Hammershus län

Hammershus län var ett danskt slottslän, som tillhörde ärkesätet i Lund. Det omfattade Bornholm och bestod av fyra härader: norra, västra, östra och södra. Länet ersattes 1662 av Bornholms amt.

Hammershus län bestod häraderna (herreder):
 Nørre Herred
 Sønder Herred
 Vester Herred
 Øster Herred

Historia
År 1149 erhöll ärkesätet i Lund tre av Bornholms fyra härader som en del av ett lösen. Kungen behöll det västra häradet och byggde Lilleborg i Almindingen som sin maktbas på Bornholm. Lilleborg erövrades av ärkebiskop Jakob Erlandsens bror 1259. Därefter hade kyrkan herravälde över hela Bornholm. Hammershus byggdes som ärkebiskopens borg på Bornholm. Det råder oenighet om när detta skedde, men de senaste arkeologiska undersökningarna tyder på att borgen uppfördes på 1290-talet. 
 
Ärkesätet i Lund hade under 1400-talet utvecklat en stor organisation för att förvalta egendomar som slott och huvudgårdar i Skåne. Varje slott hade ett eget län och Hammershus på Bornholm var länge den starkaste färgningen i det danska riket. Den försörjdes med avkastningen från ärkebiskopen gårdar som låg under länet. Överskottet levererades till Lundagård. Kyrkan hade även rätt till vid kusten strandade skepp, vilka togs om hand av slottsfogden.
 
Hela släkter tog sig fram genom kyrkan och i början av 1300-talet gjorde Karl Eriksen Galen sin bror Johan till befälhavare över Hammershus och hövitsman över Bornholm.
 
Under 1400-talets andra hälft gjorde ärkebiskop Jens Brostrup sin bror Hans till hövitsman på Hammershus med ansvar för hela Bornholm. 
 
På våren 1522 vände sig kung Gustav till Hansan för att få stöd av deras skepp från Lübeck. De brandskattade Bornholm och brände Hammershus.
 
I det synnerligen gynnsamma fredsavtalet i Roskilde den 26 februari 1658 bestämdes att Bornholm med Hammershus län skulle tillfalla Sverige. Genom fredsavtalet i Köpenhamn 1660 återlämnade Sverige till Danmark-Norge Bornholm, som under kriget hade frigjort sig från den svenska ockupationsmakten och som från 1660 sålunda kom att skiljas från övriga ”Skånelandskap” i fråga om nationstillhörighet.

Länsherrar
 1255–65 Anders Erlandsen, hövitsman
 –1295– Jacob Nielsen
 –1319 Thule Muus (Mus), Peter Magnusen och Palne Johnsen
 1319–25 Ludvig Albertsøn Eberstein
 1325 Peder Vendelbo
 –1334–45 Hans/Jens Eriksen Galen
 –1360– Jep eller Jacob Jensen Galen
 1361-62 Jacob Splid
 (1362)– 1389 Hans Lavesen Uf
 –1393–94– Kuneke Isenvorde
 –1394–1405– Povl Degn
 –1397–1407– Johannes Lavesen Uf
 –1424–34 (1443) Aage Nielsen Sparre
 –1433– Jes Harbo, husfogde
 –1443– Jens Eder, landsdommare
 –1444–49– Gustav Lavesen
 –1469– Ditlev Daa
 –1484–93– Hans Brostrup
 –1497– Kristiern van Haffn 
 1508-1520 Steen Stensen Laxmand
 1522 Niels Jepsen Sparre, förläning på livstid, men återgivit 1523. Niels Bryske slottsherre
 1523 Carsten Luneborg
 1524 Mikkel Hals
 1525–43 Berendt Knop, första lübiska hövitsman
 1543–47 Junker Blasisus von Wicheden
 1547-56 Hermann Boitin
 1556-73 Schweder Kettingk 
 1573 Kort Hartkingk
 1573-76 Matteus Tidemand
 1576-77 Mandrup Parsberg, förste länman efter lübecktiden
 1577-79 Mogens Gøye
 1579-87 Henrik Brahe
 1587-94 Falk Gøye
 1594-1610 Hans Christophersen Lindenov
 1610-21 Hans Johanes Lindenov
 1621–24 Andres Sinclar, svindlade med skatteuppbörden
 1625-45 Holger Rosenkrantz
 1645 John Burdon
 1646–51 Junker Ebbe Ulfeldt
 1651-58 Joakim Gersdorff
 1658 Johan Printzenssköld, blev skjuten av Willum Clausen Kelou
 1659 Claus Kames
 1659 Michel Echstein, flydde då svenskarna övertog Bornholm
 1659-62 Adolf Fuchs, (känd som en tyrann)
 1661-62 Ditlev Lütken

Se även
Hammershus
Bornholm

Referenser

Noter

Skriftliga källor
 Lerdam, Henrik. Danske len og lensmænd 1370-1443 (1996)
 Christensen, Harry. Len og magt i Danmark 1439-1481 (1983)
 Nygaard, S. Len og stamhuse i Jylland (Jyske Samlinger, bind 4)
 Bobé, Louis. Graae, Gustav. Jürgensen West, Fritz Danske Len (1916, J.H. Schulz A/S) & 2017
 Bang, Gustav. Danske Len og Stamhuse (1906)
 
 Cronholm, Abraham. Skånes Politiska historia, efter tryckta of otryckta källor. 1847
 K., M., Zahrtmann. Borringholmerens Historiebog. 1934. ss 66, 67, 71-73,79. 1935. BS bind 3 s 111
 Daisy - Statens Arkivers arkivalieinformationssystem
 
Bornholm
Bornholms historia
Danmarks län