kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
William Larned

William Augustus "Bill" Larned, född 30 december 1872 i Summit, New Jersey, död 16 december 1926 i New York, var en amerikansk högerhänt tennisspelare. Larned var under 1900-talets första årtionde en av USA:s bästa tennisspelare, och rankades vid åtta tillfällen som nummer ett. 

William Larned upptogs 1956 i International Tennis Hall of Fame.

Tenniskarriären 

Larned gjorde debut i amerikanska mästerskapen (senare US Open i tennis) 1891 och nådde under den följande tjugoårsperioden semifinal eller bättre alla år utom två. Trots sina framgångar lyckades han vinna turneringen först vid 28 års ålder, 1901, då han finalbesegrade landsmannen Beals Wright. År 1902 mötte han britten Reginald Doherty i finalen och segrade med 4-6, 6-2, 6-4, 8-6. Med sina totalt sju singeltitlar i turneringen är han tillsammans med Bill Tilden och Richard Sears den framgångsrikaste singelspelaren i den turneringen. 

William Larned deltog i det amerikanska Davis Cup-laget 1902-03, 1905, 1908-09, 1911-12. Han spelade totalt 14 matcher, alla på gräs, och vann nio av dessa. År 1902 mötte det amerikanska laget, i vilket också Dwight F. Davis deltog, ett brittiskt lag med Joshua Pim och Reginald Doherty i Challenge Round som spelades i USA. Larned besegrade Pim (6-3, 6-2, 6-3), men förlorade, trots en mycket stark inledning av matchen mot Doherty (6-2, 6-3, 3-6, 4-6, 4-6). USA vann dock Cup-titeln med 3-2 i matcher. Säsongen 1903 förlorade USA titeln till ett brittiskt lag som nu förstärkts med den andre av bröderna Doherty, Laurence Doherty. Larned förlorade därvid sin enda spelade match i finalen mot just Laurence Doherty. I World Group-finalen 1905 besegrade Larned de båda australasiatiska storspelarna Norman Brookes och Anthony Wilding, vilket även hans singelspelande lagkamrat Beals Wright lyckades göra.

Spelaren och personen 
William Larned var en atletiskt byggd person som hade talang för ett flertal idrotter. Förutom tennis ägnade han sig åt landhockey, golf och gevärsskytte. Hans tennisspel karakteriserades av ett kraftfullt baslinjespel med ett tungt, överskruvat (topspin) forehandslag. 

Det sägs att Larned led av ökad infektionskänslighhet alltsedan de strapatser han utsattes för under sin kavalleritjänstgöring 1898 med the "Rough Riders" i det Spansk-Amerikanska kriget. Han tvingades sluta tävlingsspela 1912 på grund av reumatisk feber, till följd av en svår halsinfektion. 

Han designade en tennisracket med stålram 1922.

Efter att delvis ha förlamats i samband med en hjärnhinneinflammation, begick Larned självmord vid 53 års ålder. 

William Larneds bror, Edward Larned, var också en framstående tennisspelare och under en period amerikansk etta.

Grand Slam-titlar 

 Amerikanska mästerskapen
 Singel - 1901, 1902, 1907, 1908, 1909, 1910, 1911

Referenser

Källor 
 The International Tennis Hall of Fame (biografi William Larned)

Externa länkar

Amerikanska tennisspelare
Personer som begått självmord
Idrottare i Cornell Big Red
Alumner från Cornell University
Personer från Summit, New Jersey
Födda 1872
Avlidna 1926
Män
Nemesis (hypotetisk stjärna)

Denna artikel handlar om den hypotetiska himlakroppen. För andra betydelser av Nemesis, se Nemesis (olika betydelser).

Nemesis är en hypotetisk stjärna som tillsammans med solen skulle utgöra en dubbelstjärna. Teorin om Nemesis har framlagts som förklaring för det sekulära fenomen av regelbundna störningar av Oorts kometmoln, som antas ge upphov till kraftiga meteoritnedslag och påföljande massutdöenden varje 26 miljoner år.

Enligt teorin skulle Nemesis kretsa kring solen på avståndet 50 000 till 100 000 AU, bortom Oortmolnet. Richard A. Muller, föreslår att det mest sannolika objektet är en röd dvärg med en skenbar magnitud mellan +7 och +12, medan andra forskare tror snarare att det är en brun dvärg. En så ljusstark röd dvärg finns säkert redan i existerande stjärnkataloger men dess sanna natur skulle bara kunna upptäckas genom att mäta dess parallax. En stjärna som kretsar runt solen skulle uppvisa mycket liten egenrörelse och skulle därför inte upptäckas av egenrörelsekatalogiseringar som har upptäckt stjärnor som den närbelägna 9:e magnitudens Barnards stjärna.

Daniel P. Whitmire och John J. Matese publicerade idén i tidskriften Nature'' 1984, i samband med det tidiga 1980-talets diskussioner om dinosauriernas utdöende.

Källor

Fotnoter

Se även 
X

Hypotetiska stjärnor
Poop

Poop är ett uppbyggt akterdäck, högre än midskepps. Detta däck kallas på svenska oftast för halvdäck.

Under poopen finns hytter för befäl, t.ex. kaptenen, och byssan. Om fartyget inte har ett midskeppsbygge med hytter, byssa och dagrum för manskap och befäl kan poop innebära en överbyggnad eller ett så kallat akterbygge, som också är bostadsdel för besättningen. På ett litet fartyg kan med poop menas en enkel styrhytt akterut.

Ordet "poop" kommer i engelskan från medelfranskans poupe, i sin tur av latinets puppis via italienskans poppa, som alla betyder "akter".

Se även

Halvdäck

Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Sjötermer
Faten Hamama

Faten Hamama (arabiska: فاتن حمامه), född 27 maj 1931 i Mansura, död 17 januari 2015 i Kairo, var en egyptisk producent och skådespelare. Hon sägs vara en av egyptisk films största skådespelerskor genom tiderna. Åren 1954–1974 var hon gift med Omar Sharif.

Källor

Externa länkar

Faten Hamama – Officiell webbsida

Egyptiska skådespelare
Egyptiska filmproducenter
Personer i Egypten under 1900-talet
Personer från Mansura
Födda 1931
Avlidna 2015
Kvinnor
LAMP (olika betydelser)

LAMP eller Lamp kan syfta på:

 LAMP – en webb-plattform baserad helt på fri programvara
 Big Lamp Brewers – ett bryggeri i Newcastle upon Tyne, Storbritannien
 Cold Cathode Fluorescent Lamp – en teknik som alstrar ljus med hjälp av en kallkatod och ett glasrör

Se även
 Lamp Island
Implementation (programmering)

En implementation (även realisering eller implementering) är inom programmering den praktiska tillämpningen av en metod, algoritm eller andra kända fakta för att uppnå ett specifikt resultat. Till exempel kan man skapa ett datorprogram som sorterar siffror genom att implementera en känd algoritm för sortering, eller en webbläsare genom att implementera standarden för hur man tolkar HTML.

Inom objektorientering talar man om att klasser implementerar gränssnitt (eng: interface) och projekt som Wine implementerar ett API (i detta fall Win32).

Källor 

Programmering
Plåtslagare

En plåtslagare är en person som arbetar med plåt, ofta till eller på byggnader och dylikt. Kallsmide kan ingå.

För att utbilda sig till plåtslagare kan man gå gymnasieskolans Bygg- och anläggningsprogram, inriktning plåtslageri. Efter utbildningen färdigutbildas man i företag, och efter ett slutprov får man ett så kallat yrkesbevis. Plåtslagare är ett bristyrke. Arbetsmarknadsprognoser (2020) pekar på att det saknas cirka 2.000 plåtslagare i Sverige. Det finns därför mycket stora möjligheter till arbete direkt efter gymnasieutbildningen till plåtslagare. 

Det finns flera sorters plåtslagare.

Byggnadsplåtslagare 

En byggnadsplåtslagare klär byggnaders tak och fasader med plåt samt monterar hängrännor och stuprör. Arbetet ute på byggarbetsplatsen varvas med bearbetning av plåten i verkstadsmiljö. Målning eller snöskottning av taken kan också ingå i arbetet, liksom tilläggsisolering.

Grovplåtslagare 
En grovplåtslagare formar och monterar detaljer av grovplåt, balk och liknande. Grovplåtslagare arbetar vid smidesverkstäder, fartygsbyggen, med tillverkning och resande av stålkonstruktioner med mera. Innan de svetsade stålkonstruktionernas tid var nitning och diktning vanliga arbetsuppgifter. Numera ingår ofta även svetsning. Särskilt när svetsning ingår kallas yrket ofta numera för smed och grovplåtslagare.

Ventilationsplåtslagare 
En ventilationsplåtslagare installerar ventilationssystem i byggnader vilket innebär montering av kanaler, fläktar och aggregat, både fabrikstillverkat och egentillverkat i verkstaden. Service och underhåll samt funktionskontroller ingår också i arbetet.

Flygplansplåtslagare 
Flygplansplåtslagare arbetar med underhåll, tillsyn och reparationer av flygplan, helikoptrar och flygplansmotorer samt med nytillverkning av flygplan och flygmotorer.

Referenser

Externa länkar 
Branschföreningens webbplats: https://platslagare.nu

Läs mer om plåtslagaryrket här: https://xn--gteborgpltslagare-hrb82a.se/om-platslagaryrket/

Verktyg som plåtslagare använder: http://www.teokonsult.se/plat/plverkty.htm

Hantverksyrken
Proppning

Proppning eller pluggning utföres på båtar och fartyg samt inredning går till väga på så sätt att skruv eller spik är försänkt med ett cylinderborr, med ett motsvarande proppborr borras proppar ur trä som limmas i hålen.  Att tänka på är att träslag och ådring, fiberriktningen i proppen bör stämma överens med objektet i fråga. Efter proppning skärs överflödet av med ett stämjärn samt slipas till. Ett annat alternativ är att såga den jämnt, t. ex med en s. k. japansåg, eller motsv flexibelt kapverktyg. 

Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Lexin

Lexin är ett internetbaserat lexikon för 15 minoritetsspråk. Lexikonet är ett samarbete mellan Institutet för språk och folkminnen och Kungliga Tekniska högskolan. Lexin riktar sig till de som undervisas i svenska som andraspråk varför facktermer eller mer ovanliga ord saknas. Tjänsten är gratis.

Algoritmen som används för att snabbt hitta det ord som söks efter är skriven av Viggo Kann. Flera olika myndigheter har över tid varit ansvariga för Lexin men sedan januari 2007 ägs Lexin av Språkrådet.

Bakgrund
Det grundläggande arbetet, som inleddes av Statens institut för läromedel och Statens invandrarverk, avslutades 1984. Då övertogs ansvaret av Statens institut för läromedel huvudansvaret som i samråd med Skolöverstyrelsen ta fram ett lexikon för invandrare. År 1991 övertog Skolverket ansvaret och 2003 lades ansvaret på Myndigheten för skolutveckling. År 2007 övertog avdelningen Institutet för språk och folkminnen på Språkrådet ansvaret.

Omfattning 
Det består av en kombination av lexikon och ordböcker. Lexin omfattar idag cirka 30 000 ord på ett flertal olika språk:
 Svensk-engelskt lexikon
 Svensk-albanskt lexikon
 Svensk-arabiskt lexikon
 Svensk-bosniskt lexikon
 Svensk-finskt lexikon
 Svensk-grekiskt lexikon
 Svensk-kroatiskt lexikon
 Svensk-kurdiskt lexkikon (nordkurdiskt/kurmanji)
 Svensk-ryskt lexikon
 Svensk-serbiskt lexikon (latinska alfabetet)
 Svensk-serbiskt lexikon (kyrilliska alfabetet)
 Svensk-somaliskt lexikon
 Svensk-spanskt lexikon (inklusive spanskamerikanska varianter)
 Svensk-turkiskt lexikon
 Svensk-ukrainskt lexikon

Utöver detta finns en version med svenska ord. I den versionen finns de svenska orden också inspelade med uttal av uppslagsorden.

Bildteman 
Bildteman eller Ljud- och bildordlista, är en vidareutveckling av Lexin och är en flerspråkig interaktiv ordlista som innehåller definitioner av 1 800 vardagliga termer. Alla termer går att lyssna på så man hör hur de ska uttalas.

Bildteman är uppdelat i 31 olika huvudområden, som exempelvis "människokroppen", eller "fåglar och blommor". Varje huvudområde är i sin tur indelade i underområden. 

Ordlistan Bildtema finns tillgängligt i följande språk och språkvarianter:
 Albanska – Shqip
 Amhariska – አማርኛ (Amarinja)
 Arabiska – العربية (al-ʿArabīyah)
 Bosniska – Bosanski jezik
 Engelska – English
 Finska – Suomi
 Grekiska – Ελληνικά (Elliniká)
 Jiddisch – ייִדיש (Yidish)
 Kurdiska – کوردی (Kurdî)
 Nordkurdiska – کوردیا ژۆرین (Kurdiya jorîn), کورمانجی (Kurmanji)
 Sydkurdiska – کوردی خواریگ (Kurdîy xwarîg), پەهلەوانی (Pehlewanî)
 Meänkieli – Meänkieli
 Persiska – فارسی (Fârsi)
 Dari – دری (Fārsī-ye darī)
 Romani – Romani chib (betaversion)
 Arli – Arlikane, Arlisko
 Kalderash – Kalderaš
 Lovara – Lovaricko
 Ryska – Русский (Russkij jazyk)
 Samiska – Sámegielat
 Lulesamiska – Julevsámegiella
 Nordsamiska – Davvisámegiella
 Sydsamiska – Åarjelsámegiella
 Spanska – Español
 Svenska – Svenska
 Svenska – Svenska
 Svenska – Svenska för övningar
 Tigrinska – ትግርኛ (Tigriññā)
 Turkiska – Türkçe

Källor

Externa länkar 
 Lexin
 Bildteman
 Animationsteman

Lexikografi
Webbaserade tjänster
Arabisk grammatik

Grammatiken för det arabiska språket.

Uttal

Arabiska alfabetet 

Det arabiska alfabetet är ett alfabet som används för att skriva det arabiska språket samt även bland andra persiska och urdu. Det skrivs från höger till vänster.

Bokstäverna i ett ord skrivs (mestadels) samman så att de blir en sammanhängande enhet. Rent praktiskt använder man vid typsättning inledande (oftast längst till höger i ordet), inuti, och avslutande (oftast längst till vänster i ordet) former för respektive bokstav. En del bokstäver har dock inga inledande och inuti-former (se nedan), men kan förekomma i början eller mitt i ord ändå.

Artiklar

Bestämd artikel 

Se al-.

Verb

Modus 

  Imperfekt indikativ: Text
  Konjunktiv: Text
  Jussiv: Används för att göra en mening negativ.
  Imperativ: Används vid uppmaningar.

Tempus

Presens

Futurum 
Futurum bildas av imperfektformen med tillägg av prefixet sa- eller hela ordet sawfa. Sa-yaf'alu eller sawfa yaf'al, 'Han kommer att göra'.

Perfekt

Imperfekt

Räkneord 

 Urdrag ur Arabiska alfabetet.

Siffror 

I arabiskan finns det två sorters siffror: standardarabiska samt så kallad nordarabiska som används i Iran, Pakistan samt i Indien.

Siffror skrivs från vänster till höger och skrivs alltså inte åt samma håll som bokstäverna.

Talet 2005 skrivs alltså: ٢٠٠٥

Källor 

 "Arabic grammar" på engelska Wikipedia.
 Verb-tabellen bygger på den som man hittar på engelska Wikipedia.

Externa länkar 

 Arabic grammar (engelska Wikipedia)

Grammatik efter språk
Arabiska
Citroën C1

Citroën C1, Citroëns hittills minsta modell, presenterad hösten 2005. Bilen är 3,43 meter lång, vilket är 2 decimeter kortare än C2. Bilen tillverkas i Kolín, Tjeckien, i en fabrik tillhörande TPCA, ett dotterbolag till Toyota och PSA Peugeot Citroën som tillsammans utvecklade bilen. Toyota Aygo och Peugeot 107 är näst intill identiska med C1. Modellen finns både i 3- och 5-dörrarsversioner.

Externa länkar
 Citroën Sverige AB: Citroën C1

Se även 
 Peugeot 107
 Toyota Aygo

C1
Framhjulsdrivna fordon
Gem (olika betydelser)

Gem kan syfta på:

 Gem – en pappersklämma
  Gem (ädelsten) –  en ädelsten eller halvädelsten med gravyr
 Gem, Kansas –  en ort i USA

Se även 
 GEM
Sladdbarn

Ett sladdbarn är ett barn som, ibland oplanerat, föds med påtagligt längre mellanrum efter den övriga syskonskaran. Det finns många skämtsamma benämningar på sladdbarn; efterskott till exempel. På finlandssvenska kallas de dialektalt allmänt för skrapabulla (skrapbulle), efter den något mindre bulle som vid bakning blir den sista då degen inte räcker till och man skrapar av bakbrädet eller kärlet man haft degen i. På finska används termen iltatähti (aftonstjärna), detta efter de stjärnor eller planeten Venus som blir synliga på kvällen redan innan solen gått ned helt och hållet. På norska anänds termen attpåklatt.

Det finns många åsikter om hur långt mellanrum det skall vara för att barnet skall uppfattas som sladdbarn. Har det gått minst sex år mellan syskonen kan det yngre barnet räknas som ett sladdbarn enligt Elisabeth Schönbeck, som är beteendevetare och småbarnspedagog. Vissa tycker att det räcker med att skillnaden mellan till exempel mellanbarnet och den yngsta är större än skillnaden mellan mellanbarnet och äldsta barnet. Andra anser att åldersskillnaden ska vara 10 år. Ett kriterium kan vara att barnet är fött långt efter den första barnkullen och därmed inte är en del av syskonens gemenskap utan mer är att betrakta som ett ensambarn.

Källor

Barndom
Släkt
Samtidshistoria

Samtidshistoria (även samtidsstudier) eller nutidshistoria är en del av modern tid inom historievetenskapen, vanligtvis från andra världskrigets slut till nutiden. Termen "nutidshistoria" har varit i bruk åtminstone vid början av 1800-talet. Den bredaste betydelsen av samtidshistoria är den delen av historien som fortfarande finns i mannaminnet. Baserat på människans livslängd skulle nutidshistoria i sin vidaste mening sträcka över en period på cirka 80 år. Samtidshistoria fokuserar dock särskilt på de historiska händelser som är av betydelse för nutiden, och på historiska händelser som är ihågkomna av ett större antal levande människor. Under 2010-talet vill samtidshistoria särskilt fokusera på perioden från kommunismens fall 1989 och fram till nutiden.

Samtidshistoria som akademisk disciplin har en vetenskaplig hemvist vid bland annat Samtidshistoriska institutet vid Södertörns högskola.

Se även 
 Modern historia
 Samtidsvittne

Referenser 

Modern tid
1900-talet
2000-talet (decennium)
2010-talet
2020-talet
Termer inom historia
Stambok

Stambok är en förteckning över djurs härstamning, som används bland annat för raser av hundar, hästar och andra husdjur. Ett djur kan införas i stamboken om djuret uppfyller de krav som ställs på rasen enligt för rasen fastställda kriterier. En stambok ska bland annat innehålla uppgifter som är väsentliga med tanke på identifieringen av djuret.

För stamboken ansvarar oftast en avelsförening. Den första stamboken upprättades 1791 för engelskt fullblod. Ett utsnitt gällande en enskild individ kallas stamtavla. Stamböcker är ett instrument för att ha säkrad härstamning hos de olika husdjursraserna och som bland annat hjälper till att undvika inavel.

Källor
 Stambok (1, 2), Nationalencyklopedin

Djurskötsel
Sakarya (provins)

Sakarya är en provins i nordvästra Turkiet. Huvudort är Adapazarı. Genom provinsen rinner floden Sakarya, som gett provinsen dess namn. Sakarya omgärdas av ett flertal byar med majsfält. Stora jordbävningar har inträffat i provinsen 1967, 1991 och 1999. I Adapazarı finns även de mindre städerna Ferizli och Söğütlü som gränsar till ett flertal småbyar.

Sakarya en befolkning på 953 181 invånare (2015).

Referenser 

Turkiets provinser
Våtutrymme

Våtutrymme benämns rum i bostadshus med mycket vatten till exempel badrum och tvättstuga. I våtutrymmen måste extra åtgärder vidtas för att undvika fuktskador.

Särskilda elsäkerhetsregler gäller för elektriska installationer i våtutrymmen.

Referenser 

Bostadsutrymmen
Ångkokning

Att ångkoka betyder att koka mat med ånga. Det som ska kokas hålls då ovanför kokande vatten med hjälp av t.ex. ångkokare eller en sil.

Fördelar med att ångkoka mot att koka direkt i vatten är bland annat att risken att koka sönder till exempel potatis minskar samt att fler vitaminer och mineraler stannar kvar i det som kokas.

Matlagning
Ångkokare

Ångkokare är ett köksredskap som används för att tillaga mat genom att värma det i ånga. Ett vanligt utförande på ångkokare är en gryta i botten som är fylld till hälften med kokande vatten. Direkt ovanför vattengrytan finns en likadan fast med perforerad botten där hålen är cirka 2–4 mm i diameter, genom dessa hål kan ångan från vattnet under fritt passera. Det är även i denna övre gryta som det som ska kokas placeras. Överst finns ett lock för att hindra att ångan försvinner. Detta gör att det som ska kokas inte har kontakt med det kokande vattnet utan bara ångan som stiger upp från vattnet.

Ångkokare ska ej blandas ihop med tryckkokare där det som ska kokas ligger i vatten. 

En av fördelarna med en ångkokare är att det är svårare att koka sönder maten, vilket är vanligt förekommande vid vanlig kokning. 
Detta kommer sig av att vid vanlig kokning börjar vattnet att förångas varvid denna ånga stiger i form av bubblor i vattnet. 
Dessa bubblor kan slå sönder maten som ligger i vattnet om denna är mjuk eller överkokt. Detta kan inte inträffa i en ångkokare då maten omsluts av ånga, och har därför ingen mekanisk påverkan på det som kokas.

Köksredskap
Hushållsapparater
Zip-a-Dee-Doo-Dah

Zip-a-Dee-Doo-Dah är en sång som förekom i Disneyfilmen Sången om Södern från 1946, sjungen av James Baskett. Med musik av Allie Wrubel och text av Ray Gilbert vann "Zip-a-Dee-Doo-Dah"  Oscar för bästa sång (Academy Award for Best Original Song). Sångens refräng har blivit en klassiker som har förekommit i ett flertal filmer. Inte minst i Disneys egna små kortfilmer.

Källor

Fotnoter

Disneysånger
Sånger 1946
Gem (ädelsten)

Gem är en ädelsten eller halvädelsten med gravyr. Gravyren kan bestå av figurer eller tecken och kallas då intaglio eller av en bild i upphöjd relief och kallas då kamé. Vanliga stenar som används är ametist, bergkristall, karneol, krysopras och sardonyx.

Gemmer har använts som smycken och amuletter samt som dekoration på vapen och andra föremål.

Källor 

Ädelstenar
Maskgroddjur

Maskgroddjur (Gymnophiona) är en ordning i klassen groddjur.

Djur i denna ordning har till skillnad från andra arter i samma klass ett parningsorgan.

Beskrivning 
Som namnet antyder är de mask- eller ormliknande samt saknar ben. De är antingen svarta eller mörkblåa till färgen och slingrar sig fram likt ormar. Maskgroddjur saknar ben och lever nästan uteslutande under jord. De gräver med sina starka och gevärskuleformade huvud för att skapa gångar. De vuxna djuren varierar i storlek från sju-åtta cm till 1,4 meter. De flesta arterna är ungefär 30 cm långa. Maskgroddjuren förökar sig genom inre befruktning vilket betyder att hanen lämnar sin sperma inne i honans kropp. De flesta arter föder ungar och de vuxna djuren äter maskar och insekter.

Arterna har små ögon som är täckta av hud. Dessutom finns ofta tentaklar kring munnen och ögonen som har ett smaksinne. I familjerna Ichthyophiidae och Rhinatrematidae har arterna en full utvecklad svans. Hos andra familjer är svansen förkrypt eller det finns en sköld på kroppens baksida. De flesta djur i ordningen har ryggradslösa djur som föda som lever i jorden, till exempel daggmaskar, myror och termiter. Några arter äter även ryggradsdjur som fiskar, grodor och maskormar. Maskgroddjur faller själv offer för fiskar, rovlevande fåglar, däggdjur och ormar. Hos arterna Boulengerula taitana och Siphonops annulatus äter ungarna moderns hud innan de tar annan föda.

Taxonomi 
Enligt Amphibian Species of the World fördelas ordningens arter på 10 familjer:
 Caeciliidae
 Chikilidae
 Dermophiidae
 Herpelidae
 Ichthyophiidae
 Indotyphlidae
 Rhinatrematidae
 Scolecomorphidae
 Siphonopidae
 Typhlonectidae

Referenser 

Groddjur
Avlivning

Avlivning är metoder som används för att döda djur. Ordet används enligt gängse språkbruk enbart när det handlar om djur. Människor avrättas eller mördas i stället (beroende på vem som utför handlingen).

Valet av avlivningsmetod påverkas av avlivningens syfte. Om syftet med avlivandet enbart är att frånta djuret livet, exempelvis i händelse av obotlig och plågsam sjukdom för sällskapsdjur, utförs avlivningen vanligtvis med hjälp av en överdos av ett starkt sömnmedel (till exempel pentobarbital) som injiceras av en veterinär.

Om djuret i stället skall slaktas injiceras aldrig kemiska ämnen av något slag, då dessa kan skada köttet. Här används i stället tekniker som bultpistol, kulvapen, koldioxidgas och el för att göra djuret medvetslöst för att därefter avbloda det. Även andra metoder som slag mot huvudet, nackbryt (cervikal dislokation), halshuggning (dekapitering) och nedmalning kan användas i vissa fall, främst när det är frågan om mycket små eller mycket unga djur. Djurart och djurets storlek påverkar val av avlivningsmetod. I Sverige är det Jordbruksverket som bestämmer vilka avlivningsmetoder som är tillåtna för olika djurslag.

Se även 
 slakt

Referenser 

Djurskötsel
Döden
Gödning

Gödning är uppfödning av djur för slakt, det vill säga att ge slaktdjuret en lämplig fettansamling. Ordet ger en känsla av icke lämplig fettansättning, särskilt i sammansättningarna gödkyckling och gödsvin, men används ändå i ordet gödkalv.

Jordbruk