vars målsättning är att avskaffa produktion och användning av landminor. Organisationen grundades 1992. Från det året pågick förberedelser för ett internationellt fördrag som skulle förbjuda landminor.

Texten i fördraget skrevs i september 1997 och undertecknades av flera stater i Ottawa i Kanada, i december detta år. Fördragets namn är Convention on the Prohibition of the Use, Stockpiling, Production and Transfer of Anti-Personnel Mines and on their Destruction. För dessa insatser fick organisationen, med sin koordinator Jody Williams, Nobels fredspris 1997. Prinsessan Diana var också engagerad i arbetet med fördraget.

År 1998 hade fördraget undertecknats och ratificerats av 40 länder, och det trädde i kraft den 1 mars 1999 för de undertecknande staterna. I oktober 2021 hade 164 stater undertecknat fördraget, varav den senaste var Filippinerna. Enligt årsrapporten för 2014 var det färre offer för landminor än någonsin tidigare.

Se även 
Ottawafördraget

Referenser

Noter 

Fredsorganisationer
International Campaign to Ban Landmines
Tarqeq (måne)

Tarqeq  är en av Saturnus månar. Den upptäcktes 2007 av Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna och Brian G. Marsden, och gavs den tillfälliga beteckningen S/2007 S 1. Den heter också Saturn LII. 

Tarqeq är 7 kilometer i diameter och har ett genomsnittligt avstånd på 17 920 000 kilometer från Saturnus. Den har en lutning av 49,90° till ekliptikan (49,77° Saturnus ekvator).

Astronomiska upptäckter 2007
Månar
Saturnus månar
Astronomiska upptäckter av DC Jewitt
Astronomiska upptäckter av SS Sheppard
Rehabilitering (kriminalvård)

Rehabilitering är de åtgärder i kriminalvården som syftar till att ge den intagna möjligheter att återvända till ett liv i frihet. Några sådana åtgärder är utbildning, självhushåll och terapi.

Rehabiliteringsidén i straffteori går ut på att den intagna genom straffet ska bli en bättre medborgare.

Kriminalvård
Straffteori

pl:Resocjalizacja
Periodisering

Periodisering kan avse:

Periodisering (historia) – indelning av historia i avgränsade perioder
Periodisering (ekonomi) – en redovisningmetod inom företagsekonomi
Periodisering (pedagogik) – innebär att man varierar innehåll mellan olika perioder

Se även
Geologisk tidsskala
Palatsekonomi

Palatsekonomi var ett ekonomiskt system som uppfanns på ön Kreta och där staten tog sig rätten att samla in jordbruksprodukter och andra varor, för att fördela dem efter tycke.

Systemet förekom bland annat under antiken.

Ekonomiska system
Ekonomisk historia
Ekonomi under antiken
Antikens Grekland
Kreta
Tröskning

Tröskning är processen där man skiljer kärnan från axet i till exempel spannmål, (eller andra grödor) rensas från höljet (agnar) som omger den.

Traditionell teknik

Tröskning är första steget efter skörden där säden bearbetas före skakverket och vindsiktningen, som skiljer stråna och agnarna från kärnan. Det skedde förr genom att säden blev slagen med en slaga på en loge. En annan traditionell metod för tröskning var att låta åsnor, hästar eller oxar gå i cirklar på säden utlagd på en hård yta. Golven i trösklogarna gjordes täta och släta, så att inga korn skulle gå till spillo, eller ligga kvar och dra till sig möss. Golven lämpade sig således för logdans.

Modern teknik

I utvecklade områden sker den mesta tröskningen mekaniskt, vanligen i form av en skördetröska, som skördar, tröskar och vindsiktar säden på fältet.

Källor

Se även 
Slaga
Tröskverk
Trösklada

Jordbruk

no:Treskeverk
The Cross of Changes

The Cross of Changes är den tyska gruppen Enigmas andra studioalbum, utgivet den 6 december 1993.

Låtförteckning
 "Second Chapter" – 2:16
 "The Eyes of Truth" – 7:13
 "Return to Innocence" – 4:17
 "I Love You ... I'll Kill You" – 8:51
 "Silent Warrior" – 6:10
 "The Dream of the Dolphin" – 2:47
 "Age of Loneliness (Carly's Song)" – 5:22
 "Out from the Deep" – 4:53
 "Cross of Changes" – 2:23

Singlar 
 "Return to Innocence" (4 januari 1994)
 "The Eyes of Truth" (8 april 1994)
 "Age of Loneliness" (8 augusti 1994)
 "Out From The Deep" (november 1994)

Musikalbum 1993
Album av Enigma
Album certifierade guld av IFPI Sverige
Mekaniserat jordbruk

Mekaniserat jordbruk, industriellt jordbruk, är jordbruk som bedrivs med traktorer och andra jordbruksmaskiner. 

Jordbruket började mekaniseras i Europa och Nordamerika på 1800-talet. Drivkrafterna var en ökad befolkning och att kunna överföra arbetskraft till den framväxande industrin. I utvecklingsländer är jordbruket sällan mekaniserat.

Djurskötseln i mekaniserat jordbruk sker ofta i stora rationella inomhusanläggningar, som av kritikerna kallas djurfabriker.

Konventionellt och ekologiskt jordbruk 
I dagens mekaniserade jordbruk särskiljs två ideologiska inriktningar, nämligen konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk. 
I det konventionella jordbruket tillåts användning av mineralgödsel och bekämpningsmedel, vilket är förbjudet inom det ekologiska jordbruket. Det ekologiska jordbruket har visat sig ge en betydligt lägre skörd jämfört med det konventionella jordbruket (i vissa fall närmast en halvering av skördarna). Idag är mer än 90 % av den svenska åkerarealen konventionellt odlad. Det konventionella jordbruket bidrar till övergödning och att miljögifter sprids i naturen, medan det ekologiska jordbruket är mer långsiktigt- och miljöanpassat.

Betydelse för den svenska samhällsutvecklingen 
Den kraftiga mekaniseringen inom lantbruket har fått en enorm påverkan på samhällsutvecklingen under de senaste 150 åren, alltså sedan den agrara revolutionen anses ha upphört.

Runt 1850 låg en bra spannmålsskörd på cirka 700 kg spannmål/ha. För dessa 700 kg spannmål fick en bondefamilj (med drängar och pigor) lägga ner cirka 150 arbetstimmar/hektar och år.

Idag är en spannmålsskörd på cirka 7 000 kg spannmål/hektar ingen märkvärdighet inom det konventionella lantbruket. För denna skörd behöver den moderna lantbrukaren bara lägga cirka 4-5 timmar per hektar och år, där nästan hälften går åt för plöjning.

Med dagens moderna lantbruk i de industrialiserade länderna har en mycket stor del av befolkningen lämnat jordbrukssektorn. Till exempel arbetade runt 1880 cirka 90 procent av svenskarna inom jordbrukssektorn. Runt 1930 var det bara halva befolkningen som arbetade inom lantbruket. Idag är det bara några få procent av svenskarna som arbetar inom lantbruket.

Jordbruk
Maskinteknik
Voyageur

Voyageur är den tyska gruppen Enigmas femte studioalbum, utgivet den 30 september 2003.

Låtförteckning
 "From East to West" – 4:10
 "Voyageur" – 4:36
 "Incognito" – 4:24
 "Page of Cups" – 7:00
 "Boum-Boum" – 4:30
 "Total Eclipse of the Moon" – 2:16
 "Look of Today" – 3:44
 "In the Shadow, In the Light" – 5:33
 "Weightless" – 2:18
 "The Piano" – 3:00
 "Following the Sun" – 5:48

Musikalbum 2003
Album av Enigma
Know-how

Know-how är färdigheter och kunskaper användbara i näringslivet, exempel som resurs inom ett företag. De brukar räknas som en del av en organisations humankapital. För att man till exempel ska kunna göra en produkt så måste man veta hur man ska göra. Den ingår i produktionsfaktorerna.

Referenser 

Näringsliv
Turkcell

Turkcell är en mobiltelefonoperatör med huvudkontor i Turkiet.

Turkcell är Turkiets ledande mobiltelefonoperatör med över 35 miljoner abonnenter. 1994 startade Turkcell landets första GSM-nätverk. År 2000 blev man första turkiska företag att listas på New York-börsen.

Telia 
Telia Sonera (numera Telia Company) under dåvarande vd Anders Igel avsåg att expandera genom uppköp, och i mars 2005 tillkännagavs att Cukurova skulle sälja sitt innehav om 27% av aktierna för 3,1 miljarder dollar (22 miljarder kronor) och därigenom ge Telia Sonera totalt 64,3 procent av bolaget. Istället för att slutföra affären vände sig Cukurova till ryska Alfa Telecom (som även blockerat Telias uppköp av den ryska operatören Megafon) i en uppgörlse som gav Cukurvoa möjlighet att både betala "enorma skulder" och att stärka sitt eget innehav i Turkcell genom aktieköp från Yapi Kredi Bank.
Detta ledde till att Telia Sonera stämde Cukurvoa vid den Internationella Handelskammaren i Schweiz, som i ett delutslag 2007 konstaterade att det faktiskt ingåtts ett giltigt avtal och när Cukurvoa inte följt uppmaningen att i gott uppsåt fullfölja avtalet kom med ett slutligt avgörande 2009, där Cukurvoa ålades att antingen överlämna aktierna mot köpesumman eller betala 1.8 miljader dollar i skadestånd till Telia Sonera.
I oktober 2020 meddelade Telia att de nu avyttrat samtliga 47% av innehavet i Turkcell till den turkiska statens fond "Turkey Wealth Fund" och avslutat ägandet.

Källor

Teleoperatörer
Turkiska företag