kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hjalmar Berg

Jakob Hjalmar Berg, född 27 april 1859 och död 3 augusti 1953, var en pedagog, son till pedagogen Anders Berg och bror till Fridtjuv Berg.

Berg var lärare vid Finspångs folkskola 1878-81, vid Stockholms folkskolor 1881–1914, och var slöjdinspektor där 1897-1914. Han var även sakkunnig hos Läroverks- och Folkskoleöverstyrelserna angående undervisning i manlig slöjd 1914–1917, extra ledamot av Skolöverstyrelsen 1917–1918, undervisningsråd 1919–1926, föreståndare för Svenska skolmuseet från 1908. Berg vara även anordnare av svenska skolutställningar vid utställningarna i Paris 1900, S:t Louis 1904, Malmö 1914 med flera platser. Han var verksam för omläggningen av teckningsundervisningen i mera praktiskt riktning, och hans läroböcker i naturkunnighet för folkskolan fick stor spridning och utgavs i en mängd upplagor.

Referenser

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Svenska lärare under 1900-talet
Födda 1859
Avlidna 1953
Män
Albert Sleeper

Albert Edson Sleeper, född 31 december 1862 i Bradford, Vermont, död 13 maj 1934 i Lexington, Michigan, var en amerikansk republikansk politiker. Han var guvernör i delstaten Michigan 1917–1921.

Sleeper flyttade 1884 till Michigan och var verksam inom handeln samt bank- och fastighetsbranscherna. År 1901 gifte han sig med Mary C. Moore.

Sleeper var delstatens finansminister (Michigan State Treasurer) 1909–1913. Han besegrade demokraten Edwin F. Sweet i guvernörsvalet 1918 med omval två år senare mot John W. Bailey. Sleeper efterträddes 1 januari 1921 som guvernör av Alex Groesbeck.

Anglikanen Sleeper gravsattes på Lexington Municipal Cemetery i Lexington.

Externa länkar
Biografi på National Governors Associations hemsidor
Political Graveyard

Guvernörer i Michigan
Personer från Orange County, Vermont
Födda 1862
Avlidna 1934
Män
Anna av Österrike (olika betydelser)

Anna av Österrike eller Anna av Habsburg kan syfta på bland andra:
 Anna av Österrike (1432–1462), hertiginna av Luxemburg och lantgrevinna av Thüringen, dotter till den tysk-romerske kungen Albrekt II
 Anna av Österrike (1528–1590), hertiginna av Bayern, dotter till kejsar Ferdinand I
 Anna av Österrike (1549–1580), drottning av Spanien, dotter till kejsar Maximilian II
 Anna av Österrike (1573–1598), drottning av Sverige och Polen-Litauen, dotter till ärkehertig Karl II
 Anna av Österrike (1585–1618), tysk-romersk kejsarinna, dotter till ärkehertig Ferdinand II
 Anna av Österrike (1601–1666), drottning av Frankrike, dotter till kung Filip III

Se även 

 Maria Anna av Österrike
Hypsilophodon

Hypsilophodon (Hypsilophus-tand) tillhörde ornithopoderna och levde i början av krita i Spanien och England. Den blev upp till 2,4 meter lång och åt växter. Namnet betyder tand med hög ås. Första skelettet hittades i England 1869. Trots att denna lilla växtätare levde tidigt på kritaperioden så liknade den äldre dinosaurier. När Hypsilophodon levde hade de flesta växtätare tre eller fyra fingrar men Hypsilophodon hade fem fingrar. Nästan alla växtätare hade en näbb men Hypsilophodon hade tänder, den kunde ha upp till 30 stycken. Den var en snabb dinosaurie som rörde sig på sina bakben.

Källor 
 Barnens stora bok om dinosaurier 
 Stora boken om dinosaurier och andra förhistoriska varelser

Externa länkar
FPDM : Hypsilophodon foxii
DinoWight - Hypsilophodon, an Isle of Wight Hypsilophodontid

Dinosaurier från kritaperioden
Dinosaurier från Europa
Hypsilophodontider
Ornithopoda
Vator

Vator OY var ett finländskt företag som tillverkade båtar. Företaget grundades 1938 av Frans Hällström och Gustaf Johnsson i Jollas, Helsingfors. Namnet Vator är en förkortning av orden varv och motor. Företaget gick i konkurs efter en domstolstvist med Brunswick år 2008. I Sverige är Vator mest kända för sina kanariegula fritidsbåtar, som var en vanlig syn i skärgården på 1970- och 1980-talen.

Historik
Endast ett år efter att företaget grundats, år 1939, blev Vators ägare inkallade i andra världskriget. Efter kriget blev de hemkallade och fortsatte med verksamheten, dock blev de återinkallade under fortsättningskriget. När de blivit hemkallade för andra gången, hade verksamheten varit stillastående för länge, vilket gjort situationen ohållbar. Släkterna Nemes och Jaari tog därför över varvet år 1944. Efter detta tillverkade företaget stora serier arbetsbåtar, bland annat för fiskeindustrin och sjöbevakningen. Så småningom gled man även in på nöjesbåtar, segelbåtar och motorkryssare.

Vator distribuerade amerikanska Brunswicks produkter i 56 år. Till produkterna hörde bland annat båtmotormärkena Mercury och Mercruiser samt Aquadors, Flippers och Bellas båtar.

Under årens gång har båtarna konstruerats och formgivits av bland annat Raymond Hunt, Sakari Mattila och Håkan Södergren.

Källor

Noter

Motorbåtstillverkare
Finländska båttillverkare
Ej längre existerande finländska företag
Företag bildade 1938
Företag upplösta 2009
Företag som gått i konkurs
Newport, Shropshire

Newport är en köpstad i Storbritannien. Den ligger i grevskapet Telford and Wrekin och riksdelen England, i den södra delen av landet, omkring 10 kilometer norr om Telford och omkring 20 kilometer väster om Stafford. Newport ligger  meter över havet och antalet invånare är . Newport ligger i civil parish Newport och Church Aston.

Terrängen runt Newport är platt. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km sydväst om Newport. Runt Newport är det tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Telford,  km söder om Newport. Trakten runt Newport består till största delen av jordbruksmark.

Kustklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C.

Kommentarer

Källor 

 

Orter i Shropshire
Kung Alles borg

Kung Alles borg är en medeltida borg i Tävelsås socken i Växjö kommun i Småland. 

Av borgen finns idag bara en ruinkulle kvar. Kullen är ca 80 x 30 meter till ytan och som mest 1,5 meter hög. På en del ställen syns rester av kallmurade grundmurar. I norra änden finns lämningar efter en källare. I söder finns en sentida jordkällare. Kung Alle syftar på en av Peter Rudbeck påhittad kung i Allatorp.

Referenser

Noter

Källor
 Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: 
 P Rudebeck: "Småländska Antiqviteter".
 Kronobergsboken 1929

Byggnader och anläggningar i Växjö kommun
Borg- och slottsruiner i Småland
Hartwall (släkt)

Släkten Hartwall är en finländsk släkt som är största ägare i flera finländska börsbolag.

Släkten har i omkring 170 år varit engagerad i dryckesbranschen, bland annat med tillverkning och försäljning av mineralvatten, Coca Cola och öl. Under 2000-talet har släkten, efter en storaffär som de tjänade omkring en miljard euro på, gått ifrån dryckesbranschen. Istället har den investerat i Stockmann, Konecranes och Cramo. 2010 blev Telia Soneras tidigare styrelseordförande Tom von Weymarn styrelseordförande i Hartwall Capital.

Historik 
Victor Hartwall grundade företaget och han ledde Hartwall 1836-1857. Under denna tid var företaget inriktat på tillverkning och försäljning av mineralvatten. Företagets grundare deltar även i etableringen av bad- och hälsoanstalten Wesilä i Brunnsparken. 1865 grundar sonen August Ludvig kiosker med mineralvatten och senare även läsk. Under 1900-talets början ökar efterfrågan och tillverkningen industrialiseras. 1949 lanseras Jaffa och 1956 ingår Hartwall avtal om att få börja tillverka Coca Cola. Under 1960-talet bygger företaget en ny fabrik i Kånala och köper Karjala-bryggeriet Lappeenranta-Lauritsala. Det köper också Bock bryggeri, Aura, Lapin Kulta och Mallasjuoma.

Vidare läsning 

 

Finländska släkter
Jätsholms borgruin

Jätsholms borgruin, även Bränsholmen, var en medeltida borg i Jäts socken i Växjö kommun i Småland. Av borgen som ligger på en holme i sjön Åsnen finns idag bara en ruin kvar. En husgrund cirka 18 x 12 meter. På sina ställen syns rester av murar som är kallmurade och murade med kalkbruk, enstaka tegelstenar finns i väggarna. Husgrunden är delvis omgärdad av låga två meter breda vallar. Jätsholm nämns i skriftliga källor i ett brev från drotsen Nils Turesson (Bielke) på Jatzholm år 1354.

Källor
 , Riksantikvarieämbetet

Byggnader och anläggningar i Växjö kommun
Borg- och slottsruiner i Småland
Longford

Longford kan syfta på:

Longford Town FC
Frank Pakenham, 7:e earl av Longford
Longford (film)

Geografi

Australien 

 Longford, Tasmanien, Tasmanien, Northern Midlands, 
 Longford, Victoria – en ort i Victoria, Australien

Irland 

 Longford (grevskap), Leinster, 
 Longford, County Longford, Leinster, An Longfort, 
 Longford, Laois
 Longford, Offaly

Storbritannien 

 Steeple Langford (ort), England, Wiltshire, 
 Longford, Derbyshire, 
 Longford, Gloucestershire, 
 Longford, Cheshire – en ort i Warrington, Cheshire, England
 Longford, Kent – en ort i Kent, England
 Longford, London – en ort i Hillingdon, Storlondon, England
 Longford, Moreton Say – en ort i Moreton Say, Shropshire, England
 Longford, Telford and Wrekin – en ort i Church Aston, Telford and Wrekin, Shropshire, England
 Longford, West Midlands – en ort i Coventry, West Midlands, England

Se även
 Lower Langford
 Longford Hall

USA 

 Longford, Kansas
Wenman Coke (1828–1907)

Wenman Clarence Walpole Coke, född den 13 juli 1828, död den 10 januari 1907, var en brittisk militär och liberal parlamentsledamot.

Coke var fjärde sonen till lantbruksreformatorn Thomas Coke, 1:e earl av Leicester (Coke av Norfolk), i hans andra äktenskap med lady Anne Emilia, dotter till William Keppel, 4:e earl av Albemarle.

Coke var överstelöjtnant i Scots Guards och deltog i Krimkriget. Han satt i underhuset från 1858, då han vann ett fyllnadsval i valkretsen East Norfolk, och därefter följande mandatperiod 1859 till 1865.

Källor 

 

Brittiska militärer
Brittiska parlamentsledamöter
Födda 1828
Avlidna 1907
Män
Slättö borg

Slättö borg är en medeltida borg i Bergs socken i nuvarande Växjö kommun i Småland. Borgen är belägen på ön Slättö i Bergsjön, från ön till land är det som minst 500 m. Av borgen finns idag bara en källargrop kvar cirka 6x6 m och 2 m djup. Omkring 3 m söder om gropen finns en 1 m hög, hög ca 7x7 m till ytan. Runt hela ön löper en 4 till 5 m bred vall av jord och sten, vilken är som högst 1 m hög. Det är inte undersökt om detta är en naturlig strandvall eller inte.

Källor
 , Riksantikvarieämbetet 

 

Byggnader och anläggningar i Växjö kommun
Borg- och slottsruiner i Småland
Chefen för USA:s flotta

Chief of Naval Operations (förkortat CNO), Chefen för USA:s flotta, är den amerikanska flottans högste yrkesmilitära befattningshavare och är direkt underställd marinministern (Secretary of the Navy) som är chef för USA:s marindepartement i vilket både flottan och marinkåren ingår). CNO biträder marinministern med att upprätthålla beredskap och förmåga att upprätthålla krigsdugliga förband. 

Chefen för flottan som numera alltid är en fyrstjärning amiral samt är också, förutom sin roll inom marindepartementet, även ledamot av Joint Chiefs of Staff som ger militärstrategiska råd till USA:s försvarsminister, USA:s nationella säkerhetsråd och USA:s president.

Beskrivning
CNO biträder marinministern och dennes kansli i beredningen av ärenden som rör flottan, och genomför sedan verkställandet av dennes beslut. Chefen för flottan har en högkvartersstab (Office of the Chief of Naval Operations, ofta benämnt som OPNAV), och biträds av en vicechef (Vice Chief of Naval Operations) som även denne är en furstjärning amiral och som ersätter denne vid vakans i ämbetet.

Chefen för flottan saknar, liksom marinministern, operativa befogenheter över flottans fartyg och förband som tilldelats försvarsgrensövergripande militärkommandon, då den operativa kommandokedjan går från presidenten via försvarsministern till dessa befälhavare. 

Chefen för flottans roll är mer att likna med en stabschef eller COO än en befälhavare. 

Chefen för flottan som numera alltid är en fyrstjärning amiral samt är också, förutom sin roll inom marindepartementet, medlem av Joint Chiefs of Staff (JCS).

Kronologisk lista över Chiefs of Naval Operations 1915-idag

Referenser

Noter

Externa länkar
  navy.mil/cno - officiell hemsida.

USA:s försvarsdepartement
Scots Guards

Scots Guards, på svenska Skotska gardet, är ett traditionsrikt infanteriregemente i brittiska armén och en del av gardesdivisionen (Household Division). Dess historia går tillbaka till 1642.

Deras ceremoniella uniform utgörs av scharlakansröd vapenrock, mörkblå byxor och svart björnskinnsmössa. Till skillnad från den övriga fyra infanteriregementen (Grenadier Guards, Coldstream Guards, Irish Guards och Welsh Guards), finns det ej fjäderplym i mössan. Knapparna är i grupper av tre.

Referenser

Externa länkar
 www.army.mod.uk/who-we-are/corps-regiments-and-units/infantry/scots-guards/

Arméförband i Storbritannien
Bildanden 1642
Svaneholms borgruin, Småland

Svaneholm var en medeltida borg i Skatelövs socken i Alvesta kommun i Småland. På platsen syns idag endast en svag förhöjning cirka 150 x 100 meter. Väster om denna rinner Helige å och öster därom är marken sank. Platsen var omfluten av vatten på alla sidor vid en kartering gjord 1691 av Ekbohm.

Källor
 Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet (RAÄ-nummer Skatelöv 411:1)
 Gyllenhielms Atlas 1637, Riksantikvarieämbetet
 Kartor av Ekbohm 1691, Kungliga biblioteket

Borg- och slottsruiner i Småland
Byggnader och anläggningar i Alvesta kommun
Före detta öar
Dalabygden

Dalabygden är en sk. endagstidning med redaktion i Falun och startade 1946 som en tidning för bondeförbundet och bytte 1958 till  centerpartistisk partifärg då partiet bytte namn. Numer är dock tidningen partipolitiskt oberoende och det finns inte längre några kopplingar till vare sig Centerpartiet eller andra politiska partier. Tidningen grundades 1946 och ingår idag i Sveagruppen Media AB. Tidningen har ca 3100 i upplaga.

Tidningens titel har 1946-1996 haft tillägget Tidning för Kopparbergs län och 1997 till augusti 1998 Tidning för Dalarnas län.

Ansvarig utgivare och redaktörer

Utgivningsfrekvens och upplaga 
Tidningen har hela sin utgivning utkommit en gång i veckan. Från 9 augusti 1946 till  januari 1993 på fredagar, 1993- 24 april 2003 på torsdagar, 2 maj 2003 - 23 augusti 2019 fredagar och från 29 augusti 2019 åter på torsdagar. Från 12 september 2014 blev tidningen morgontidning  

Då tidningen startade var upplagan 3000, och ökade sedan till över 11 000 på 1980-talet, men sjönk sedan till 4700 fram till år 2000. I dagsläget har upplagan ökat under år 2020 med 50 procent till ca 3100.

Tryckning, pris och förlag 
Tidningen trycktes inledningsvis i det större formatet men är nu i tabloidformat. Tidningen hade 8 sidor till 1955. 1965 var sidantalet dubblat till 16. Sedan dess har tidningen haft över 20 sidor, som mest 44 år 2008. Cirka 40 % av tidningen har varit annonser. Bilaga för Jord och Skogsbruk har utkommit cirka en gång i månaden. 1946-1957 trycktes tidning i enbart svart, men fick tillägg av en färg 1958-1974. Från 1975 har tidningen tryckts i fyrfärg då man i oktober 1974 började trycka i offset. 1993 började man med datasättning. Typsnittet har varit antikva. Tryckeri och tryckort har varierat under åren 1946 till 1957 trycktes tidningen i Sala på Salapostens boktryckeri AB. Sedan stod Tryckcentralen i Örebro för tryckningen till man gick över till offset 1974. Till 1993 stod sedan Dalarnas tidning för tryckningen men då Sveagruppen tog över började tryckeriorterna variera och tidningen har tryckts i Sala. Örebro, Eskilstuna, Karlstad, Södertälje, Norrtälje, Gävle, och Västerås.

Pris för tidningens helårsprenumeration var 1946 6 kr, fördubblades till 12 kr på tio år. 1970 hade priset stigit till 25 kr och 1987 passerade det 100 kronors vallen med 110 kr. 2006 hade det nått 525 kr. 2020 är priset 699 kr.  1946-1992 hette förlaget Dalabygdens tidningsförening u p a i Borlänge, från  9 juni 1992 Sveagruppen tidnings aktiebolag.

Externa länkar 
Dalabygden.se

Referenser 

Svenska tidningar
Svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1946
Marc-Auguste Pictet

Marc-Auguste Pictet, född 23 juli 1752 i Genève, död där 19 april 1825, var en schweizisk fysiker.

Pictet deltog i Horace-Bénédict de Saussures forskning i Alperna samt blev efter denne 1786 professor och senare president vid akademien i Genève. Under Napoleon I blev han ledamot av franska tribunatet och en av de 15 generalinspektörerna över den offentliga undervisningen. 

Tillsammans med sin bror Charles Pictet de Rochemont och Frédéric-Guillaume Maurice utgav han från 1796 "Bibliothèque britannique", en tidskrift, vars uppgift var att följa med det vetenskapliga livet i England och som 1816 fick mera omfattande karaktär samt namnet " Bibliothèque universelle".

Källor

Noter

Schweiziska fysiker
Schweiziska professorer
Födda 1752
Avlidna 1825
Män
Ugglan
Personer från Genève
Ledamöter av Royal Society
Alumner från Genèves universitet
Gillis P:son Wetter

Gillis Albert Petersson Wetter, född den 12 april 1887 i Stockholm, död den 11 september 1926 i Uppsala, var en svensk teolog. 

Wetter var son till Gustaf Albert Petersson och blev teologie licentiat vid Uppsala universitet 1912, docent i religionshistoria och Nya Testamentets exegetik där 1914 och därjämte 1919 tillförordnad lärare i religionshistoria vid Stockholms högskola.

Wetter, som blev teologie hedersdoktor i Köpenhamn 1917, promoverades 1921 i Uppsala till teologie doktor och utnämndes 1923 efter en utdragen och inflammerad tillsättningsprocess, den s.k. Wetterska striden till professor i Nya Testamentets exegetik vid Uppsala universitet.  Wetter företrädde en mycket radikal religionshistorisk uppfattning av nya testamentets tillkomst och menade att dess bakgrund stod att finna i den hellenistiska världen, och inte, som den gängse uppfattningen är, i judendomen.

I den internationella religionshistoriska forskningen intog Wetter en ansedd plats.

Bibliografi (i urval)

 Det romerska världsväldets religioner vid början af vår tideräkning (1918)
 Altchristliche liturgien (1921-22)
 La danse rituelle dans l'église ancienne (1922) 
 Kristendomen och hellenìsmen (1923)
 Johannes' uppenbarelse (1924) 
 Hellenismen (i "Natur och kultur" 1926)

Källor

Noter

Litteratur 
 Oloph Bexell, Teologiska fakulteten vid Uppsala universitet 1916–2000. Historiska studier. (Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter rörande Uppsala universitet. C. Organisation och historia 120), Uppsala 2021, sidorna 173–181

Svenska religionshistoriker
Svenska professorer i exegetik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersdoktorer vid Köpenhamns universitet
Forskare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1887
Avlidna 1926
Män
Ugglan
Charles Pictet de Rochemont

Charles Pictet de Rochemont, född 21 september 1755 i Genève, död 28 december 1824 i Lancy, var en schweizisk diplomat, politiker, agronom och officer.

Pictet de Rochemont, så kallad på grund av sitt gifte, var bror till Marc-Auguste Pictet.  Han förde sin hembygds talan hos de förenade makterna under och efter det sista koalitionskriget mot Napoleon I.

Referenser

Noter

Källor 

Schweiziska diplomater
Schweiziska militärer
Schweiziska politiker under 1800-talet
Schweiziska agronomer
Födda 1755
Avlidna 1824
Män
Ugglan
Personer från Genève
Bharatiya Navshakti Party

Bharatiya Navshakti Party (BNP) (engelska: Indian New Force Party), var ett politiskt parti i Indien. BNP var aktiva inom Unionsterritoriet Dadra och Nagar Haveli och Adivasiområdena i södra och centrala Gujarat. BNP grundades och leddes av Lok Sabha-ledamoten Delkar Mohanbhai Sanjibhai. Innan han grundade BNP bildade han Indian Federal Democratic Party tillsammans med ökända Pappu Yadav.

År 2000 hade BNP valsamverkan med Indian National Congress (Kongresspartiet) i panchayatvalen i Dadra och Nagar Haveli. Tillsammans fick de 10 av 12 möjliga mandat i styrelsen och 2/3 av alla byråd. I 2004 års val fick Deklar mandatet för Dadra och Negar Haveli till Lok Sabha. BNP har givit sitt stöd till Indiens regerande allians United Progressive Alliance (UPA) som leds av Kongresspartiet. Innan de allmänna valen 2009 gick BNP samman med Kongresspartiet.

Noter 

Historiska politiska partier i Indien
Politiska partier upplösta 2009
Fredhälls trädgårdskoloni

Fredhälls trädgårdskoloni var en koloniträdgård på sydvästra Kungsholmen i stadsdelen Fredhäll i Stockholm. Kolonin anlades 1905 och revs i mitten på 1930-talet för att ge plats åt bland annat Fredhällsparken.

Historik

Vid början av 1920-talet fanns det nio koloniområden på Kungsholmen med mer än 900 lotter. Den äldsta var Stadshagen (vid dagens Stadshagens idrottsplats), som kom till 1905 genom Anna Lindhagens initiativ. Kolonien hade cirka 25 lotter och lades ner omkring 1925. Karlbergs-Bro koloniförening är numera den enda kvarvarande koloniträdgården på Kungsholmen.

Fredhälls koloniområde hörde till de tre första kolonierna som anlades i Stockholm 1905. Fredhäll låg söder om Drottningholmsvägen, även här var Anna Lindhagen initiativtagare. Kolonien sträckte sig från dåvarande Konradsbergs hospital (idag Lärarhögskolan i Stockholm) cirka 500 meter västerut. Vid årsskiftet 1913/1914 hade detta koloniområde så mycket som 263 lotter.

På 1930- och 1940-talen stadsplanerades västra Kungsholmen och ett stort markområde söder om Drottningholmsvägen avsattes som parkmark och mark för bostadsändamål. Man lade även om den västra sträckningen av Drottningholmsvägen och började bygget av Tranebergsbron. Stadsplanen för bostadsområdet mellan Rålambsvägen och Adlerbethsgatan fastställdes i augusti 1931 och bär stadsplanedirektören Albert Lilienbergs namnteckning. 

År 1932 började man anlägga Fredhällsparken som gestaltades efter arkitekt Osvald Almqvists idéer och ungefär samtidigt uppfördes de nya bostadsområden i Fredhäll. 1935 hade Fredhälls trädgårdskoloni försvunnit.

Noter

Källor

  Karlbergs-Bro Koloniförening 100 år
 1938-40 års karta av Stockholms stadsingenjörskontor. Skala 1:4000
 Stockholms stadsbyggnadskontor, gällande stadsplaner för Fredhällsparken och omgivning

Externa länkar

Fredhäll
Ej längre existerande koloniträdgårdar i Stockholm
Ooer

Ooer (Mohoidae) är en nyupprättad familj av utdöda honungsfågelliknande fåglar som levde på Hawaii. De var skogslevande, små till halvstora, tättingar där de flesta hade en lång böjd näbb som var väl anpassad för att få tag på huvudfödan som utgörs av pollen och nektar.  Fram till 2008 betraktades de som en del av familjen honungsfåglar, men DNA-studier visade att de inte var närmare släkt trots den utpräglade likheten, och detta tolkas istället som ett långtgående exempel på konvergent evolution.

Systematik
Trots att de påminner om andra tättingar som lever av nektar, som solfåglar, blomsterpickare och framförallt honungsfåglar så är de inte nära besläktade utan likheterna beror på konvergent evolution. Istället ingår de i en liten grupp med de små familjerna sidensvansar, hypokolier, palmtrastar och silkesflugsnappare. Familjen omfattade två släkten, båda utdöda.

Familj: Mohoidae
 Släkte Chaetoptila P.L. Sclater, 1871 
 Kioea (Chaetoptila angustipluma) Peale, 1848 – Kioea
 Släkte Moho Lesson, 1830
 Oahu-oo (Moho apicalis) Gould, 1860 – Oahu
 Maui-oo (Moho bishopi) Rothschild, 1893 – Molokai
 Kauai-oo (Moho braccatus) Cassin, 1855 – Kauai
 Hawaii-oo (Moho nobilis) Merrem, 1786 – Hawaii (ö)

Galleri

Referenser

Ooer
Fågelfamiljer