kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
La Jument de Michao

La Jument de Michao (franska: Michaos sto) är folkvisa och an-dro från Haute-Bretagne, Bretagne i Frankrike. Den har spelats in av bland annat Tri Yann 1976 på albumet La Découverte ou l'Ignorance, av Gérard Jaffrès 2003 på albumet Viens dans ma maison samt av Nolwenn Leroy 2010 på albumet Bretonne som även innehåller andra traditionella sånger från Bretagne.

Referenser

Bretonska sånger
Tri martolod

Tri martolod (bretonska: Tre sjömän) är en bretonsk folkvisa som blev allmänt känd när Alan Stivell tolkade den på en konsert 1972 som sedan gavs ut som liveskiva under namnet A l'Olympia samma år. Sången är gavotte från Lannilis i Finistère och är en kärleksvisa om tre sjömän. Den har flera varianter, som till exempel Kichennig ar vilin (bretonska: Bredvid kvarnen).

Tolkningar
Sången finns i flera bretonska sångböcker, bland annat i Sonioù Pobl från 1968 och Kanomp Uhel. När Alan Stivell var femton år gammal och studerade bretonsk kultur hittade han sången och arrangerade den för keltisk harpa som han gav ut på skivan A l’Olympia 1972. Samma år spelade Tri Yann in sången på Tri Yann an Naoned  med ett annat arrangemang, som släpptes samma år. 1993 gav Stivell ut låten i en något rockigare tappning på sin skiva Again. 1998 gav rappgruppen Manau ut låten La Tribu de Dana som blev mycket populär över hela Frankrike. Refrängen på låten var inspirerad av Stivells arrangemang på Tri martolod, men Manau påstod att de ändrat så mycket i låten att det inte längre var fråga om plagiat. Tri martolod inspirerade även bandet Eluveitie att göra sången Inis Mona som gavs ut på deras skiva Sania 2008. 2010 gav även Nolwenn Leroy ut Stivells arrangemang på låten på sin skiva Bretonne.

Referenser

Bretonska sånger
Wilhelm von Thoma

Wilhelm Josef Ritter von Thoma, född 11 september 1891 i Dachau, Bayern, Kejsardömet Tyskland, död 30 april 1948 i Dachau, Bayern, Tyskland, var en tysk officer som tjänstgjorde i första världskriget, spanska inbördeskriget och andra världskriget. Från 1941 till 1942 förde han befälet över 20. Panzer-Division under Operation Barbarossa. 1942 befordrades von Thoma till General der Panzertruppe.

Referenser

Webbkällor 
 

Generaler i Nazityskland
Tyska officerare
Män
Födda 1891
Avlidna 1948
Personer från Dachau
Spanska inbördeskriget
Mottagare av Riddarkorset
Harestads socken

Harestads socken i Bohuslän ingick i Inlands Södre härad, ingår sedan 1971 i Kungälvs kommun och motsvarar från 2016 Harestads distrikt.

Socknens areal är 20,87 kvadratkilometer varav 19,95 land. År 2000 fanns här 951 invånare. Småorterna Flateby, Hammar och Kornhall, Nereby och Sjöhed och Toreby samt den tidigare småorten Kyrkeby med sockenkyrkan Harestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Harestads socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Harestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Harestads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hermansby landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Harestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Södre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Södra kompaniet och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Vid en brand i Torsby prästgård 1760 förstördes pastoratets arkiv och därmed kyrkböcker för släktforskning.

Geografi och natur
Harestads socken ligger sydväst om Kungälv norr om Nordre älv och dess mynning i Kattegatt. Socknen består av dalgångsbygd vid älven samt norr därom av småkuperad terräng.

I socknen finns två naturreservat som båda ingår i EU-nätverket Natura 2000. Göta och Nordre älvs dalgångar delas med Ytterby socken i Kungälvs kommun samt Säve och Rödbo socknar i Göteborgs kommun medan Nordre älvs estuarium delas med Torslanda socken i Göteborgs kommun och Öckerö socken i Öckerö kommun.

I Östra Röd fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Drygt 35 boplatser och tre hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen, skålgropsförekomster och ett tiotal hällristningar. Från järnåldern finns några små gravfält och en fornborg.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 553 1810 till 895 1870 varefter den minskade till 466 1960 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 834 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1388 Harondastaf och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Efterleden innehåller stav och är flertydig. Möjligen avses en brant terrängformation eller ett rest (kult)märke. Förleden innehåller ett namn på den halvö socknen är belägen på, Harund, 'den bergiga'.

Se även
 Harestads församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Harestads socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Kungälvs kommun
Socknar i Inlands Södre härad
Lycke socken

Lycke socken i Bohuslän ingick i Inlands Södre härad, ingår sedan 1971 i Kungälvs kommun och motsvarar från 2016 Lycke distrikt.

Socknens areal är 36,64 kvadratkilometer varav 36,52 land. År 2000 fanns här 1 311 invånare. Tätorten Tjuvkil, småorterna Bremnäs, Kulperöd och Kroken samt sockenkyrkan Lycke kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lycke socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lycke församling och för de borgerliga frågorna bildades Lycke landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hermansby landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Lycke, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Södre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Södra kompaniet och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Vid en brand i Torsby prästgård 1760 förstördes pastoratets arkiv och därmed kyrkböcker för släktforskning.

Geografi och natur
Lycke socken ligger väster om Kungälv vid Västerhavet och omfattar förutom fastland även en skärgård och öarna kring Marstrand som Kråkerön, Instön och Älgön. Socknen består av dalgångsbygd mellan mindre och kala bergshöjder.

I socknen finns tre naturreservat. Klåverön och Älgön ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Tofta är ett kommunalt naturreservat. Dessutom finns naturvårdsområdet Nordön.

En sätesgård var Tofta herrgård

I Tjuvkilshuvud fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns flera gravrösen varva några långrösen. Från järnåldern finns ett par gravfält och en fornborg.

Befolkningsutveckling
Befolkningen minskade från 1 011 till 893 mellan 1810 och 1820. Mellan 1830 och 1880 höll sig folkmängden någorlunda konstant strax över 1 000 personer med toppnoteringen 1 084 1850. Därefter sjönk befolkningen till 461 1960 varpå den vände uppåt igen till 1 064 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1354 Lykkia och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller lycka, 'inhägnat markstycke'.

Se även
 Lycke församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Lycke socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Kungälvs kommun
Socknar i Inlands Södre härad
Torsby socken

För området i Värmland, se Torsby kommun.

Torsby socken i Bohuslän ingick i Inlands Södre härad, ingår sedan 1971 i Kungälvs kommun och motsvarar från 2016 Torsby distrikt.

Socknens areal var den 1 januari 1952 51,94 kvadratkilometer varav 51,26 land. År 2000 fanns här 2 666 invånare. Tätorten Kärna och småorterna Brunnefjäll, Dotorp, Hallbjörtorp, Kovikshamn, Lefstad, Sundhammar och Tofta samt Vråkärr och Höga ligger i socknen. Sockenkyrka är Torsby kyrka.

Administrativ historik
Torsby socken har medeltida ursprung.

Den 1 januari 1951 (enligt beslut den 10 februari 1950) överfördes från Torsby socken till Ytterby socken ett till fastigheterna Ugglehed 1:2 och 1:3 hörande obebott område, omfattande 0,01 km² land.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torsby församling och för de borgerliga frågorna bildades Torsby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hermansby landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Torsby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Södre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Södra kompaniet och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Vid en brand i Torsby prästgård 1760 förstördes pastoratets arkiv och därmed kyrkböcker för släktforskning.

Geografi och natur
Torsby socken ligger väster om Kungälv vid Västerhavet och omfattar förutom fastland även en mindre skärgård, med Fjällsholmen som största ö. Socknen består av dalgångsbygd mellan mindre och kala bergshöjder.

Bräcke by ligger i socknen.

Socknens båda naturreservat Hållsungamyren och Kärna bokskog är kommunala.

Fornlämningar
Cirka 60 boplatser, en dös och två hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns flera gravrösen, skålgropsförekomster och ett par hällristningar. Från järnåldern finns sju gravfält och en fornborg.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 720 1810 till 2 592 1860 varefter den minskade till 1 152 1960 då den var som minst under 1900-talet. Därefter ökade folkmängden på nytt till 2 496 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1377 Thoresby och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Namnet innehåller mansnamnet Tore och by, 'by; gård'.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Thorsby socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Kungälvs kommun
Socknar i Inlands Södre härad
Harestads landskommun

Harestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Harestads socken i Inlands Södre härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hermansby landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kungälvs kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Lycke landskommun

Lycke landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Lycke socken i Inlands Södre härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hermansby landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kungälvs kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Torsby landskommun, Bohuslän

Torsby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Torsby socken i Inlands Södre härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hermansby landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kungälvs kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Solberga socken, Bohuslän

Solberga socken i Bohuslän ingick i Inlands Nordre härad, ingår sedan 1971 i Kungälvs kommun och motsvarar från 2016 Solberga distrikt.

Socknens areal är 58,42 kvadratkilometer varav 58,01 land. År 2000 fanns här 3 661 invånare. Tätorter i socknen är Kode samt södra delen av Aröd och Timmervik. Här ligger även småorterna Ingetorp och Tolleröd, Rörtången, Skåra, Åsebyberg och Mellefred, Ödsmåls mosse samt Solberga med sockenkyrkan Solberga kyrka.

Administrativ historik
Solberga socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Solberga församling och för de borgerliga frågorna bildades Solberga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kode landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Kungälvs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Solberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Nordre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Livkompaniet och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Solberga socken ligger nordväst om Kungälv med Hakefjorden i väster och omfattar också skärgård med öar som Lövön och Brattön. Socknen består av odlingsbygd vid fjorden och klippiga öar med höjder som vid Blåkullen på Brattön når 133 meter över havet.

Socknens båda naturreservat, Brattön och Ödsmåls kile, ingår i EU-nätverket Natura 2000.

Fornlämningar
Flera boplatser och tre hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns flera gravrösen, skålgropsförekomster och några hällristningar. Från järnåldern finns ett 20 gravfält och fyra fornborgar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 714 1810 till 2 642 1860 varefter den sjönk till 1 449 1960 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 3 382 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1320 Solbergha och kommer från byn med samma namn, med betydelsen 'det solbelysta berget' syftande på en höjd, tidigare tingsplats.

Se även
 Solberga församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Solberga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Kungälvs kommun
Socknar i Inlands Nordre härad
Hålta landskommun

Hålta landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Hålta socken i Inlands Nordre härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kode landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kungälvs kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Kareby landskommun

Kareby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Kareby socken i Inlands Södre härad i Bohuslän.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Romelanda landskommun som 1971 uppgick i Kungälvs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Kareby landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kungälvs kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Porsche 911 Carrera RSR

Porsche 911 Carrera RSR är en sportvagn, tillverkad av den tyska biltillverkaren Porsche mellan 1973 och 1975.

Bakgrund
FIA hade startat ett europamästerskap för GT-bilar . För sina privata kunder byggde Porsche en homologeringsversion av 911:an, kallad Carrera RS.

Utveckling

RSR 2.8
Till säsongen  stod tävlingsbilen Carrera RSR klar, avsedd för grupp 4-tävlingar. Den skiljde sig utvändigt från produktionsbilen genom sina breda hjul på Fuchsfälgar och oljekylaren under främre stötfångaren. För att spara vikt var många av de yttre karosspanelerna gjorda i glasfiberarmerad plast och rutglasen var utbytta mot plexiglas. Motorn var något större och hade dubbeltändning. Torsionsstavarna hade ersatts av fjäder/dämpar-enheter av racingtyp och bromsarna kom från 917-modellen. Trots att bilen mötte betydligt större bilar, som Ferrari Daytona och De Tomaso Pantera, var det oftast 911:ans legendariska tillförlitlighet som fällde avgörandet till slut.

RSR 3.0
 fick bilen en större motor på tre liter. Dessutom monterades ännu bredare hjul.

RSR Turbo
Genom tävlingarna med 917-modellen i nordamerikanska Can-Am hade Porsche skaffat erfarenheter av turboladdning. Fabriken byggde fyra RSR-bilar med turbomotor och tävlade med dessa i prototypklassen under 1974, som ett test av den kommande 935:an. Med en volymkoefficient på 1,4 för överladdade motorer minskades slagvolymen till 2,1 liter för att passa i trelitersklassen. Hela bakpartiet byggdes om med en hjälpram för att bära upp motorn och hjulupphängningen med dess breda hjul och karossen fick en enorm spoilervinge.

Tekniska data

Tävlingsresultat

RSR-modellen dominerade GT-EM helt under perioden  till . I Nordamerika vann Peter Gregg IMSA GT Championship tre år i rad och Trans-Am Series två år i rad under samma period.

Bilen vann även två tävlingar i sportvagns-VM säsongen 1973. Peter Gregg och Hurley Haywood vann Daytona 24-timmars, medan Herbert Müller och Gijs van Lennep tog hem segern i det sista Targa Florio-loppet som kördes med VM-status.

Tillverkning

Källor
Porsche Chronicle, 1995.

Noter

Externa länkar

Porsche Club Sverige 
qv500.com 
ultimatecarpage.com 

911 Carrera RSR
Historiska tävlingsbilar
Racersportvagnar
Henrik Jansson (organist)

Henrik Daniel Johannes Jansson, född 20 mars 1916 i Göteborg, död där 19 november 2000 (i Örgryte församling), var en svensk organist.

Jansson studerade vid Stockholms musikkonservatorium 1939–1942. Han var organist i Sollefteå församling, Sala och från 1959 i Slottsstadens församling i Malmö, samt domkyrkoorganist i Göteborgs domkyrka 1968–1979. Jansson var musikskribent i Malmötidningen Arbetet 1961–1967. Han är begravd på Sankt Ansgars griftegård i Borås.

Priser och utmärkelser
1975 – Ledamot nr 797 av Kungliga Musikaliska Akademien 
1985 – Medaljen för tonkonstens främjande
Göteborgs stads guldmedalj

Bibliografi

Referenser 

Svenska domkyrkoorganister
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Svenska organister under 1900-talet
Musiker från Göteborg
Födda 1916
Avlidna 2000
Män
Brunnsbo församling

Brunnsbo församling var en församling i Göteborgs stift  i Göteborgs kommun. Församlingen uppgick 2010 i Backa församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1995 genom en utbrytning ur Backa församling och ingick i pastoratet Backa, Bäckebol och Brunnsbo. Församlingen återuppgick 2010 i Backa församling.

Kyrkor 
Brunnsbokyrkan

Se även
Brunnsbo

Källor

Fotnoter

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Historiska församlingar i Göteborg
Bäckebols församling

Bäckebols församling var en församling i Göteborgs stift  i Göteborgs kommun. Församlingen uppgick 2010 i Backa församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1995 genom en utbrytning ur Backa församling och ingick i pastoratet Backa, Bäckebol och Brunnsbo. Församlingen återuppgick 2010 i Backa församling.

Kyrkor 
Bäckebols kyrksal

Se även
Brunnsbo

Källor

Fotnoter

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Historiska församlingar i Göteborg
Björlanda landskommun

Björlanda landskommun var tidigare en kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
I Björlanda socken i Västra Hisings härad inrättades, när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, denna landskommun. Vid 1952 års kommunreform uppgick den i storkommunen Torslanda landskommun, som upphörde med utgången av år 1966 då den inkorporerades i Göteborgs stad som 1971 ombildades till Göteborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Björlanda landskommun 1946

Källor

Hisingen
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Göteborgs kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Torslanda socken

Torslanda socken i Bohuslän ingick i Västra Hisings härad, uppgick 1967 i Göteborgs stad och området ingår sedan 1971 i Göteborgs kommun (stadsdelen Torslanda) och motsvarar från 2016 Torslanda distrikt. 

Socknens areal är 23,07 kvadratkilometer varav 22,84 land. År 2000 fanns här 12 921 invånare.  Tätorterna Hjuvik, Andalen och Tumlehed samt tätorten Torslanda  med sockenkyrkan Torslanda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Torslanda socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torslanda församling och för de borgerliga frågorna bildades Torslanda landskommun. Landskommunen utökades 1952, uppgick 1967 i Göteborgs stad som 1971 ombildades till Göteborgs kommun. Församlingen uppgick 2010 i Torslanda-Björlanda församling. Området är numera en del av stadsdelen i Göteborg med namnet Torslanda. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Torslanda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västra Hisings härad. De indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Torslanda socken ligger väster om Göteborg på sydvästra Hisingen med viss skärgård. Socknen är en småkuperad bergsterräng med odlingsbygd i sänkor.

I socknen finns två naturreservat. Nordre älvs estuarium som delas med Björlanda socken i Göteborgs kommun, Harestads socken i Kungälvs kommun och Öckerö socken i Öckerö kommun ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Sillvik är ett kommunalt naturreservat.

Fornlämningar
Omkring 170 fornlämningar är kända, av vilka cirka 100 är boplatser från stenåldern. I Tumlehed finns hällmålningar där fyra skepp, en hjort och fyra fiskar avbildas; dessa kan sannolikt också dateras till stenåldern. Ett flertal gravrösen på bergen är från bronsåldern, och från järnåldern finns spridda gravar och två fornborgar.

Befolkningsutveckling
1810 uppgick befolkningen till 655 och 658 1820. Därefter minskade den till 594 1840 och ökade till 700 1880. Till 1910 minskade folkmängden på nytt till 551 för att sedan öka till 10 762 1990. Den stora expansionen ägde rum efter 1960 då folkmängden fortfarande var så låg som 787 invånare.

Namnet
Namnet skrevs 1388 Thorlandum och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller gudanamnet Tor och land.

Se även
 Torslanda församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Thorslanda socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Björlanda-Torslanda hembygdsförening

Indelningar i Göteborgs kommun
Socknar i Västra Hisings härad