Energi i Sverige

Energi i Sverige avser att översiktligt sammanfatta alla aspekter på energikällor såsom tillgång på energiråvaror, deras omsättning, utvinning, användning och restproduktshantering liksom frågor kring energiomställning och energiomvandling i landet.

Sverige är en stor konsument av energi, användningen uppgick 2017 till 55 MWh per person och år. Den höga användningen beror delvis på det kalla klimatet och delvis på den högt utvecklade och energikrävande industrin. Samtidigt släpper Sverige ut 5,1 ton koldioxid per år och person (2017), vilket är lägre än genomsnittet för industriländerna. Detta förklaras av elproduktionens sammansättning, där år 2020 vattenkraft stod för  45%, kärnkraft 30 %, vindenergi 17% och kraftvärme i huvudsak baserad på biobränslen 8% . En minskad användning av råolja och petroleumprodukter och en ökning av användning av biobränslen som energikällor har präglat svensk slutlig energiförbrukning under hela 2000-talet. El dominerar som energikälla i den slutliga energiförbrukningen men konsumtionsnivån har varit förhållandevis konstant under 2000-talet. Under 2021 minskade slutlig energianvändning i Sverige med drygt 1 procent jämfört med föregående år 

Under sin historia, delvis tack vare förekomsten av rikliga resurser av vattenkraft och också genom sin industri (särskilt ASEA senare  ABB) var Sverige bland pionjärerna inom elområdet. Härnösand var en av de första städerna i Europa att ha elektrisk gatubelysning, den första 380

kV högspänningsledning installerades i Sverige, som högspänningskabel för likström. Landet var också bland de första att elektrifiera sina  järnvägar. Idag fortsätter denna trend med utveckling av så kallade ekobyar, och större bostadsområden med miljöanpassning som till exempel Hammarby Sjöstad och Västra Hamnen.

Översikt

Tillgångar 
Sveriges riksdag har rangordnat primärenergikällor utifrån energikvalitet:
El från vatten, vind, sol, kärnkraft etc.
Fossila bränslen
Biobränslen
Solvärme/geotermisk värme

Inhemska

Vattendrag  
Sveriges främsta inhemska tillgång är de hydrologiska förhållandena, vattendrag, som medger vattenkraften. Tack vare skandinaviska fjällkedjan och den fuktighet som  Golfströmmen för med sig genomkorsas Sverige av många floder, däribland flera som vid sina mynningar har en genomsnittlig vattenföring större än 200 m3/s, särskilt i norra landet. Vattenkraftens energiresurser definieras dock av vattenmagasinens storlek och närmaste fallhöjd och magasinens fyllnadsgrad är beroende av nederbörden. Medelvattenföring ger en uppfattning om möjliga effektuttag på den platsen och är för några av de större vid mynningen:  i Göta älv (570 m³ /s), Ångermanälven (500 m³ /s), Luleälven (506 m³ /s), Indalsälven (450 m³ /s), Umeälven (440 m³ /s), Torneälven (390 m³ /s), Dalälven (353 m³ /s), Kalixälven (290 m³ /s) och Ljusnan (227 m³ /s).

Skog och energigrödor 
Den svenska skogen täcker nästan 28 miljoner hektar, vilket motsvarar 54 % av landytan och 19 % av skogarna i Europeiska unionen. Sverige är världens näst största exportör av papper, massa och trä, efter Kanada. Skogsindustrin skapar olika ”avfall”, såsom svartlut, sågspån och skogsrester som kan bli träpellets, vars förbränning kan utnyttjas för energiändamål.

Energiskog är skog som odlas för ändamålet att bli ett biobränsle.

Torv 
Myrmarker alstrar torv, som kan ge bränntorv vid torvtäkt.

Vind 
Historiskt har väderkvarnar utnyttjat vindarna för att mala spannmål, särskilt där rinnande vatten saknades. Sveriges vindresurser inventerades i slutet av 1970-talet Energimyndigheten har i maj 2008 pekat ut 423 områden i Sverige som riksintressen för att placera vindkraftverk. Av den totala föreslagna ytan utgör 5817 km² land, 1908 km²  vatten och 1948 km² till havs inom Sveriges ekonomiska zon. Intresseområdena utgör runt 2 procent av Sveriges yta. Områdena uppskattas kunna ge 20 TWh el per år från landplacerade verk, vilket nästan motsvarar Sveriges behov av hushållsel.

Importerade

Kärnbränsle 

Uran: Från 1950 har prospektering bedrivits i Sverige efter uranfyndigheter. Ett flertal hittades och inhemsk uranbrytning från alunskiffer förekom i Ranstad som en del i Den svenska linjen. Mellan 1965 och 1969 utvanns 213 ton uran. Men på grund av den låga uranhalten och hög kostnad för utvinningen har aktiviteten avbrutits och undersökningarna lades ned år 1985. Nyligen har dock utforskning återupptagits, driven av stigande priset på uran och förbättrade drifttekniker. Sverige står för 27 % av urantillgångarna i Europa. Uranbehovet tillgodoses numera genom import, främst från Australien, Namibia, Kanada och Ryssland och uppgår till ca 2.000 ton per år. Ryssland står för ca 40% av importen. Riksdagen beslöt 2018 att förbjuda uranbrytning i Sverige.

Fossila bränslen 
Inhemska förekomster är små, men utvinning ur oljeskiffer och stenkol har förekommit i kristid.
Stenkol: Under 1980-talet spåddes renade kolbränslen en ny framtid och en ökning av importerat kol kunde noteras. En hotande global uppvärmning har dock vänt trenden.

Petroleum:

Naturgas:

Tillförsel 

Elproduktionen härrör från: vattenkraft 40%, kärnkraft 39 %, vindenergi 11% och kraftvärme i huvudsak baserad på biobränslen 9% (2017) [1].  Denna mix gör att Sverige släpper ut 5,1 ton koldioxid per år och person (2017), vilket är lägre än genomsnittet för industriländerna.

Vattenkraft 

 Lista över vattenkraftverk i Sverige

Kärnkraft 

Kärnkraft stod 2017 för 39 % av svensk elförsörjning, totalt kring ca 63 TWh . Det finns idag sex kärnreaktorer i drift, vilket gör Sverige till ett av kärnkraftstätaste länderna i världen . Reaktorerna är numera fördelade på endast tre kustlägen: Forsmarks kärnkraftverk, Oskarshamns kärnkraftverk och Ringhals kärnkraftverk. Barsebäcks kärnkraftverk stängdes 2005. Oskarshamn2, O2 togs ur drift 2015 och O1 2017. Ringhals 2, R2, togs ur drift 2019 och R1 2020.

Vindkraft 

Utbyggnaden av vindkraften i Sverige fortsätter i snabb takt. Svensk Vindenergis prognos är att vindkraften kommer att leverera 44 TWh under år 2023 .  Energimyndigheten bedömde 2016 att potentialen för de vindkraftprojekt som redan planeras i Sverige är 100 TWh/år . Räknat i MW ligger dock Sverige långt efter de länder som bygger mest vindkraft i Europa till exempel  och Tyskland (61 357 MW) och Spanien (25 808 MW).

Energianvändning 
Se även Energianvändning i Sverige

Sverige ägnar sig likt flertalet industriländer åt många energikrävande aktiviteter, vilka främst omsätter stora mängder el, privat och kommersiellt. Ett exempel är skogs- och pappersindustrin, båda energiintensiva industrier, vilka dock till stor del är självförsörjande. Den höga konsumtionen beror dels på det kalla klimatet dels på annan högt utvecklad och energikrävande industri. Byggnadsuppvärmning och transporter kräver därtill även andra energiråvaror. Energianvändningen uppgick 2017 till 55 MWh per person och år.

Sveriges riksdag beslutade i juni 2006 att energianvändningen i bostäder ska minskas med en femtedel per ytenhet till år 2020. Till år 2050 skall energianvändningen ha halverats. Till år 2020 ska beroendet av fossila bränslen för energianvändning inom bebyggelsen vara brutet. Stöd kan ges för övergång till fjärrvärme, biobränsleeldade värmesystem, värmepumpar eller soluppvärmning. Större bensinstationer måste från 2006-04-01 föra förnybara drivmedel. Lagen stimulerar försäljning av etanol. Under åren 2006 och 2007 gavs stöd även till andra alternativa drivmedel. Energieffektiviseringen inom samhället ska uppgå till minst 20 %.

Masugnarna i Oxelösund och Luleå använder importerad stenkol. Ett utvecklingsarbete pågår för att ersätta stenkolen med vätgas . Petroleumprodukter används framför allt till bränslen som bensin och dieselolja för transporter. Kraftindustrin har nästan fasat ut dessa råvaror. Användningen av biodrivmedel inom transportsektorn ökar snabbt och uppgick till 19 TWh 2017 vilket var 22 % av transportsektorns energianvändning .

Hetvattencentraler och kraftvärmeverk baserade på biobränslen förser tätorter med fjärrvärme, medan annan vattenburen värme från värmepumpar och bergvärme plus direktverkande elvärme och enskilda biobränslepannor dominerar lokaluppvärmningen i glesbygden.

Elmarknadens aktörer påverkas alltmer av olika styrmedel för att motverka global uppvärmning. Producenterna styrs av utsläppsrätter för koldioxid och av elcertifikat och konsumenterna av energimärkning för att skapa medvetenhet om energieffektivisering.

Miljöfrågor och restprodukthantering 
Alla led i energins väg från utvinning av råvaran, bearbetning, förädling, användning och restprodukthantering leder till någon form av påverkan i miljön. För att undvika miljöförstöring från sådan miljöfarlig verksamhet måste därför lämpliga skyddsåtgärder vidtas.

Se även 
 Energianvändning i Sverige
 Industriell spillvärme 
 Energiintensitet

Referenser
 Denna artikels ingress är delvis baserad på material från Énergie en Suède (2011-03-23)

Noter