kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Snabbfärja

En snabbfärja, ibland definierad som High Speed Craft (HSC) enligt IMO, är en typ av färja som går fortare än vanliga färjor. De var oftast mindre av typen bärplansbåt eller svävare fram till 1990-talet då typen katamaran blev allt vanligare och förekommer även som större enskrovsfartyg.

Vågorna efter dessa färjor, som kan köra i cirka 40 knop, är inte speciellt höga men mycket långa och med ett stort energiinnehåll.

Källor

Noter

Fartygstyper
Benzin

Benzin är en singel av bandet Rammstein från albumet Rosenrot. Låten gick under arbetsnamnet "Student" och debuterade live den 23 juni 2005. Låten handlar om den märkbara höjningen av bensinpriserna. I låten används ordet Gasolin, vilket inte existerar inom det tyska språket. Det är helt enkelt en "förtyskning" av det engelska ordet Gasoline. När bandet uppträdde live var detta länge den enda låten från albumet som spelades. Detta ändrades dock i november och december 2010 när bandet uppträdde med låten "Te quiero puta!" i Chile, Argentina och Mexiko.

Paul Landers beskriver valet av singeln på följande sätt:

Låtlista 
 "Benzin" – 3:47
 "Benzin (Combustion Remix)" (Remix av Meshuggah) – 5:05
 "Benzin (Smallstars Remix)" (Remix av Ad Rock) – 3:45
 "Benzin (Kerosinii Remix)" (Remix av Apocalyptica) – 3:48

Referenser

Noter 

Låtar av Rammstein
Tyska musiksinglar
Musiksinglar 2005

de:Rosenrot (Album)#Benzin
Trubaduren

Trubaduren kan syfta på:

Trubaduren (opera) – en opera av Giuseppe Verdi
Trubaduren (sång) – en sång av Magnus Uggla
Trubaduren (fyr) – en fyr utanför Vinga i Sverige

Se även
 Trubadur
Labbnäs

Labbnäs kan avse:
 Labbnäs, Kimitoön – en by i Kimitoöns kommun, Åboland
 Labbnäs, Geta – en by i Geta kommun, Åland
Scream/Childhood

Scream är en hit av de amerikanska sångarna och syskonen Michael Jackson och Janet Jackson.
Singeln namngiven Scream/Childhood var den första singeln från Michael Jacksons nya album HIStory.
Låten ansågs vara kontroversiell då det var den första Michael Jackson-låten som innehöll svordomar. 
Att det är den första låten efter pedofilanklagelserna mot Michael Jackson 1993 märks också då det är en ganska aggressiv låt, något som även gäller många andra låtar från samma album.

Childhood däremot som är en sololåt av Michael Jackson är en lugn, vacker låt som Jackson själv sagt är hans mest självbiografiska låt. Låten som skrevs som filmmusik till filmen Rädda Willy 2 handlar om Jacksons barndom, i låten uppmanar han också till att försöka älska honom innan man bestämmer sig för att hata honom och sedan ställa sig frågan om man sett hans barndom.

Låtlista

Storbritannien Version 1 
 Scream (single edit) 4:03
 Scream (def radio mix) 3:20 
 Scream (naughty radio edit with rap) 4:30
 Scream (Dave "jam" Hall's urban remix edit) 4:35
 Childhood 4:27

Storbritannien Version 2 
 Scream (classic club mix) 9:00 
 Scream (pressurized dub pt. 1) 10:06
 Scream (D.M. r&b extended mix) 5:34 
 Scream (Dave "jam" Hall's extended remix edit) 4:35 
 Scream (naughty main mix) 5:42
 Scream (single edit #2) 4:04

USA 
 Scream (single edit 2) 4:04 
 Scream (def radio mix) 3:20 
 Scream (naughty radio edit with rap) 4:30
 Scream (Dave "jam" Hall's extended urban remix) 5:09 
 Scream (classic club mix) 9:00 
 Childhood 4:27

Musikvideon 
Musikvideon till Scream är ganska unik då den faktiskt spelades in med riktig rekvisita och kulisser, och inte med Bluescreen som kanske skulle ha varit det enklaste och billigaste. Videon är Sci-fi-inspirerad och utspelar sig i ett rymdskepp där båda Jacksons helt enkelt dansar, slår sönder saker och flyger runt i nollgravitation. Scream-videon är till idag med sin inspelningskostnad på 7 miljoner dollar världens mest påkostade musikvideo.

Musikvideon till Childhood är Peter Pan-inspirerad och utspelar sig i en skog där skepp med barn ombord seglar omkring i himlen. Musikvideon och låten i sig kom dock aldrig att få någon vidare speltid på radio och musikkanaler då den dels hamnade i skuggan av Scream och dels inte var speciellt kommersiell.

Liveframträdanden 
 Scream var en del av det medley som Michael Jackson framförde på MTV Video Music Awards 1995
 Scream var öppningsnummer för alla konserter under Michael Jacksons HIStory Tour 1996–1997
 1999 framfördes en kort del av Scream som en del av ett medley under MJ & Friends Concert i München och Seoul

Sånger 1995
Musiksinglar 1995
Michael Jackson
Låtar skrivna av Janet Jackson
Kumbriska

Kumbriska, på kumbriska Cwmbraíc eller y Gwmbraíc, var en varietet av det brittiska språket som talades under tidig medeltid i det land som historiskt kallades Yr Hen Ogledd, vilket låg i vad som nu är de Skotska lågländerna och norra England. Språket var nära besläktat med fornkymriska och andra brittiska språk. Ortnamn tyder på att talare av kumbriska kan ha tagit med sitt språk till andra delar av norra England som invandrare från sitt kärnområde längre norrut. De flesta lingvister tror att det dog ut på 1100-talet, efter att det delvis oberoende kungariket Strathclyde införlivats i Kungariket Skottland.

På 900-talet tycks det brittisktalande kungariket Strathclyde ha lyckats skaffa sig herravälde över Cumberland - möjligtvis undantaget Copeland - och Eden söderut till Stainmore. De ursprungliga gränserna för stiftet i Carlisle sägs traditionellt markera gränsen för Strathclydes styre.

Exempel 

Cwmbraíc yw'r eno'r yath P-Celtaithd a'r yin planth val Cwmrayc, Cernewec, ac Brethonec. Cwmbraíc leidasa achraís yr Alban, Cleth y Laígre, ac y cleth parthow Canol y Laígre. Yn Gwmbru Saixnec yw'r yath, ac di'r pobl Regeth ynaí mil a flonothaídd o mser har mowav cifi'r yath brithonic a leidasa ema.

Vidare läsning 
 Kenneth H. Jackson: Language and History in Early Britain. Edinburgh University Press, Edinburgh, 1953
 Alan G. James: A Cumbric Diaspora? In: Oliver James Padel, David N. Parsons (Hrsg.): A Commodity of Good Names:essays in honour of Margaret Gelling. Shaun Tyas, Stamford, 2008, S. 187–203.
 John T. Koch (Hrsg.): Celtic Culture: A Historical Encyclopedia. ABC-CLIO, Santa Barbara (Kalifornien) / Oxford, 2006
 Richard Oram: The Lordship of Galloway. John Donald, Edinburgh, 2000
 Charles Phythian-Adams: Land of the Cumbrians. Scolar Press, Aldershot, 1996
 Paul Russell: An Introduction to the Celtic Languages. Longman, London, 1995
 Karl Horst Schmidt: Insular Celtic: P and Q Celtic. In: Martin John Ball, James Fife (Hrsg.): The Celtic Languages. Routledge, London, 1993 S. 64–98

Brittiska språk
Utdöda språk
Språk i Storbritannien
Labby

Labby kan syfta på:
 Labby, Lappträsk – en by i Lappträsk
 Labby, Pernå – en egendom i Pernå
Lapinkylä

Lapinkylä kan syfta på:

 Lapinkylä – en by i Lappträsk, se Labby, Lappträsk
 Lapinkylä – en by i Kyrkslätts kommun Nyland, se Lappböle, Kyrkslätt
Labböle

Labböle kan syfta på:

 Labböle, Pyttis – del av Mogenpörts by i Pyttis kommun Södra Finlands län
 Labböle, Kimito – en by i Kimito kommun, Åboland
Ladusved

Ladusved (ladu-) (fi.: Latokaski) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Stor-Esbovikens storområde. 

Ladusved är ett småhusområde med en del lokal service såsom skolor, daghem och affärer. Esbo 326 meter höga radio- och TV-mast ligger i Ladusved. Den sänder Yle TV1, Yle TV2, MTV3, Nelonen och SVT Europas program samt alla Yles radioprogram och Radio Nova.  

Namnet Ladusved nämns i dokument från 1700-talet. Namnet bottnar i att man använt svedjebruk i området. Namn på stadsdelen blev Ladusved 1970. 

Söderskog och Bolarskog är delområden i Ladusved. I Bolarskog ligger ett sjukhus med samma namn.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Hav tack, du käre Herre

Hav tack, du käre Herre är en psalm med tre 8-radiga verser författade av Lina Sandell-Berg till en amerikansk melodi.

Publicerad som
Hemlandssånger 1891 som nr 353 under rubriken "Kärleken".
Svensk Söndagsskolsångbok 1908 som nr 218 under rubriken "Änglavård".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 360 under rubriken "Änglavård".
Svensk Söndagsskolsångbok 1929 som nr 31 under rubriken "Guds kärlek och omsorg"
Sionstoner 1935 som nr 730 under rubriken "Morgon och afton".

Svenska psalmer
Sääksmäki

Sääksmäki är en tidigare kommun i Finland, sedan 1 januari 1973 del av Valkeakoski stad (som ursprungligen utvecklat sig från att ha varit Sääksmäkis kvarnby).

Ytan var 243,2 kvadratkilometer och kommunen beboddes av 7 275 människor med en befolkningstäthet av 29,9 per kvadratkilometer (1908-12-31).

Sääksmäki hör till de tidigast bebodda områdena i Tavastland. Där finns flera fornborgar, av vilka den i Rapola är en av Finlands största. Kring Rapola finns ett flertal järnåldersboställen, de äldsta cirka 2000 år gamla.

På 1200-talet hamnade bygden i korsdraget mellan Republiken Novgorod och skandinaviska intressen, men på 1300-talet slog kristendomen rot. Sääksmäki var under medeltiden den största socknen i Tavastland och omfattade ett område från Somero till Keuru. Sääksmäki härad nämns i krönikorna som Saxamaeke 1335.

Stenkyrkan byggdes mellan 1495 och 1505. Klockstapeln byggdes 1507, men förnyades 1766 efter ett blixtnedslag. Kyrkan renoverades grundligt 1924–1925, men bara tre år senare brann den nästan ned i en eldsvåda. I sin nuvarande form är den reparerad med vad som fanns kvar av det ursprungliga materialet i stort sett till sitt gamla utseende.

Källor 
 Atlas de Finlande, Société de Géographie de Finlande, Helsingfors 1910

Notes

Externa länkar 
 

Valkeakoski
Före detta finländska kommuner
Fraktfärja

Fraktfärja är ett Ro-Ro-fartyg med vilket man transporterar gods lastade på lastbil eller trailer, till exempel container. De tar normalt endast lastbilschaufförer som passagerare.

Se även
Färja 

Fartygstyper
Strukturerad programmering

Strukturerad programmering är ett programmeringsparadigm som strävar efter att koden ska ha avskilda kodblock. Ofta gör man detta genom att undvika explicita GOTO-satser. Istället använder man endast de strukturerade kontrollflödes-mekanismerna som det använda programspråket erbjuder. Därmed undviks de problem som ostrukturerad spagettikod leder till. Många moderna programspråk omöjliggör ostrukturerad programmering genom att helt enkelt inte erbjuda någon explict GOTO-sats. Observera att det går att programmera strukturerat även när man använder GOTO. I assemblerkod gör man det genom att skicka med en returadress när man hoppar till en subrutin, och när subrutinen är klar hoppar programmet tillbaka till det ställe det var när subrutinen användes. Här är ett exempel i MIPS:

print_helloworld: # Subrutin för att skriva ut strängen "Hello World!"
   .data
helloworldstr:
   .asciiz "Hello World!\n"

   .text

   la $a0, helloworldstr
   li $v0, 4
   syscall

   jr $ra        # Här är en av två rader som gör programmet strukturerat. När subrutinen anropas av main sparas 
                 # först returadressen i $ra så att programmet kan hoppa tillbaka till exakt samma adress som hoppet kom ifrån.

main:
   .data
firststr:
   .ascii "När denna strängen skrivits ut gör vi ett strukturerat hopp till " 
   .asciiz "en subrutin som skriver ut Hello world!\n"
secondstr:
   .ascii "Nu fortsätter vi på instruktionen precis efter att vi anropade subrutinen.\n"

   .text

   la $a0, firststr           # Dessa tre rader skriver ut den första strängen
   li $v0, 4
   syscall

   jal print_helloworld      # Här anropas subrutinen, men adressen till nästa instruktion sparas i register $ra

   la $a0, secondstr         # Dessa tre rader skriver ut den andra strängen.
   li $v0, 4
   syscall

Historia 
Den teoretiska grunden för strukturerad programmering lades i slutet av 1960-talet med ett teorem av Corrado Böhm och Giuseppe Jacopini där de visade att alla beräkningsbara funktioner kan implementeras med användning av endast tre grundläggande kontrollstrukturer:
 utför först en delfunktion och därefter en annan delfunktion. (sekvens)
 utför en av två delfunktioner beroende på värdet av en boolesk variabel. (selektion)
 utför en delfunktion tills en boolesk variabel är sann. (iteration)
Artikeln visade också hur ett godtyckligt, ostrukturerat, flödesschema kunde omformas till ett strukturerat schema med samma funktion. Edsger Dijkstra's berömda brev, "Go To Statement Considered Harmful" 1968 blev sedan början till en debatt om huruvida strikt strukturerade program enligt Böhm och Jacopinis principer var användbara för realistiska verkliga problem. 

Efter viktiga praktiska tillägg till de ursprungliga tre mekanismerna under början av 1970-talet, till exempel i form av kontrollerade uthopp ur iterationer, accepterades idéerna om strukturerad programmering allt mer och de kom att bli den dominerande paradigmen för programmering under 1970- och 1980-talet.

Referenser 

Programmeringsparadigm
Morristown, New York

Morristown är en kommun (town) i St. Lawrence County i delstaten New York i USA. Vid folkräkningen år 2000 bodde 2 050 personer i kommunen. Den har enligt United States Census Bureau en area på totalt 153,9 km² varav 35,1 km² är vatten. 

Kommunen är döpt efter Gouverneur Morris, en av undertecknarna till USA:s självständighetsförklaring.

Referenser 

Orter i delstaten New York
St. Lawrence County
Toby å

Toby å (i Korsholm och Vasa) eller Laihela å (i Laihela och Storkyro) (finska: Laihianjoki) är en å i Laihela kommun och Korsholms kommun i Österbotten. I dess nedersta lopp utgör den gräns mellan Korsholm och Vasa stad och i dess övre lopp utgör den i en del av sin sträckning gräns mellan Laihela och Storkyro kommun i Södra Österbotten. Ån är utlopp för det huvudavrinningsområde som har nummer 41. Den mynnar i nordligaste Bottenhavet, strax söder om Vasa.

Källor

Vattendrag i Österbotten
Laihela
Korsholm
Einhänder

Einhänder är ett TV-spel som släpptes av Square till Playstation i Japan 1997 och i USA 1998.

Handling

2192, en koloni, Selene, byggs på månen. Selene växer sig stark över åren och blir mer och mer självständigt vilket leder till utbrott av ett krig mellan månen och jorden. Efter år av krig stod ingen av dessa sidor som självklar vinnare och år 2242 bröt kriget ut igen. Men den här gången försöker Selene vända kriget med sina experimentella flygande krigsskepp; Einhänders.

Spelsätt
Einhänder är ett tredimensionellt sidoscrollande skjutspel satt i en framtida industriell miljö med influenser från Tyskland. Som spelare kan man välja mellan tre Einhänders med olika egenskaper. Gemensamt för alla dessa tre är att de med hjälp av en mekanisk arm kan byta vapen under strid, därmed namnet Einhänder.

Externa länkar 
 Officiella amerikanska webbplatsen från Sony Computer Entertainment
 Officiella amerikanska webbplatsen från Square
 Officiella japanska webbplatsen från Square Enix 

Datorspel 1997
Datorspel 1998
Playstation-spel
Playstation 3-spel
Playstation Network-spel
Högnivåspråk

Högnivåspråk är en typ av programspråk. Det som kännetecknar ett högnivåspråk är att instruktionerna ligger på en relativt hög abstraktionsnivå; högnivåspråk är konstruerade att till sitt uttryck så långt som möjligt motsvara det sätt på vilket programmeraren ser på det problemet som skall lösas, inte på det sätt datorns maskinvara skall hantera problemet. Högnivåspråk används dels som benämning på programspråk andra än maskinspråk och assembler, dels som benämning på programspråk med en relativt hög abstraktionsnivå, i detta fall till skillnad från maskinnära lågnivåspråk som C.

Nackdelen med högnivåspråk (relativt assembler respektive mer maskinnära språk som C) är att programmeraren har svårare att precisera och kontrollera hur programmet i detalj skall uppföra sig. Detta kan innebära säkerhetsproblem i de fall programspråket inte hanterar konstruktionerna rätt eller resursslöseri då programmeraren inte förstår implikationerna av hur han eller hon använder olika konstruktioner (eller förhindras optimera). Ofta uppkommer motsvarande problem med mer maskinnära språk, då programmeraren gör misstag respektive koncentrerar sig på detaljer istället för på helheten.

Lågnivåspråk anses ofta lätta att lära sig men svåra att bemästra då det krävs fler instruktioner än vad ett högnivåspråk kräver för att utföra samma moment. Fördelen med lågnivåspråk är att en erfaren programmerare kan skriva mer kompakta och resurssnåla program än vad som är möjligt med ett högnivåspråk. Fördelen med högnivåspråk är att det, tack vare den högre abstraktionsnivån, är lättare att skriva datorprogram (i synnerhet större sådana) samtidigt som mängden fel minskar och felsökningen och förbättring av programmen underlättas.

Högnivåspråk avsedda också för systemprogrammering, såsom Modula-2 har i allmänhet konstruktioner som möjliggör användande av assembler för mindre kodblock, där man vill utnyttja sådana funktioner som inte stöds av kompilatorn eller som måste utföras på ett specifikt sätt. Den som har god förståelse för programspråket och kompilatorn kan också ofta få kompilatorn att generera önskad kod genom att justera hur han skriver programmet.

Nuförtiden skrivs de flesta datorprogram med högnivåspråk. Exempel på programspråk är C++, C#, BASIC, Java och Pascal. 

Exempel på ett litet program skrivet i högnivåspråket Quick Basic:
 PRINT "Hello world!"
Programmet skriver texten "Hello world!" på skärmen.

Se även 
 Lågnivåspråk.

Programmering
Lappböle

Lappböle kan avse:

 Lappböle, Vanda stad – en stadsdel i Vanda stad
 Lappböle, Kyrkslätt – en by i Kyrkslätts kommun Nyland, fi.: Lapinkylä
 Lappböle, Sund – en by i Sunds kommun, Åland
Lappers

Lappers är landsbygdsbeläget bosättningsområde i Sjundeå kommun, i det finländska landskapet Nyland.

Området är bebyggt av både nya och äldre egnahemshus. Sportplanen och den före detta butik- och postkontorsbyggnaden utgör byns innersta centrum. Byn är belägen vid korsningen av två viktiga trafikleder; Lappersvägen, som går från Virkby genom Lappers vidare mot Sjundeå Kyrkoby, och den södra ändan av Bäcksvägen, som leder upp via Lempans till södra Lojo. Landskapet består till största delen av åkrar och skogsområden. De närliggande områdena domineras av större lantbruksgårdar med tillhörande odlingsmarker. Bland sevärdheterna i byn finns: sportplanen i hjärtat av Lappers, Valbruna fabrikshall i den västra ändan av byn, och Västanlid föreningslokal ett tiotal meter in vid Bäcksvägen. Fårträsk simstrand ligger även endast några kilometer från byns centrum.

Källor 

Byar i Sjundeå
Lappfjärds å

Lappfjärds å (fi. Lapväärtinjoki) är en å i Lappfjärd i Kristinestads stad i Österbotten. Ån börjar i Lauhanvuori nationalpark i Storå kommun (där den heter Storå, finska Isojoki) och rinner vidare genom Gamla Storå, Dagsmark, Perus och vidare till Lappfjärd där den mynnar ut i Lappfjärdsfjärden, och vidare ut i Bottenhavet.

Vattendrag i Österbotten
Kristinestad
Lappfjärds ås avrinningsområde
Storå, Finland
Lappnäs, Sunne kommun

Lappnäs är ett före detta barnhem i Sunne kommun i Värmland. Barnhemsverksamheten upphörde 1972. Landstinget i Värmland sålde fastigheten 1975 och den har varit i privat ägo sedan dess. Sedan 2008 drivs ett Bed & Breakfast på fastigheten.

Byggnader och anläggningar i Sunne kommun
Lappo, Brändö kommun

Lappo är en ö och by i Brändö kommun, Åland. 

Byn, som är en fristående, 8 kvadratkilometer stor ö, har idag cirka 35 invånare. Ändå inrymmer byn närbutik, gästhamn, museum, restaurang, bensinmack, diskgolfbana och gästhem.
Näringar: Turism, fiskodling, jordbruk, färjtrafik.

Från Lappo kan man åka med färja till Torsholma samt Asterholma i samma kommun, samt till kommunerna Kumlinge och Vårdö; därifrån vidare till Fasta Åland. Från färjfästet i sydväst går en vajerfärja till grannbyn Björkö ( Vårdö-Enklinge-Kumlinge-Lappo-Torsholma).

Historiskt utgjorde de tre byarna Lappo, Björkö, Asterholma området "Björköbol" - samma område som idag har postadress 22840 Lappo.

Lappo har varit befolkat sedan 1200- eller senast 1300-talet. Om Lappos tidiga historia bevittnar den sk. Lapporingen, en romersk ring som hittades på ön på 1930-talet och som numera finns uppställd på Ålands museum. Senare gick den gamla postrutten mellan Sverige och Finland över Lappo och vidare till Kumlinge i söder och Torsholma i norr. På 1800-talet började byborna intressera sig för kultur och bildning. 1882 grundades i Lappo det äldsta folkbiblioteket på Åland, Lappo skola grundades 1887, Lappo Ungdomsförening 1895, Lappo Andelsbank 1925 och Lappo Handelslag 1941. Ungdomsföreningens föreningslokal Klockkulla från 1931 är ursprungligen ritat av Lars Sonck.
 
Byns hamn Finnvik har en populär gästhamn med plats för 90 båtar. Från gästhamnen är det bara ett stenkast till butiken, restaurangen och Skärgårdsmuseet med dess smedja.

Externa länkar
lappo.ax
Skärgårdsmuseet i Lappo
Information om färjtrafiken

Öar i Brändö
Lappträsket

Lappträsket kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Lappträsket (Degerfors socken, Västerbotten), sjö i Vindelns kommun i Västerbotten,  (27,7 ha)
Lappträsket (Jörns socken, Västerbotten), sjö i Skellefteå kommun i Västerbotten,  (22,5 ha)
Inre Lill-Lappträsket, sjö i Bodens kommun i Norrbotten,  (10,6 ha)
Lappträsket (Edefors socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun i Norrbotten,  (79,2 ha)
Lappträsket (Hortlax socken, Norrbotten), sjö i Piteå kommun i Norrbotten,  (16,6 ha)
Lappträsket (Karl Gustavs socken, Norrbotten), sjö i Haparanda kommun i Norrbotten,  (1,22 km²)
Lappträsk, Haparanda kommun, Ort i Karl Gustavs socken, vid sjön med samma namn., 
Lappträsket (Nederkalix socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun i Norrbotten, 
Lappträsket (Töre socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun i Norrbotten,  (6,24 ha)
Lappträsket (Överluleå socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun i Norrbotten,  (28,6 ha)
Lill-Lappträsket (Nederkalix socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun i Norrbotten,  (32 ha)
Lill-Lappträsket (Piteå socken, Norrbotten), sjö i Piteå kommun i Norrbotten,  (68,8 ha)
Stor-Lappträsket (Piteå socken, Norrbotten), sjö i Piteå kommun i Norrbotten,  (76,2 ha)
Stor-Lappträsket (Råneå socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun i Norrbotten,  (9,31 km²)
Stor-Lappträsket (Töre socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun i Norrbotten,  (3,89 km²)
Stora Lappträsk, by och sjö i Kalix kommun i Norrbottens län., 
Yttre Lill-Lappträsket, sjö i Bodens kommun i Norrbotten,  (32,2 ha)
Lappträsken, sjö i Kiruna kommun i Lappland,  (5,36 ha)
Lappträsket (Arvidsjaurs socken, Lappland), sjö i Arvidsjaurs kommun i Lappland,  (11 ha)

Lappträsket (Lycksele socken, Lappland)
Lappträsket (Lycksele socken, Lappland, 713590-165438), sjö i Lycksele kommun i Lappland,  (50,8 ha)
Lappträsket (Lycksele socken, Lappland, 719466-162515), sjö i Lycksele kommun i Lappland,  (1,53 km²)

Se även 
Lapparvträsket
 Lappsjön
Lappvattnet
 Lapptjärnen
Lapinjärvi
 Lappträsktjärnen
 Lapphusträsket,  (66,8 ha)
 Lappisträsket,  (38,3 ha)
 Lappurträsket,  (26,4 ha)
 Lappajärvi sjö, 
 Läppträsket
Lappträsk (olika betydelser)
Lappträsk (finska Lapinjärvi), kommun i landskapet Nyland i Finland.
Lappträsks svenska församling, församling i Domprosteriet i Borgå stift inom Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland.

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Lappviken

Lappviken (), vik och delområden av stadsdelen Västra hamnen i Helsingfors stad, samt del av Kampmalmens distrikt. Lappviken är främst ett parkområde kring ett tidigare mentalsjukhus, Lappvikens sjukhus, ritat av Carl Ludvig Engel. Lappvikens sjukhus var Finlands första mentalsjukhus, och togs i bruk 1841. Mentalsjukhusverksamheten avslutades 2008. Sedan 2014 driver aktörer inom tredje sektorn ett öppet centrum för psykiskt välbefinnande,i byggnaderna under namnet Lappvikens Källa. Byggnaderna ägs av Helsingfors stad, som har haft planer på att avyttra en majoritetsandel i byggnaderna till fastighetsinvesterare, vilket områdets nuvarande nyttjare motsätter sig. Ett slutligt beslut i frågan har ännu inte fattats.

Källor

Externa länkar 

Vikar i Nyland
Västra hamnen
Nominell statsobligation

Nominell statsobligation är en obligation vars värde är uttryckt i löpande priser. Motsatsen är realränteobligationer där spararen också får kompensation för inflationen.

Externa länkar
Riksgälden

Obligationer
Laxpojo

Laxpojo [lákspo:jo] (fi. Laakspohja) är en by och en egendom i Lojo stad i det finländska landskapet Nyland.

Laxpojo gård är belägen vid viken med samma namn och var under Gustav Vasas tid en stor kungsgård, vars fogde härskade över både Lojo och Vichtis. Den har sedermera tillhört flera adliga ätter.

Källor

Byar i Lojo
Byggnader och anläggningar i Lojo
Kungsgårdar