Hédi Fried

Hédi Fried, född Szmuk den 15 juni 1924 i Sighet i Rumänien, död den 19 november 2022 i Bromma distrikt, Stockholm, var en svensk psykolog, författare och förintelseöverlevare. Hon var känd för sitt opinionsbildande arbete mot rasism.

Biografi 
Hédi Fried var av judisk börd och dotter till fabrikören Ignatz Szmuk och Frida, född Klein. Hon föddes och växte upp i staden Sighet, dagens Sighetu Marmației, i ett landområde som efter första världskriget överfördes från Ungern till Rumänien. År 1940 återfördes Sighet till Ungern, då allierat med Nazityskland. Ett judiskt getto inrättades i staden den 18–20 april 1944 sedan Tyskland ockuperat Ungern; uppskattningsvis 14 000 judar från staden och byarna runtomkring fanns i gettot. 
En månad senare, den 17–21 maj (i Frieds fall ibland noterat som 14 maj) deporterades alla gettots invånare till Auschwitz, där de flesta, även Frieds föräldrar, gasades till döds. Men Hédi Fried och hennes syster Livia (född 1927), senare gift Fränkel, tillhörde överlevarna och de var i Bergen-Belsen när de den 15 april 1945 befriades av brittiska trupper. I juli samma år kom de till Sverige med Röda kors-båten M/S Rönnskär.

Studier, yrkesgärning och författarskap 
Fried, som hade tagit lärarexamen i Miskolc 1943, blev fil. kand. i psykologi och pedagogik vid Stockholms högskola 1957 samt fil. lic. i psykologi 1980. Vid sidan av sin yrkesgärning som psykolog vittnade hon under senare delen av sitt liv om sin tid i koncentrationsläger och verkade på olika sätt mot rasism.  Hon var sedan tidigt 1990-tal en flitig föreläsare kring demokratifrågor och Förintelsen.

Fried hade sedan tolv års ålder skrivit dagbok, men i lägret saknades papper. Efter ankomsten till Sverige tog Fried upp sitt skrivande, vilket blev ett sätt att bearbeta upplevelser. Från 1992 utgav hon ett antal böcker om demokratifrågor och sina erfarenheter som förintelseöverlevare. Den lösa trilogin Skärvor av ett liv (1992), Livet tillbaka (1995) och Ett tredje liv (2002) kretsar kring olika skeden i hennes liv. Livets pendel från 2003 är en mer filosofisk betraktelse. 2017 utkom Frågor jag fått om Förintelsen. Två år senare utkom barnboken Historien om Bodri om ett barn (Hédi), hennes hund (Bodri) och hur deras tillvaro på 1930-talet alltmer hamnar i skuggan av en politiker (Adolf Hitler) som anser att alla inte har samma värda; boken är illustrerad av Stina Wirsén.

År 2015 var Fried värd för Sommar i P1.

Strax före valet 2018 besöktes Fried av Ulf Kristersson, varefter hon enligt Dagens Nyheter konstaterade följande: "Han bedyrade att han aldrig, aldrig kommer gå med på något samröre med SD." Kristersson menade att han misstolkats, vilket Fried enligt honom höll med om.

Familj, verksamhet som företagare och frånfälle 
I ghettot i Sighet träffade hon Michael Alexander Fried som också överlevde förintelsen. De gifte sig och fick tre söner. När han avled 1963 blev Hédi Fried ensamstående mor till en son på 12 år och tvillingar på 10 år. Hon var själv 39 år gammal och bestämde sig för att lämna psykologin och istället ta över makens företag som sålde medicinsk utrustning. Efter tio år sålde hon firman till ett internationellt företag och återgick efter en tid till psykologin och avslutade sina studier. År 1994 grundade hon en stiftelse som bär makens namn, Michael A. Frieds stiftelse, och som arbetar för att motverka främlingsfientlighet, rasism och antisemitism.

Hon avled 2022, 98 år gammal.

Bibliografi 
1992 – Skärvor av ett liv. Vägen till och från Auschwitz, Natur & Kultur, 
1995 – Livet tillbaka, Natur & Kultur, 
2002 – Ett tredje liv: från jordbävning i själen till meningsfull tillvaro, Natur & Kultur, 
2003 – Livets pendel. Fragment, erfarenheter, insikter, Lärarhandledning Natur & Kultur, 
2017 – Frågor jag fått om Förintelsen, Natur & Kultur, 
2019 – Historien om Bodri, Natur & Kultur

Utmärkelser 
Fried mottog ett antal priser och utmärkelser. 1998 tilldelades hon Illis quorum av Sveriges regering, och året därpå utnämndes hon till Årets europé i Sverige. 2002 blev hon hedersdoktor vid Stockholms universitet, 2015 mottog hon Raoul Wallenbergs pris och fyra år senare Serafimermedaljen. Nedan följer en mer komplett lista.
 1998 –  Medaljen Illis Quorum i guld av 8:e storleken
 1999 – Svenska Freds- och Skiljedomsföreningens Eldh-Ekblads fredspris
1999 – Svenska Europarörelsens utmärkelse Årets europé
2000 – Natur & Kulturs kulturpris
 2002 – Hedersdoktor vid Stockholms universitet
 2015 – Raoul Wallenberg Academys Raoul Wallenberg-priset
 2016 –  Riddare av Rumänska Stjärnans orden
 2017 – Olof Palmepriset från Olof Palmes minnesfond
 2017 –  Officer av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
2018 – Stockholm stads hederspris
 2018 – Aaron Isaac-priset
2019 –  Serafimermedaljen för synnerligen förtjänstfulla och mångåriga insatser i kampen för demokrati och mänskliga värden.
 2019 – Torgny Segerstedts frihetspenna

Referenser

Externa länkar 

 
 Officiell webbplats 
 Häedi Friedy på webbsidan immigrant.org (med utförlig bibliografi). Läst 15 februari 2023

Förintelseöverlevare
Svenska författare under 2000-talet
Svenska psykologer
Födda 1924
Kvinnor
Avlidna 2022
Mottagare av Illis Quorum
Sommarvärdar 2015
Officerare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Personer från Sighetu Marmației
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Mottagare av Aaron Isaac-priset
Mottagare av Torgny Segerstedts frihetspenna
Mottagare av Natur & Kulturs kulturpris
Mottagare av Olof Palme-priset
Mottagare av Raoul Wallenberg-priset
Alumner från Stockholms universitet