kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Akvatint

Akvatint eller akvatintlavyr är en grafisk teknik som bygger på principen djuptryck. I likhet med etsningstekniken utnyttjar akvatint syra.

Akvatint skapas från en kopparplåt som pudrats med ett harts- eller asfaltpulverlager. Plåten hettas därefter upp så att kornen smälter fast och får sedan kallna. Etsningen sker genom att motivet målas på med en pensel doppad i syra vilket ger mjuka valörer.

Metoden uppfanns av fransmannen Jean-Baptiste Le Prince år 1768. Benämningen används också om en i vatten upplöst laveringsfärg av bister (brun), sepia (gråbrun färg)eller tusch.

Även Jean-François Janinet och Per Floding har menats oberoende av Le Prince utvecklat tekniken. Le Prince tryckte sina akvatinter i svart.

Se även 
 Falsk akvatint
 Tryckteknik

Källor

Grafisk teknik
Långnäs, Hofors kommun

Långnäs är en ort i Torsåkers distrikt (Torsåkers socken) i Hofors kommun belägen norr om sjön Stor-Gösken. SCB har sedan 1990 för bebyggelsen i orten och dess grannby Nyäng avgränsat och namnsatt småorten  Långnäs och Tjärnäs, där Tjärnäs är en by någon kilometer öster om denna småort.

I Långnäs låg anrikningsverket till Nyängs och Vingesbackes gruvor. Mellan Långnäs och Råbacka finns det en gammal järnmalmsgruva, Stillagruvan med Stollgången, en stoll som är öppen för turister varje sommar. 

I Långnäs ligger även en golfbana, år 2005 utsedd till en av Sveriges 10 vackraste golfbanor av tidningen Svensk Golf. Banan är belägen längs sjön Stor-Gösken och arrenderas av Hofors Golfklubb.

Befolkningsutveckling

Referenser 

Orter i Hofors kommun
Småorter i Sverige
Fiat 600

Fiat 600 (italienska: Fiat Seicento) är en personbil, tillverkad av den italienska biltillverkaren Fiat mellan 1955 och 1969. Fiat 600 blev mycket populär i Italien och licenstillverkades bland annat i Spanien som Seat 600, i Västtyskland som Neckar Jagst av NSU-Fiat och i Jugoslavien som Zastava 750.

Fiat 600 
Fiat 600 introducerades på Internationella bilsalongen i Genève 1955. Det var den första bilen från Fiat med svansmotor, en vattenkyld fyra. Mekaniken var avancerad för den tiden, med individuell hjulupphängning runt om och självbärande kaross med självmordsdörrar. 

År 1960 kom den uppdaterade 600 D, med större motor. År 1964 fick bilen framhängda dörrar.

Fiat 600 Multipla 
Året efter sedanen kom minibussen 600 Multipla, en föregångare till dagens MPV-bilar. Förarplatsen hade flyttats fram i fronten på bilen, så att föraren satt ovanpå framaxeln. Den främre hjulupphängningen hämtades från den större 1100-modellen. Multiplan såldes med en (fyrsitsig) eller två (sexsitsig) sätesrader bakom framstolarna. Det fanns även en taxi-version och en skåpbil.

Multiplan ersattes av 850 Familiare 1965.

Motorer

Tillverkning 
Totalt tillverkades 2 695 197 Fiat 600 av alla versioner i Italien.

Bilder

Se även 
 Fiat Multipla

Källor 
Fred Steininger, Fiat Personenwagen, 1994.

Noter

Externa länkar 

Svenska Fiatklubben
Svensk 600-hemsida

600
Bakhjulsdrivna fordon
HMS Tapper (81)

HMS Tapper (81) var en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. Hon utrangerades 2011 från Försvarsmakten och såldes till en köpare i Oskarshamn där hon numera står på Liljeholmskajen. HMS Tapper är hittills den enda bevakningsbåt av Tapper-klassen som utrangerats. Alla övriga 11 båtar i klassen kommer att renoveras och livstidsförlängas och sex st kommer att byggas om till spaningsbåtar för ubåtsjakt inomskärs.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1993
Fartyg byggda i Sverige
HMS Djärv (82)

HMS Djärv (82) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. Hon levererades till Gotlands kustartilleriregemente (KA 3) år 1993. Hon tillhör numera Fjärde sjöstridsflottiljen och är baserad i Berga.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1993
Fartyg byggda i Sverige
HMS Dristig (83)

HMS Dristig (83) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass.

Refegrenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1994
Fartyg byggda i Sverige
HMS Händig (84)

HMS Händig (84) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. HMS Händig var tidigare placerad på Sjöinfokompani Härnösand under Sjöinformationsbataljonen som tillhörde Marinbas Ost (MBO). 

Sjöinfokampani Härnösand avvecklades 31 december 2008. HMS Händig är numera baserad vid Berga örlogsbas och tillhör 4. sjöstridsflottiljen.

Referenser

Externa länkar
Marinbasen på försvarsmaktens hemsida
4. Sjöstridsflottiljen på försvarsmaktens hemsida

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1994
Fartyg byggda i Sverige
Dalgränsen

Dalgränsen är en by i Hofors kommun.

Här finns bland annat företaget Dalgränsens Mekaniska AB.

Riksväg 68 samt järnvägslinjen Godsstråket genom Bergslagen går igenom byn.

Orter i Hofors kommun
HMS Trygg (85)

HMS Trygg (85) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1994
Fartyg byggda i Sverige
HMS Modig (86)

HMS Modig (86) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. HMS Modig avvecklades vid Karlskrona Örlogsbas den 26 augusti 2014. 2016 återinfördes HMS Modig i aktiv tjänst tillhörandes 41.korvettdivisionen på Fjärde sjöstridsflottiljen. 

Under 2017 utrustades fartyget med hydrofonbojar för passiv ubåtsjakt vilket utgör fartygets huvudsakliga sensor och uppgift. Stora likheter i systemprinciperna finns med tidigare utrangerade Hydrofonbojfartyg av Ejdern-klass.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1995
Fartyg byggda i Sverige
HMS Rapp (88)

HMS Rapp (88) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. Hon har nu som första fartyg genomgått en fullständig renovering och halvtidsmodernisering hos Swede Ship Marine, varvid hon fått ny hydrofon från norska Kongsberg, ny radar från amerikanska Northrop Grumman, ny ROV från SAAB SeaEye, ny luftkonditionering samt nya huvudmaskiner från MTU på 2 x 895 KW. Brygghuset har även förlängts bakåt. De övriga fyra bevakningsbåtarna batch 2 kommer att genomgå samma renovering och modernisering, medan de sex båtarna i batch 1 kommer att genomgå en något begränsad renovering och konverteras till spaningsbåtar med hydrofonbojkapacitet.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1996
Fartyg byggda i Sverige
HMS Stolt (89)

HMS Stolt (89) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1997
Fartyg byggda i Sverige
HMS Ärlig (90)

HMS Ärlig (90) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. Hon levererades till Gotlands kustartilleriregemente (KA 3) år 1998.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1998
Fartyg byggda i Sverige
HMS Munter (91)

HMS Munter (91) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. Hon tillhör i dagsläget 17. amfibiebevakningsbåtkompaniet som är baserat i Göteborg. 

HMS Munter och hennes fyra systerfartyg på 173. amfibiebevakningsbåtplutonen används fortfarande huvudsakligen som en inomskärs ubåtsjaktplattform vilket fartygen var avsedda för när de byggdes. Med sin Sonar 199 har man tämligen god förmåga att upptäcka undervattensmål inomskärs och med sina sjunkbomber har man god förmåga att bekämpa dem.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1998
Fartyg byggda i Sverige
HMS Orädd (92)

HMS Orädd (92) är en bevakningsbåt i svenska marinen av Tapper-klass. I juni 2019 levererades bevakningsbåten till Försvarsmakten, det efter att den byggts om till Bevakningsbåt typ 88. Båten moderniseras, tillsammans med fyra andra bevakningsbåtar i samma serie, av SwedeShip Marine AB vilka kommer att leverera samtliga båtar till och med 2020. Den huvudsakliga uppgiften för bevakningsbåten är ubåtsjakt och sjötrafikkontroll för Amfibieregementet/17. bevakningsbåtskompaniet i Göteborg.

Referenser

Tapper-klass
Svenska bevakningsbåtar
Fartyg sjösatta 1999
Fartyg byggda i Sverige
Bainbridge Colby

Bainbridge Colby, född den 22 december 1869 i Saint Louis, Missouri, USA, död den 11 april 1950 i Bemus Point, New York, var amerikansk demokratisk politiker och advokat.

Han studerade vid Williams College och Columbia Law School. Han inledde sin karriär som advokat i New York 1892. Han var ledamot av underhuset i delstaten New Yorks lagstiftande församling New York State Assembly 1901–1902. Colby var 1912 en ivrig tillskyndare av Roosvelts presidentkandidatur. 1916 var han en av instiftarna av Progressive party och en av dess ledande män till 1916, då partiet sammanslogs med det republikanska. Colby ledde den minoritet, som motverkat detta beslut, och valde i stället att stödja demokraterna, och uppträdde samma år som anhängare av Woodrow Wilsons omval. Colby representerade USA i de allierade staternas konferens i Paris samma år. Vid brytningen mellan Robert Lansing och Wilson 1920 utsågs han till Lansings efterträdare som utrikesminister. Han var partner i Wilsons advokatbyrå 1921–1923 och han fortsatte som advokat till slutet av sin karriär.

Han var justitieministerns specialmedarbetare 1917.

Colby tjänstgjorde som USA:s utrikesminister under president Woodrow Wilson 1920–1921. Till skillnad från företrädaren Robert Lansing stödde han presidentens politik fullt ut, när Wilson led av bieffekter av slaganfall. Colby var en förespråkare av Nationernas förbund. Han ville inte erkänna det nya kommunistiska styret i Ryssland, en politik som USA följde till 1933.

Referenser 

Födda 1869
Avlidna 1950
USA:s utrikesministrar
Amerikanska advokater
Män
Alumner från Williams College
Alumner från Columbia Law School
Laduviken

Laduviken är en sjö inom stadsdelen Norra Djurgården i Stockholm. Den är en del av Kungliga Nationalstadsparken.

Beskrivning

Sjön var tidigare en del av en havsvik i direkt förbindelse med Lilla Värtan. Genom landhöjningen har denna kontakt brutits, liksom med Uggleviken och Lillsjön. Idag är den enda förbindelsen ett utloppsdike som sträcker sig förbi Lillsjön österut till Husarviken. På en djurgårdskarta från 1649 kallas området intill sjön för Ladubacken. Här fanns en byggnad, Hööladan, som troligen gav viken sitt namn.

Sjön ligger idag endast 0,5 meter över havsytan och saknar större tillrinningsflöden, dock leds avrinningsvatten från E18 och universitetsområdet till sjön efter slam- och oljeavskiljning. Bräckt vatten från Saltsjön kan tränga upp via utloppsdiket till Husarviken. Sjön är idag ca 700 meter lång och ca 150–200 meter bred, ytan är på 5,3 hektar och maxdjup på 3,2 meter. Mot väst ansluter sig ett stort våtmarksområde. Runt sjön finns trevliga promenadstigar med grillplats. Söder om sjön ligger Fiskartorpets friluftsgård.

Trots en minskning av fosfor- och kvävehalterna sedan mitten av 70-talet är vattnet fortfarande näringsrikt. Siktdjupet har under samma period ökat och är idag ca 2 meter. Målsättningen för Laduviken är att förbättra villkoren för fågellivet och att gynna fisket.

Söder om Laduviken finns rester efter Norra Djurgårdens stridsvagnsspärr, en försvarslinje från andra världskriget. Laduviken är sedan 1994 del av den Kungliga nationalstadsparken.

Bilder

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:
 Abborre
 Gärs
 Gädda
 Mört
 Ruda

Delavrinningsområde 
Laduviken ingår i delavrinningsområde (658401-162935) som SMHI kallar för Rinner mot Lilla Värtan. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 90 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Stockholms kommun
 Laduviksbron
 Norra Djurgårdens stridsvagnsspärr, som sträcker sig söder om Laduviken.

Källor 

 
 Stockholms stad om Laduviken.

Externa länkar 
 
 
 
 Film från våtmarkerna i västra Laduviken vintertid
 Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Laduviken – Stockholms Miljöbarometer

Insjöar i Åkerström-Norrströms kustområde
Insjöar i Uppland
Insjöar i Stockholms kommun
Före detta vikar i Sverige
Norra Djurgården
Sjöisar som har använts för avgörande bandymatcher
Lappkärret

Lappkärret är en sjö på Norra Djurgården inom Östermalms stadsdelsområde i Stockholm.

Beskrivning
Lappkärret begränsas mot norr av skogsområdet Stora Warg-Jakten och mot söder av Stora skuggans koloniområde. Sjön, som tidigare var ett kärr, blev till av misstag på 1960-talet, när en grundvattenåder punkterades i samband med byggarbeten för Lappkärrsbergets studentbostäder.

Lappkärret är numera en liten, vassrik, grund sjö med en yta av ca 8000 m² och största djup av ca 1,1 m. Vattenutbytet säkerställs huvudsakligen genom grundvattentillförsel. Tillrinningsområdet, som är på cirka 17 hektar, utgörs till största delen av skog och gräsytor. Lappkärret är värdefullt främst som fågelsjö. Fågellivet var rikast i mitten av 70-talet, då fanns bland annat en skrattmåskoloni samt svarthakedopping och gräsand.

Se även 
 Spegeldammen
 Husarviken
 Lappkärrsberget

Källor
 Om Lappkärret på Stockholm Vatten

Externa länkar

 Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Lappkärret – Stockholms Miljöbarometer

Insjöar i Uppland
Insjöar i Stockholms kommun
Norra Djurgården
Hotell Savoy

Hotell Savoy är ett hotell i Malmö, ägt av Elite Hotels. Hotellet ligger vid korsningen av Norra Vallgatan och Hamngatan, mittemot Malmö centralstation norr om kanalen, och har 109 rum. På andra sidan Hamngatan ligger Skånepalatset.

Historia
På platsen fanns sedan medeltiden en gästgivargård. 1862 byggdes ett hotell av entreprenören J. G. Åberg på platsen som fick namnet "Hotell Svea". Det öppnade 7 maj 1862. 1868 bjöd Åberg ut sitt hotell till försäljning. Köpare kom inte förrän 1869 genom Johan Friedrich Horn (1844-1901), kommen från Danmark. Han drev hotellet under samma namn ett antal år. 1884 byggde han till en våning och renoverade hotellet, Det blev nyinvigt nu under namnet "Hotell Horn" i mars 1885. Även byggdes det senare till ett annex till höger om hotellet. Horn avled i Köpenhamn i december 1901 och hotellet stängdes tillsvidare i februari 1902. Namnet Savoy fick hotellet 1902 under ny ledning, då uppkallat efter Hotel Savoy i London. Inför Baltiska utställningen 1914 byggdes delen mot Hamngatan med festvåning, matsal och nya hotellrum. Arkitekt var Frans Ekelund.

Hotell Savoy har jämte Hotell Mollberg i Helsingborg gett upphov till två blandningar av Zoégas kaffe: Skånerost (fd Horns Blandning) respektive Mollbergs blandning. 

Hotellet är känt för att Sten Broman och Fritiof Nilsson Piraten hade stambord i restaurangen. Piraten har även givit en känd och vällustig skildring av ett smörgåsbord på dåvarande Hotell Horn i romanen Bock i örtagård.

Lenin intog smörgåsbord på Savoy då han besökte Malmö den 12 april 1917, varefter han fortsatte med nattåg till Stockholm.
 
Restaurangen drevs av Petri Pumpa fram till 2003.

Källor
Norra Vallgatan 64, Malmö från idstories.se

Noter

Externa länkar
Elite Hotel Savoy, Malmö – webbplats
Hotell Savoy – historia

Hotell i Malmö
Företag bildade 1862
Husarviken

Husarviken är en smal havsvik på Norra Djurgården i Stockholm. Namnet härrör från en by Husarnæ (omnämnd 1288). Namnet skall därför uttalas med betoning på första stavelsen och har ingen anknytning till husar (kavallerist). Husarviken utgör idag en gräns mellan Kungliga nationalstadsparken. och Norra Djurgårdsstaden.

Historik

På 1800-talets början var Husarviken fortfarande en riktig vik från Östersjön och Lilla Värtan, men i slutet av 1800-talet gjorde industrialiseringen sitt intåg och Husarviken skottades delvis igen för att skapa mark för ett nytt gasverk på vikens södra strand. Så blev av viken ett smalt, förorenat vattendrag.

Viken är ca 800 meter lång, den innersta delen består av sankmark, stränderna är vassbevuxna. Tidigare var även Uggleviken och Laduviken havsvikar förbundna med Husarviken. Numera finns bara ett smalt utflöde från Uggleviken som går under Ugglebacksbron till Husarviken. På norra sidan av Husarviken, Fisksjöäng, ligger sedan 1994 i den norra delen Kungliga nationalstadsparken.

Fisksjöängsladan
Den enda byggnaden vid Husarvikens norra strand är Fisksjöängsladan. Den tillhörde ursprungligen Ropstens jägareboställe och flyttades förmodligen till sin nuvarande plats på 1800-talets mitt (varje stock är uppmärkt). Ladan är uppbyggd av stående stolpverk som sedan kläddes på utsidan med enkla grova bräder. Taket är ett brutet sadeltak. I ladan förvarades stödfoder för Kungliga Djurgårdens hjortar. Fisksjöängsladan är renoverad och hyrs ut till Kajakspecialisten.

Husarviken idag
På grund av den industriella aktiviteten i området kring gasverket är bottnen förorenad av bland annat kvicksilver och arsenik.

Ett stort bostadsområde började under 2011 uppföras etappvis längs Husarvikens södra strand, på gasverkets gamla område. Den första etappen, söder om vikens spets, stod inflyttningsklar 2013 och 2019 hade nästan hela den södra stranden bebyggts. Genom projektet Norra Djurgårdsstaden kommer ca 5 000 bostäder att byggas fram till år 2025.

En bro för gång- och cykeltrafik öppnades 2019 vid vikens mynning i Lilla Värtan. Bron är öppningsbar vilket gör det möjligt att fortsätta använda bryggplatserna innanför bron för segelbåtar.

Bilder

Se även 
 Husarviksbron
 Lista över insjöar i Stockholms kommun

Källor 

 
 Historiska kartor och bilder om Husarviken

Externa länkar 
 
 
 Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Husarviken – Stockholms Miljöbarometer

Vikar i Sverige
Norra Djurgården
Vi, Hofors kommun

Vi, (lokalt används även, med gammalstavning, Wij), är en by utanför Torsåker i Hofors kommun. Från 2015 avgränsar SCB här en småort.

Referenser

Orter i Hofors kommun
Småorter i Sverige
Klippa ut, kopiera, klistra in

Klippa ut, kopiera, klistra in (på engelska: cut and paste eller copy and paste) är en funktion hos datorer som gör att användaren kan klippa ut eller kopiera till exempel ett textstycke eller en bild från en källa och sedan klistra in det till ett mål. Funktionaliteten togs fram av Larry Tesler när han arbetade med grafiskt användargränsnitt på forskningsinstitutet Xerox PARC.

Detta nås oftast från "Redigera"-menyn (på engelska "Edit") eller via menyn som aktiveras av den högra musknappen. Därtill kan kortkommandon användas för att komma åt funktionerna. Texten (eller de andra objekten) måste först markeras, vanligen genom att musmarkören dras över den med vänstra musknappen nedtryckt.

X Window System 
I X Window System ("X"), till exempel i Unix eller Linux, är det traditionella sättet att kopiera objekt (ofta text) att markera objekten med pekdonet (t.ex. musen) och därefter – utan att explicit spara det som skall kopieras – klicka med mellersta musknappen där man vill lägga in det markerade. Med denna metod används tangentbordet eller menyer inte alls.

I vissa program (t.ex. xterm) kan man markera text också genom att dubbel- eller multipelklicka på orden eller använda också höger musknapp, beroende på hur lång fras man vill ha med.

Många program för X känner också till metoden med menyer eller kortkommandon à la Windows. Text sparad eller struken med Ctrl+X eller Ctrl+C klistras in med en annan mekanism än text som endast markerats.

Kortkommandon 
I de flesta grafiska användargränssnitt nås funktionerna genom att använda systemets tangent för kortkommandon (⌘ på Macintosh, ctrl på Windows och de flesta andra system) tillsammans med tre tangenter som ligger grupperade i nedre vänstra delen av tangentbordet. Inför utklipp och kopiering markerar användaren texten i fråga med datamusen, och vidare följande:
Ctrl+X, ⌘+X – klippa ut
Ctrl+C, ⌘+C – kopiera
Ctrl+V, ⌘+V – klistra in

Format 
När användaren klipper ut eller kopierar lagras data, och kan lagras på en eller flera format samtidigt (beroende på programmet). I vissa program, till exempel Microsoft Office, finns det ett menyval "klistra in special" med manuellt val vilket de för ögonblicket befintliga formaten som önskas. Exempel på format:
 ren text (oformaterad text)
 formaterad text
 HTML-formaterad text
 bild

I X sparas de markerade objekten inte. Programmet i vilket objekt markeras lägger dessa på minnet med sina egna mekanismer och berättar för X-servern att det kontrollerar en markering ("primary selection" eller i vissa fall "clipboard"). Om ett annat program ber om objektet förhandlar programmen om vilket format som skall användas, varefter det första programmet tillhandahåller objektet i avtalat format. På grund av denna mekanism belastas inte servern av markeringar som aldrig används, men det markerade objektet kan nås bara så länge programmet ännu kör.

Källor 

Människa-datorinteraktion
Vietnam 1969

Vietnam 1969, svensk kortfilm från 2003. Regisserad av Ola Paulakoski och skriven av Jesper Pingo Lindström. Filmen ingår i kortfilmsserien The Werewolf Cult Chronicles. Filmades under en treårsperiod i Karlstad och var delvis finansierad av Film i Värmland.

Utspelas under Vietnamkriget, då amerikanska styrkor möter en varulv.

UR-programmet Älska film från 2006 visade klipp från filmen, samtidigt som man följde med bakom inspelningen till en ny film och intervjuade regissören Ola Paulakoski.

Svenska skräckfilmer
Svenska kortfilmer
Varulvsfilmer
Vietnamkriget på film
Ninja Gaiden

Ninja Gaiden, i Europa Shadow Warriors, är ett spel från 1988, utvecklat och publicerat av Tecmo. Spelaren styr ninjan Ryu Hayabusa på hans väg till och genom USA för att hämnas sin faders död, och senare också för att förhindra världens undergång. Spelet är ett sidscrollande actionspel med plattforms-bas, vilket innebär att spelaren kan styra karaktären både åt sidorna och uppåt.

Spelsätt 
Spelaren styr Ryu Hayabusa genom sex banor, så kallade Akter, som i sin tur är uppdelade i nivåer. Karaktärens liv görs synligt genom en livsmätare, som sjunker med en enhet för varje gång som Ryu blir träffad av en fiendes attacker. Ett liv är förbrukat när livsmätaren når ner till noll, när den erhållna tiden för att klara nivån tar slut, eller när spelaren ramlar ner ur den synliga delen av nivån. När en akt är avklarad möter spelaren den aktens boss. Bossen är mycket starkare och mer motstående mot Ryus attacker, och kräver mycket mer arbete och skicklighet att ta sig förbi än sina underhuggare spelaren mött tidigare under aktens nivåer.

Spelstilen är uppdelad i rörelser i olika riktningar, höger, vänster och uppåt.

Mottagande 
Angry Video Game Nerd recenserade spelet i ett avsnitt som han inte kunde klara ut och tog hjälp av en ninja.

Externa länkar 

Datorspel 1988
NES-spel
Ninjaspel
Sydamerika i fiktion
USA i fiktion
Virtual Console-spel
Byggare Bob

Byggare Bob (Bob the Builder på engelska) är en figur i det brittiska animerade barnprogrammet med samma namn. Han är en byggare och hjälper folk tillsammans med sina vänner (varav några är antropomorfiska byggmaskiner). DVD från SF Studios.

Programmet Byggare Bob sänds på SVT:s Barnkanalen.

Persongalleri

Huvudpersoner 
 Byggare Bob, huvudperson
 Vilma, Byggare Bobs hustru
 Bonden Picklin
 Plugg, Picklins busiga fågelskrämma

Andra personer 
 Fru Perstorp
 Fröken Potts
 Inspektör Broman

Maskiner

Byggare Bobs maskinteam 
 Skopis, gul grävlastare
 Bandis, röd bulldozer
 Menta, orange cementblandare
 Kranis, blå kranbil
 Rulle, grön ångvält
 Fyris, blå fyrhjuling
 Benny, rosa grävare
 Lyftis, lila gaffeltruck
 Skrap, blå bulldozer
 Skotis, gul snöskoter
 Lastis, röd lastbil
 Conta, ljusgrön containerlastbil

Andra maskiner 
 Grålle, en grågrön traktor (tillhör Bonden Picklin)

Djur 
 Sjabbis (en hund), även kallad Snuffy i en del avsnitt (tillhör Bonden Picklin)
 Maja, en katt (tillhör Byggare Bob)
 Sparv (en fågel)

Avsnitt 
 Avsnitt, Skiva, Nr

Filmer 
 Riddarna klarar allt
 Byggare Bob: Ute i snön
 Byggare Bob i Vilda Västern
 Byggare Bob: Julfilmen
 Byggare Bob/Ute på jobb - Vägar och broar
 Byggare Bob/Ute på jobb - Hus och lekplatser
 Byggare Bob/De tre musketruckarna
 Byggare Bob/Ute på jobb - Skyskrapor

Externa länkar 
 
 
 
 

Brittiska animerade TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1998
Brittiska animerade TV-serier från 2000-talet
Brittiska animerade TV-serier från 2010-talet
TV-serier från HiT Entertainment
TV-serier från BBC Television
TV-serier från Mackinnon & Saunders