kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rasmus Törnblom

Stig Rasmus Dag Törnblom, född 22 januari 1990 i Bromma församling, Stockholms län, är en svensk politiker och doktorand i historia vid Lunds Universitet. Han är för närvarande vice kommunstyrelseordförande i Lund. Från den 22 november 2014 till den 29 oktober 2016 var han Moderata ungdomsförbundets förbundsordförande.

Politisk karriär 
Törnblom blev medlem i Moderata ungdomsförbundet år 2005. Törnblom var riksordförande för Moderat skolungdom (MSU), en del av Moderata ungdomsförbundet 2009-2010. Som riksordförande satt han i MUF:s förbundsstyrelse.  

Törnblom arbetade tidigare som politisk sekreterare för Moderaterna i Järfälla kommun och har studerat ekonomi och historia vid Stockholms universitet.

Törnblom skrev i januari 2013 i Svenska Dagbladet att det är självklart att vara både moderat och feminist. I samband med tillträdandet till posten som förbundsordförande förespråkade han "en generös asylpolitik". Törnblom kritiserade i november 2015 Moderaternas förslag att införa gränskontroller för inresande till Sverige. Bland annat skrev han följande i Expressen:"Rent humant går det att ifrågasätta vad det är som egentligen föreslås. Många experter ifrågasätter om det är förenligt med att värna asylrätten. Att en sådan fråga ens uppstår och inte med kraft besvaras när förslaget presenteras är provocerande."I januari 2016 uppmanade Törnblom i Dagens Industri Alliansen att fälla den rödgröna minoritetsregeringen. Moderata ungdomsförbundets andra vice ordförande Bodil Sidén avgick i protest, med argumentet att en sådan strategi skulle kräva att Sverigedemokraterna stödde Alliansen i riksdagen. Törnblom svarade att han och Sidén är överens om att inte samarbeta med Sverigedemokraterna, men att han vill byta ut den rödgröna regeringen snabbare. I en intervju för SVT Nyheter angav Törnblom att Alliansen skulle kunna regera genom att Sverigedemokraterna i vissa fall röstar på deras förslag, men att stödet också skulle kunna komma från Socialdemokraterna eller Miljöpartiet.

I februari 2017 startade Törnblom tillsammans med kommunikatören Elvira Hellsten "Valvinnarverkstan" som under valrörelsen 2018 hade som syftet att genom kommunikation hjälpa moderata lokalavdelningar att vinna val på kommunal såväl som regional nivå.

Under perioden 2019-2022 var Törnblom ordförande för utbildningsnämnden i Lunds kommun. 

I valet 2022 bildade Moderaterna i Lund styre tillsammans med Socialdemokraterna med stöd av Kristdemokraterna, styret är det första blocköverskridande styret i Lunds historia. Törnblom blev då vice kommunstyrelseordförande i Lund efter Socialdemokraten Anders Almgren som blev kommunstyrelsens ordförande.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Svenska moderater
Födda 1990
Levande personer
Män
Personer från Stockholm
Förbundsordförande för Moderata ungdomsförbundet
CV Det Bästa Med Cornelis Vreeswijk

CV - Det bästa med Cornelis Vreeswijk är ett samlingsalbum med Cornelis Vreeswijk utgivet 2007.

Låtlista

Skiva 1
 "Brev från kolonien"
 "Mördar-Anders"
 "Lasse liten blues"
 "Balladen om herr Fredrik Åkare och den söta fröken Cecilia Lind"
 "Ångbåtsblues"
 "Somliga går med trasiga skor"
 "Personliga Person"
 "En fattig trubadur"
 "Mjällvisa från Altea"
 "Til mutter på tuppen"
 "Nancy"
 "Staffan var en stalledräng"
 "Desertören"
 "Jenny Jansson"
 "Vaggvisa för Bim, Cornelis och alla andra människor på jorden"
 "En vacker visa till Linnéa"
 "Alice snaps"
 "Bakvända visan 1973"
 "Till Linnéa via Leonard Cohen"

Skiva 2
 "Jag och Bosse Lidén"
 "Polaren Pär hos det sociala"
 "Po rom pom Po'n"
 "Getinghonung Provencale"
 "Balladen om båtsman Charlie Donovan"
 "Till Bacchus på Bellmans vis"
 "Visa vid Nybroviken"
 "Marcuses skog"
 "Tre Remmare"
 "Märk hur vår skugga"
 "Balladen om hurusom Don Quijote gick på en blåsning"
 "Nalle Puhs getinhonung"
 "Åh, va’ jag var lycklig i natt"
 "Ballad om en gammal knarkare"
 "Fredrik Åkares morgonpsalm"

Skiva 3
 "Turistens klagan"
 "Från en vän i viken"
 "De fattiga riddarnas ballad"
 "Felicia – adjö"
 "Ballad om olika segelytor"
 "Rörande min harpa"
 "Felicia pratar..."
 "En halv böj blues"
 "Vildhallon"
 "Balladen om den nya äktenskapslagen"
 "Till Svenska Akademin"
 "På en näverdosa"
 "En resa"
 "I mina kvarter"
 "Sommarkort (En stund på jorden)"

Musikalbum 2007
Gloria (ljusfenomen)

För andra betydelser av "gloria", se gloria.
Gloria är ett ljusfenomen där en gloria uppträder runt huvudet på betraktarens skugga mot dimma eller ett näraliggande moln. Fenomenet uppstår som en kombination av diffraktion, reflexion och refraktion  varvid ljuset studsar tillbaka mot betraktaren. Dimman eller molnet måste bestå av vattendroppar med samma diameter.  Glorior uppstår huvudsakligen när man befinner sig på högre höjd i bergstrakter men kan också observeras från flygplan. I ovanliga fall kan även gloria framträda mot dagg.

Gloria förekommer ofta samtidigt med brockenspöke. Ett närliggande fenomen är krans.

Se även 
 Halo

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Meteorologi
Optiska fenomen
Base excision repair

Base excision repair (BER) är en reparationsmekanism inom cellen som reparerar skadat DNA.

DNA är normalt uppbyggt i en dubbelsträngad spiral, en helix, där de två strängarna hålls samman av komplementära kvävebaser. När DNA:t i cellen kopieras i en process kallad DNA-replikation kan det ibland bli fel, och två DNA-baser som inte är komplementära matchas ihop. Detta kallas för ett basparnings-fel, och Base excision repair är en mekanism för att hitta och reparera sådana fel. 

Att reparera ett basparnings-fel kräver ett antal separata steg. När basparnings-felet uppstår kan det inledningsvis kännas igen av enzymet DNA-glykosylas som också i sådana fall kan avlägsna den felaktigt påbyggda kvävebasen. Den felplacerade kvävebasen avlägsnas genom att bindningen mellan kvävebas och DNA:ts sockerdel, den så kallade glykosidbindningen, bryts av enzymet och det uppkommer en så kallad AP-site. En AP-site är ett område i DNA som borde ha, men som saknar någon sorts kvävebas. Denna tomma site kan i sin tur kännas igen av ett annat enzym, närmare bestämt AP-endonukleas, vars funktion är att klippa av DNA-strängen i närheten av AP-siten. Den avklippta delen, en sockerfosfat, bortforslas i sin tur av enzymet deoxyribosfosfodiesteras. Genom avlägsnandet av den felaktiga basen, och bortklippandet av sockerfosfat-delen har nu alla förutsättningar skapats för att det DNA-byggande enzymet DNA-polymeras β ska kunna bygga på nya korrekta baser. När byggandet är klart så lagas avslutningsvis brottet i DNA-strängen orsakat av AP-endonukleaset av enzymet DNA-ligas.

Se även 
Nucleotide excision repair

Molekylärbiologi
DNA-reparation
Östergötlands runinskrifter SvK43L1;174

Östergötlands runinskrifter SvK43L1;174 (tidigare signum: Ög SKL1;174) är en lockhäll till en Eskilstunakista, som jämte ett antal andra gravhälls- och byggnadslämningar förvaras i magasinsbyggnaden vid Vreta klosters kyrka. Materialet är kalksten. Det bevarade fragmentet utgör av storleken att döma drygt hälften av den kompletta hällen. Det ligger också idag som lockstycke på en i princip komplett Eskilstunakista, men tycks inte ha bildat ett gemensamt stycke med den andra lockdelen (Se bild). De inre ytorna är dekorerade med sirliga ornament och längs kanten löper en bård med runor. Stungna i-runor finns i inskriften som sannolikt är från 1000-talet. Ristaren har inte använt den brukliga bistavslutningen på n- och a-runorna, med följd att n-runan ser ut som a-runan brukar se ut och vice versa, vilket avspeglar sig i translittereringen nedan.

Translitterering
I translittererad form blir gravhällens runinskrift som följer:

... ...etu : kiar... ...umbl : eftR : oln : botn : sia : koþ...

Normalisering och översättning
Samnordisk runtextdatabas normaliserar runtexten till:

... [l]étu ger[a k]uml eptir Óla, bónda sinn góð[an]

vilket i översättning blir "... läto göra kumlet (minnesmärket) efter Ole, sin gode make." Bónda brukar alltså betyda make. Därför är det en märklighet med den här inskriften, vilket påpekas i Sveriges kyrkor, att dess predikatsverb har fått böjningsformen letu, ty den formen förutsätter ett pluralt subjekt.

Noter

Östergötlands runinskrifter
Nucleotide excision repair

Nucleotid excision repair (NER) är en reparationsmekanism för skador på baser i cellulärt DNA. Denna reparationsmekanism finns både hos eukaryoter och prokaryoter och funktionen kan variera något mellan olika organismer. Till skillnad från single patch base excision repair som bara klipper ut och ersätter en bas från DNA-strängen och long patch base exicision repair som byter ut upp till 10, så byts under NER upp till runt 30 baser ut. NER-maskineriet aktiveras exempelvis vid förekomst av tymindimerer orsakade av UV-strålning, kemisk modifiering av baser såsom addition av en molekyl (till exempel en substans ur gruppen polycykliska aromatiska kolväten). I människor ger defekter i olika proteiner som är involverade i NER sjukdomen xeroderma pigmentosum som varierar i allvarlighet beroende på vilket protein som är defekt.

Funktion
NER-reparation ser lika ut hos de komplementära DNA-strängarna men sker med högre frekvens i den transkriberade strängen. Detta beror på att det finns två olika vägar att aktivera NER, Transcription coupled repair (TCR), som initieras då RNA-polymeras II, känner igen en skada och Global genome repair (GGR) som aktiveras av skador som inte sitter i aktiva gener. Det som beskrivs nedan är funktionen av NER i däggdjur. 

I icke-transkriberat DNA detekteras DNA-skadan av enzymet XPC och/eller DDB ( som består av DDB 1 och 2: p127 och p48 (XPE)) som aktiverar NER. XPC kommer bara binda till skadan och aktivera NER om både strängen med den skadade basen och den motstående strängen uppvisar en förändring i strukturen. Ett av de första stegen i NER efter aktivering är rekryteringen av komplexet TFIIH som består av ett tiotal proteiner bland andra helikaserna XPD och XPB, dessa separerar DNA-strängarna så att resten av reparationen kan ta plats. Efter att DNA öppnats klyver två endonukleaser, XPF och XPG på var sin sida om, och, ett antal nukleotider från skadan. Totalt avlägsnas mellan 20 och 34 nukleotider varpå något av DNA-polymeraserna delta, epsilon eller kappa syntetiserar en ny bit DNA tillsammans med det essentiella proteinet PCNA (proliferating cell nuclear antigen) och den borttagna delen DNA med den skadade basen ersätts. När detta är slutfört kommer DNA ligeras av DNA-ligas 1 och strängen är nu intakt igen. 

Om en skada i finns kvar när transkriptionsmaskineriet kommer så kan NER också aktiveras men istället för att XPC eller XPE känner av skadan så består signalen till reparationskomplexet av att RNA-polymeras II fastnar och därmed signalerar.

Se även
Base excision repair

Källor

Molekylärbiologi
DNA-reparation
Mismatch repair

Mismatch repair (MMR) är en mekanism för reparation av felaktigheter i DNA-kedjor som nyligen kopierats genom replikation, processen då DNA-kedjan kopieras vid celldelningen i eukaryota celler. DNA-kedjor består bland annat av kvävebaser som två och två bildar "bryggor" mellan DNA:ts båda strängar. Dessa kvävebaser är komplementära, och måste paras ihop korrekt vid replikationen för att få en stabil DNA-struktur. Skulle felaktig basparning uppstå kan detta bero på felaktig korrekturläsning och får till följd att den nya strängen inte parar ihop sig optimalt med originalsträngen.

Vid reparation av detta fel deltar ett flertal enzym:

MutS känner igen den felaktiga basen, varvid den bildar ett komplex med enzymen MutH och MutL.
MutH är ett endonukleas (en grupp enzym med möjlighet att klyva DNA) som sedan klyver den nytillverkade strängen.
MutL fäster i sin tur vid strängen för att sedan - tillsammans med MutS, exonukleas (en grupp enzymer som klyver DNA baspar för baspar) och helikas (en grupp enzym som öppnar upp mellan DNA:ts båda strängar) - transportera bort det avklippta partiet med den skadade basen.
DNA-polymeras 1 bygger sedan på med nya, förhoppningsvis korrekta, baser och DNA-ligas (en grupp enzymer som binder samman mindre molekyler med större) fogar slutligen ihop DNA-strängen.

Molekylärbiologi
DNA-reparation
Onsdagsbröllopet

Onsdagsbröllopet kallas den vigsel som den svenska prinsessan Anna Vasa arrangerade mellan Johan Gyllenstierna och Sigrid Brahe på Stegeborgs slott i mars 1595. Vigseln blev en av tidens största skandaler och löstes vid Söderköpings riksdag.

Bakgrund 
Efter att ha vistats tre år hos sin bror Sigismund i Polen, återvände Anna Vasa till Sverige för att bli den nya härskarinnan på det slott där hon var född; Stegeborg. En av hennes hovdamer var Sigrid Brahe. Sigrid var kär i Johan Gyllenstierna, men hennes föräldrar hade bestämt att hon skulle gifta sig med ädlingen Erik Bielke. Det gick rykten om att Bielke bar på "den onda sjukdomen", syfilis, men det förnekades bestämt från hans släkt, varpå Sigrid inte såg något annat råd än att gå med på förlovningen. Dock greps hon snart av tvivel.

Bröllopet 
Sigrid anförtrodde sig åt prinsessan Anna på Stegeborg som tog saken i egna händer, trotsade de högadliga ätterna Brahe och Bielke och kallade en onsdag i mars 1595 sina undersåtar att bevittna en bröllopsakt mellan Johan Gyllenstierna och Sigrid Brahe i slottskyrkan.

Efterspel 
Ätten Bielke hade i och med vigseln förolämpats och krävde att prelaten skulle näpsas och Johan Gyllenstierna dömas till döden. Hertig Karl, som minst sagt irriterats av prinsessans egna beslutsfattande, ingrep när det förbereddes en duell mellan Erik Bielke och Johan Gyllenstierna. Kulmen och avgörandet skedde på Söderköpings riksdag, där skandalen upptogs till protokollet. Både Anna och paret mottog häftiga protester, och Anna bad förgäves hertig Karl att beskydda paret mot familjen Bielke. Anna kunde framgångsrikt uppträda som medlare mellan familjerna och domen för paret blev ett års husarrest på sitt gods och två tusen riksdaler i böter: ett tusen åt de fattiga och ett tusen åt Bielkes familj. 

Efter slaget vid Stångebro 1598 valde prinsessan Anna att fly till sin bror Sigismund i Polen.

En visa har uppkommit om händelsen; "Herr Johan, han ligger vid sin unga frus sida; Herr Erik får gå utanföre och qvida."

Källor 
 Berättelser ur svenska historien, Projekt Runeberg
 Om Stegeborg, wadbring.com

1595
Sverige under vasatiden
Tantallon slott

Tantallon slott är en fortifikation från 1300-talet, placerad ungefär fem kilometer sydöst om North Berwick, i East Lothian, Skottland.

Borg- och slottsruiner i Skottland
Icke-homolog sammanfogning

Icke-homolog sammanfogning (non-homologous end-joining, NHEJ) är den vanligaste reparationsmekanismen för DNA vid dubbelsträngsbrott, när båda DNA-strängarna i en DNA-molekyl har gått av.  Till skillnad från den alternativa mekanismen homolog rekombination kräver inte NHEJ tillgång till en oskadad kopia av DNA-strängarna, utan kan direkt sammanfoga en avbruten DNA-molekyl.  Icke-homolog rekombination används av i stort sett alla levande varelser för att reparera sitt DNA.

Vid dubbelsträngsbrott bryts de två strängarna (3'- respektive 5'-riktning) oftast på lite olika ställen, varvid överhäng skapas. Detta gör det möjligt att söka mikrohomologi - det vill säga mindre basparning i en del av överhänget, som kan användas för att korrekt häfta ihop strängarna igen. 

Själva hophäftningen av DNA sker genom att proteinet KU fäster i vardera DNA-änden, efter att enzymet helikas har separerat de två strängarna en snutt, och drar ihop dem. DNA-proteinkinas (DNA-PK) binder in och fosforylerar nukleaset artemis varvid det börjar arbeta och trimmar de avbrutna DNA-ändarna så att man får "rena" snittytor som går att foga ihop. DNA-PK och artemis lossnar från DNA-molekylen när de har gjort sitt. Enzymet DNA-ligas IV fogar sedan ihop ändarna och slutligen lossnar KU-proteinet.

Källor

Molekylärbiologi
DNA-reparation
Bibliotek 24

Bibliotek24 var ett projekt som delvis finansierades av Statens Kulturråd och som drevs av 13 länsbibliotek i Sverige (april 2009). Projektet som startades 2006 avslutades den 31 december 2009. I den sökportal som byggdes skulle biblioteksresurser samlas och göras lättillgängliga. Användaren skulle kunna söka i flera olika sorters källor samtidigt (artiklar, bibliotekskataloger, databaser, e-böcker m.m.), få fulltextmaterial omedelbart oberoende av vilka resurser som fanns på det lokala biblioteket eller vilken tid på dygnet det var. Ambitionen var att bli Sveriges digitala bibliotek. Söktjänsten lanserades på Bok- och biblioteksmässan i september 2009.

Sökportalen Bibliotek24 hölls öppen till 2013 men lades sedan ned, som skäl angavs att alla folkbibliotek då var välkomna i Libris samt att flera regioner hade egna gemensamma kataloglösningar som innebar ett minskat behov av samsökningstjänster.

Referenser

Externa länkar
Sondera

Bibliotek i Sverige
Informationssystem
De flygande björnarna

De flygande björnarna (kroatiska: Leteći medvjedići) är en animerad tecknad TV-serie, producerad av Zagreb film och CinéGroupe. Det var en kroatisk/kanadensisk serie som sändes för första gången 1991.

Denna tecknade serie hjälpte barnen att förstå hur viktigt det är att vara rädd om naturen och djuren, genom effekter som bland annat skogsbränder och ekosystemets viktiga roll.

Handling
Serien fokuserar på en kull med flygande björnar, och tillsammans med sina olika djurkompisar motarbetar de olika faror som finns i den magiska skogen. Oftast blir de störda av två vesslor, Skulk och Sammy. Oftast får Skulk och Sammy hjälp av ormen Slink, de försöker hela tiden med olika dårskap, men stoppas alltid av de flygande björnarna. De små flygande björnarna får oftast råd av den äldre flygande björnen Platon, som blivit för gammal för att kunna flyga, och deras vän, ugglan Ozzy.

Svenska röster

Lena Ericsson som Tina och Lotus
Dick Eriksson som Ollie
Johan Hedenberg som Skulk
Steve Kratz som Basil och Sammy
Per Sandborgh som Jocke, Ozzy och Slink
Johan Wahlström som Platon
Maria Weisby som Jasmine, Arianne och Grizelda

Externa länkar

Kroatiska animerade TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1991
TV-serieavslutningar 1992
Kanadensiska animerade TV-serier från 1990-talet
Flintgods

Flintgods är en variant av keramik, utvecklad ur stengods.

Historisk bakgrund
Engelska keramiker i norra Staffordshire, som tillverkade stengods kom under 1720-talet att börja blanda bränd flinta och en ljusare lera i sina alster för att få godset vitare. Vid mitten av 1700-talet gjordes experiment med att sänka bränntemperaturen i samband med att man glaserade godset med blyglasyr, och man fick då fram en lättare osintrad massa - flintgodset.
Av stor betydelse för den stora spridningen var också tekniken att trycka dekorer på godset som utvecklades ungefär samtidigt. 1751 tog Irländaren John Brooks patent på en metod för överföringstryck. 1753 använde han den i Battersea i London på dosor och annan småkonst i emalj. Gravören Robert Hancock som var hans medarbetare var den förste som tillämpade tekniken på porslin 1756.

Sammansättning 
Exempel för sammansättningar av fajans är 
1. 24 % kaolin, 28% lera, 16% fältspat och 32% kvarts. 
2. 31 % kaolin, 24% lera, 34% fältspat och 11% kvarts.

Egenskaper 
Värmeledningsförmåga 1,5-1,8 W/m·K
Värmekapacitet  850 Ws/kg·K
Värmeutvidgning  3-7 um/m·K
Elasticitetsmodul 5000-8000 kg/mm2
Tryckhållfasthet 25-55 kg/mm2
Draghållfasthet 2-5 kg/mm2
Volymvikt 2,3-2,5 kg/dm3

Användning
Tryckdekorerat flintgods slog igenom på bred front i Europa och ersätte nästan helt den äldre fajansen runt sekelskiftet 1800. Flintgods kom att förbli det vanligaste godset för porslintallrikar under hela 1800-talet och under större delen av 1900-talet.
Under andra hälften av 1800-talet börjar det allt billigare fältspatsporslinet konkurrera med flintgodset. Från 1950-talet tar också benporslinet över allt mer som det vanligare vardagsporslinet.

I Sverige började flintgods tillverkas vid Mariebergs porslinsfabrik omkring 1770, vid Rörstrand några år senare. Sitt definitiva genombrott fick det i samband med att Gustavsbergs porslinsfabrik anlades på 1820-talet. Det kallades då ofta "ordinärt porslin" eller "finfajans". Ofta används även benämningen "flintporslin" trots att materialet i egentlig mening inte är porslin. Ett viktigt användningsområde är sanitetsporslin.

Noter 

Keramik
James Ross

James Ross, född 12 juli 1762 i York County, Pennsylvania, död 27 november 1847 i Allegheny County, Pennsylvania, var en amerikansk politiker (federalist).

Ross undervisade i latin vid ett college i Pennsylvania som senare blev en del av Washington & Jefferson College. Han inledde 1784 sin karriär som advokat i Washington, Pennsylvania. Han representerade delstaten Pennsylvania i USA:s senat 1794-1803.

USA:s president George Washington gav Ross i uppdrag att förhandla med rebellerna efter att Whiskeyupproret hade brutit ut.

Senator Albert Gallatin avsattes 1794 efter federalisternas protest gällande hans behörighet att tillträda sitt ämbete. Gallatin hade inte varit amerikansk medborgare i nio år innan han hade blivit invald i senaten. Pennsylvanias lagstiftande församling valde sedan Ross till Gallatins efterträdare. Han efterträddes 1803 som senator av Samuel Maclay.

Ross förlorade guvernörsvalen i Pennsylvania 1799, 1802 och 1808.

Ross County i Ohio har fått sitt namn efter James Ross. Hans grav finns på Allegheny Cemetery i Pittsburgh.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av USA:s senat från Pennsylvania
Amerikanska federalister
Amerikanska politiker under 1700-talet
Amerikanska politiker under 1800-talet
Gravsatta på Allegheny Cemetery
Personer från York County, Pennsylvania
Födda 1762
Avlidna 1847
Män
En kungens man

En kungens man är en sång skriven av Björn Afzelius 1974. Sången gavs emellertid "bort" till Monica Törnell som gjorde en inspelning för Sveriges Radio 1975 . Den gavs även ut på hennes album Jag är som jag är... (1978).

På Björn Afzelius skivor är den bland annat utgiven på liveskivorna Danska nätter (1982) och Afzelius, Bygren, Råstam (1992). Sången är även inspelad och framförd av en mängd andra artister genom åren.

Den handlar om hur en riddare försöker våldta en kvinna vid namn Maria. Maria dödar honom, fängslas och stenas till döds, medan minnet av riddaren blir hyllat. Sången har ett starkt socialistiskt budskap, då den påstår att överklassen (riddaren) alltid blir hågkommen och hyllad, vad den än gör medan det oskyldiga folket (Maria och "vi som ser hur allt går till") blir förtryckta eller dödade.

Referenser

Låtar av Björn Afzelius
Sånger 1974
Svenskspråkiga sånger
William Bingham

William Bingham, född 8 mars 1752 i Philadelphia, Pennsylvania, död 7 februari 1804 i Bath, England, var en amerikansk politiker (federalist). Han representerade delstaten Pennsylvania i USA:s senat 1795-1801.

Bingham utexaminerades 1768 från College of Philadelphia (numera University of Pennsylvania). Han var en betydande handelsman och jordägare. Han skapade redan tidigt en enorm förmögenhet. Han var 1781 med om att grunda Bank of North America. Han var ledamot av kontinentala kongressen 1786-1788.

Bingham efterträdde 1795 Robert Morris som senator för Pennsylvania. Han tjänstgjorde som senatens tillförordnade talman, president pro tempore of the United States Senate, 16 februari - 3 mars 1797. Han kandiderade inte till omval efter en mandatperiod i senaten.

Externa länkar
Biographical Directory of the United States Congress
University of Pennsylvania Archives
Political Graveyard

Födda 1752
Avlidna 1804
Ledamöter av kontinentalkongressen
Ledamöter av USA:s senat från Pennsylvania
Män