Västerländsk adel

I västvärlden växte den adel som associeras med lagstadgade ärftliga privilegier och skyldigheter fram under tidig medeltid. Detta innebar fördelar av ekonomisk, politisk, geografisk och social art i samhällets översta skikt. Privilegierna kunde vara belöningar erbjudna av kungamakten eller köpta. Det var i krigstid vanligt med omedelbar dubbning vid så kallad tapperhet i strid, och ofrälse män kunde därigenom adlas. Kyrkan hade ett betydande inflytande över adeln då biskopar och adelsmän ofta hade gemensamma föräldrar och bakgrund i samhället.

Historia
Ett slags adelskap kan spåras hos många folk ända från egyptier och indier till perser och greker, men för europeisk del är främst romarriket dess förebild. Man kan med säkerhet fastställa en västeuropeisk form av riddarväsende så långt tillbaka som till 400-talet före Kristus.  

Militära insatser var den ursprungliga anledningen till att kungarna adlade sina dugligaste militärer. Adelns dominerande betydelse i stort gällde framför allt under medeltiden, och hängde samman med det krigsväsende som rådde under denna tid. Dess viktigaste komponent till lands var det tungt bepansrade kavalleriet. Detta var emellertid mycket dyrbart att sätta upp och underhålla, så i en tid där staten ännu saknade samlade ekonomiska tillgångar, var det även förmögna medborgare som ställde sig till förfogande, och även de blev på så vis adlade.

Under 1600-talet blev det alltmer vanligt att stater med ekonomiska problem sålde adelstitlar, så kallad ämbetstitel. För köparna var detta en investering då adeln hade ensamrätt på många yrken inom militären och byråkratin. Det förekom även att framstående vetenskapsmän, upptäcktsresande och handelsmän adlades. Adelstiteln som ärvdes kallas svärdsadel.

Adelns plikter, yrkesutövning och samhällsfunktion
Besittning av större egendom ansågs i det feodala samhället medföra ansvar och förpliktelser, och det skänkte dessutom status. Särskilt officersyrket medförde historiskt en företrädesställning för adelskapet, men också läkaryrket, biskopsyrket och domaryrket. I realiteten var det adeln som styrde samhället i det feodala samhället, något som av många ansågs djupt orättvist eftersom de ofta ärvde makten utan att behöva åstadkomma något själva. Denna känsla av orättvisa kulminerade i Europa under franska revolutionen.

Militär verksamhet har för adeln varit en dominerande syssla i de flesta europeiska länder under rådande krig. Det adliga inslaget i officerskårerna inom många europeiska länders arméer var betydande ännu långt in på 1900-talet. Fram till första världskrigets utbrott 1914 fanns i vissa monarkier militära rangförband med officersrekrytering uteslutande från adliga familjer.

Den västerländska adelns kultur
En adelsman skulle inte enbart vara en duglig militär, han skulle vara ett föredömligt exempel i de intellektuella kretsarna. Stora krav ställdes på adelsmannens läshuvud och insikt i de fria konsterna. Man skulle gärna ha kunskaper i latin och några av de större europeiska språken. Man förväntades vara insatt i allmän juridik, musik, matematik och astronomi. Även kunskaper i klassisk historia värderades högt. Ungdomen kunde skickas iväg för att besöka de platser som omnämndes i historieböckerna, så kallad grand tour eller peregrination. En adelsman skulle även kunna tala offentligt och formulera sig i skrift.

Titlar och heraldik 
Ett adelskap innebär titlar och heraldiska vapensköldar med släktens vapen gestaltat.

Noblesse oblige

Adliga personer ansågs ha ett större moraliskt ansvar än resten av befolkningen. Den franska termen noblesse oblige betyder adelskap förpliktigar.

Västerländsk adel idag 
Nyadling sker fortfarande i Belgien, Luxemburg, Nederländerna, Spanien och Storbritannien. I Sverige försvann monarkens möjlighet att adla år 1975 då ny grundlag antogs.

Se även
Adeln i Afghanistan
Adeln i Belgien
Adeln i Bahrain
Adeln i Danmark
Adeln i Egypten
Adeln i England
Adeln i Estland
Adeln i Filippinerna
Adel i Finland
Adeln i Frankrike
Adeln i Grekland
Adeln i Holland
Adeln i Indien
Adeln i Italien
Adeln i Iran
Adeln i Japan
Adeln i Jordanien
Adeln i Kina
Adeln i Korea
Lista över adelssläkter i Kroatien
Adeln i Lettland
Adeln i Marocko
Adeln i Monaco
Adeln i Mongoliet
Adeln i Norge
Adeln i Pakistan
Adeln i Polen
Adeln i Portugal
Adeln i Persien
Adeln i Rumänien
Adel i Ryssland
Adeln i Ungern
Adeln i Saudiarabien
Adel i Skottland
Adeln i Sri Lanka
Adeln i Spanien
Adel i Sverige
Adeln i Thailand
Adeln i Tyskland
Adeln i Turkiet
Adeln i Österrike
Adlig
Adelskalender
Adel
Baltisk adel
Man av Börd
Feodalsamhälle
Adelsätter
Stånd
Pärsvärdighet

Källor
 Nordisk familjebok (1916), Uggleupplagan 23. Retzius-Ryssland
 Svenska heraldiska föreningen
 De Europeiska stormakterna - Historia 123, Wendell, Joakim, senast besökt 17 augusti 2018

Noter

Externa länkar
Adliga och kungliga titlar på olika språk

Adel