kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skottår som börjar en måndag

Ett skottår som börjar en måndag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 366 dagar, har söndagsbokstäverna GF och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen måndag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i vecka 1, medan årets sista dag (31 december) infaller i nästföljande års vecka 1. Det återkommer liksom övriga skottår efter 28 år utom när året infaller inom 30 år före ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår); i sådant fall återkommer året efter 40 år, och om året infaller inom 10 år före ett undantaget normalår, återkommer året efter 12 år.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av följande sorters år:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Måndag
Rudolf Breithaupt

Rudolf Maria Breithaupt, född 11 augusti 1873 i Braunschweig och död 2 april 1945 i Ballenstedt, var en tysk pianopedagog och musikskriftställare.

Breithaupt studerade juridik, filosofi, psykologi, samt konst- och musikvetenskap. Han var 1897 elev vid konservatoriet i Leipzig. Breithaupt var från 1901 bosatt i Berlin, där han från 1918 var lärare vid Sternska konservatoriet. Breithaupt var en av de ledande förkämparna för det moderna tyngdspelet, som han behandlat i Die natürliche Klaviertechnik (1905, 4:e upplagan 1925), till vilken han utgett Die Grundlagen der Klaviertechnik (1906) som en fortsättning och Praktische Studien (1919) som en tredje del.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Tyska klassiska pianister
Tyska musikpedagoger
Födda 1873
Avlidna 1945
Män
Sofia Dorothea av Brandenburg-Schwedt

Sofia Dorothea av Brandenburg-Schwedt, född 1736, död 1798, var hertiginna av Württemberg. Dotter till markgreve Fredrik Vilhelm av Brandenburg-Schwedt och Sofia Dorothea av Preussen. Kusin till bland andra Fredrik Vilhelm II av Preussen och Gustav III.

Gift 1753 med hertig Fredrik II Eugen av Württemberg. Sofia Dorothea beskrivs som kvick och charmerande. Hon var reformert, medan maken var katolik, men hade gått med på att uppfostra barnen till lutheraner på ett underhåll från det lutherska rådet. Från 1769 levde hon på slottet Mömpelgard, Château de Montbéliard, i Montbéliard i Frankrike, som då tillhörde Württemberg. År 1788 blev hon fostermor åt sin sondotter Katharina av Württemberg. Paret tvingades flytta från Montbéliard på grund av franska revolutionen 1792. Tre år senare efterträdde maken sin bror som monark i Württemberg. Hon blev änka 1797 och dog året därpå.

Barn
 Fredrik I av Württemberg (1754-1816)
 Ludwig av Württemberg (1756-1817)
 Eugen Fredrik av Württemberg (1758-1822)
 Sophie Marie Dorothea (1759-1828), rysk kejsarinna gift med Paul I av Ryssland, antog namnet Maria Fjodorovna
 Wilhelm Friedrich Philipp (1761-1830)
 Ferdinand August Friedrich (1763-1834)
 Friederike Elisabeth Amalie (1765-1785), gift med Peter I av Oldenburg
 Elisabeth Wilhelmine Luise (1767-1790),gift med Frans I av Österrike
 Friederike Wilhelmine Katharina (född och död 1768)
 Karl Friedrich Heinrich (1770-1791)
 Alexander Fredrik av Württemberg (1771-1833)
 Karl Heinrich (1772-1833)

Referenser 

 
 

Kvinnor
Födda 1736
Avlidna 1798
Tyska hertiginnor
Huset Hohenzollern
Mikael Holmström

Henrik Florus Mikael Holmström, född 28 februari 1955 i Lund, är en svensk journalist och författare med inriktning på försvarsfrågor och säkerhetspolitik.

Biografi 
Mikael Holmström har i över 40 år skrivit om svensk försvars-, utrikes- och säkerhetspolitik. Efter att ha varit nyhetschef och politisk reporter på Ny Teknik var han 1989–2014 försvarsreporter vid Svenska Dagbladet. Sedan 2015 är han säkerhetspolitisk reporter på Dagens Nyheter.

Holmström har svarat för en rad uppmärksammade nyheter. Han avslöjade 2006 tsunamibanden, databand från flodvågskatastrofen i Thailand som gömts undan i ett kassaskåp i regeringens källare. Hans fynd ledde till att Katastrofkommissionen åter kallades in och skrev ett nytt betänkande 2007. Som utsänd reporter i Afghanistan 2008 skildrade Holmström vad han kallade ”Sveriges glömda krig”. I juli 2017 avslöjade han att Transportstyrelsens IT-upphandling hotat rikets säkerhet genom att Sveriges hemliga agenter hade röjts, ett avslöjande som fick politiska följder.

År 2012 fick Holmström fick Guldspaden för Den dolda alliansen - Sveriges hemliga NATO-förbindelser. År 2018 tilldelades Holmström tillsammans med DN-kollegan Kristofer Örstadius Guldspaden för deras avslöjanden av it-skandalen på Transportstyrelsen. År 2022 tilldelades han Kungliga Krigsvetenskapsakdemiens silvermedalj för "blottläggningen av svenskt samarbete med framför allt USA och Storbritannien under det kalla kriget". 

Han invaldes 2007 som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien och av Kungliga Örlogsmannasällskapet.

2017 nominerades Holmström till Stora journalistpriset.

Familj 
Mikael Holmström är son till teologen Folke Holmström och biståndsarbetaren och riksdagsledamoten Britta Holmström, samt sonson till teologiprofessor Olof Holmström.

Bibliografi i urval
Mikael Holmström och Tom von Sivers: Tekniken som vapen – USA:s exportkontroll, 1985
Vändpunkter – Europa och dess omvärld efter 1989, 1995  (medverkan) 
 Baltikum – Sverige Möten över havet, 2004 (medverkan)
 Den dolda alliansen - Sveriges hemliga NATO-förbindelser, 2011
Den dolda alliansen - Sveriges hemliga NATO-förbindelser Fjärde upplagan. Utökad med: Det nya kalla kriget 2015
Den dolda alliansen - Sveriges hemliga NATO-förbindelser Femte upplagan. Utökad med: Sverige blir NATO-land 2023

Källor

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Örlogsmannasällskapet
Män
Födda 1955
Levande personer
Författare från Lund
Journalister från Lund
Elisabeth Fredrika Sofia av Brandenburg-Bayreuth

Elisabeth Fredrika Sofia av Brandenburg-Bayreuth, född 1732, död 1780, var hertiginna av Württemberg genom sitt äktenskap med hertig Karl Eugen av Württemberg.

Hon var dotter till markgreve Fredrik III av Brandenburg-Bayreuth och prinsessan Wilhelmine av Preussen och båda hennes föräldrar tillhörde därmed olika grenar av huset Hohenzollern. Hon gifte sig 1748 med hertig Karl Eugen av Württemberg och var berömd för sin skönhet. Äktenskapet blev konfliktfyllt på grund av Karls otrohet. Vid ett besök hos sin mor 1756 vägrade hon att återvända, och 1759 separerade makarna lagligt. 

Elisabeth Fredrika Sofia var sina föräldrars enda gemensamma barn. Hon beskrevs redan under sin uppväxt som en skönhet, och Casanova kallade henne för Tysklands vackraste prinsessa. Markgreven Alexander av Brandenburg-Ansbach och kung Fredrik V av Danmark tillhörde hennes friare, men hon valde själv ut Karl Eugen av Württemberg. Han hade vuxit upp delvis vid hennes morbror Fredrik II:s hov i Preussen. Bröllopet blev ovanligt praktfullt. 

De första åren av äktenskapet var parets relation lycklig, och Elisabeth utövade ett visst inflytande över regeringsarbetet. Efter några år började Karl dock ägna sig åt älskarinnor. Frånvaron av en son och manlig arvinge orsakade också konflikter. En resa till Italien 1753 förbättrade tillfälligt situationen, men då Karl efter återkomsten återvände till sina älskarinnor var förhållandet avslutat. Situationen förvärrades slutgiltigt då Karl år 1756 lät arrestera hennes väninna, operasångerskan Marianne Pirker. 

Samma år besökte Elisabeth sin mor i Bayreuth och vägrade att återvända. År 1759 upprättade hennes far och make ett separationskontrakt, där Karl fick rätten att utse hennes personal i utbyte mot att hon fick ett underhåll och kunde behålla sin titel. Det var inte en skilsmässa utan en separation. Från 1765 bodde Elisabeth på slottet Schloss Fantasie utanför Bayreuth.

Källor 
 

Tyska hertiginnor
Födda 1732
Avlidna 1780
Kvinnor
Huset Hohenzollern
Maria Augusta von Thurn und Taxis

Maria Augusta von Thurn und Taxis, född 1706, död 1756, hertiginna av Württemberg. Dotter till furst Anselm Franz von Thurn und Taxis och Maria Ludovika Anna Franziska av Lobkowicz. Gift 1727 med hertig Karl Alexander av Württemberg. Hon var Württembergs regent under sin son Karl Eugen av Württembergs omyndighet från 1737 till 1744. 

Hon ansågs vacker, slösaktig, makthungrig och nyckfull och tyckte om att leva i stor stil. I april 1740 förvisades hon av rådet till Bryssel under fem månader på grund av rykten om att hon blivit gravid med sin älskare, en officer. Hon förhindrade en allians med Preussen och övervakade sina söners uppfostran och karriärer. Hon utövade en del inflytande över sonen även sedan han blivit myndig.

Referenser

Externa länkar 
 

Födda 1706
Avlidna 1756
Kvinnliga regenter under 1700-talet
Tyska hertiginnor
Kvinnor
Hymn till friheten

Hymn till friheten kan syfta på:

 Hymn till friheten – Greklands och Cyperns nationalsånger, se Ymnos pros tin Eleftherian
Hymn till friheten (Ivan Gundulić) – en kroatisk hymn
Narcocorrido

Narcocorrido är en typ av ballad som sjungs i Mexiko, och handlar om narkotikahandel. Sångerna har funnits sedan 1970-talet, och har blivit särskilt uppmärksammade genom drogkriget i Mexiko.

Musik i Mexiko
Musikgenrer
Musik i Latinamerika
Slim

Slim kan avse:

 William Slim, brittisk officer
 Carlos Slim, mexikansk företagare
 Slim Borgudd, musiker och racerförare
 Slim Harpo, bluesmusiker
 Slim Lidén, folkmusiker och drogförebyggare
 Slim Notini, blues- och gospelmusiker
 Slim Shady, alias för rapparen Eminem
Dansk Håndbold

Dansk Håndbold, av dem själva ibland skrivet DanskHandbold, är Danmarks nationella handbollsförbund. Det grundades den 2 juni 1935 som Dansk Håndbold Forbund (DHF) och tog det nuvarande namnet 2023.

Se även

Herrar 
 Herrehåndboldligaen
 Danmarks herrlandslag i handboll

Damer 
 Damehåndboldligaen
 Danmarks damlandslag i handboll

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Förbundet
Idrottsförbund bildade 1935
Handbollsförbund
Handboll
Flashback International Inc

Flashback International Inc är ett medieföretag som sedan januari 2010 äger Flashback Forum. Flashback Forum startade 2000, och drevs tidigare av det svenska medieföretaget Flashback Media Group.

Referenser

Medieföretag
Breitkopf & Härtel

Breitkopf & Härtel är ett tyskt musikförlag, lokaliserat i Wiesbaden, det äldsta i världen.

Rörelsen grundlades 1664 i Leipzig som boktryckeri av J. Georgi och övergick 1719 till Bernhard Christoph Breitkopf (1695–1777), som 1726 tillika började driva förlagsverksamhet. Sonen Johann Gottlob Immanuel Breitkopf, som bland annat var Johann Christoph Gottscheds förläggare, gav rörelsen ett stort uppsving och lade grunden till musikförlaget.

Sonen Christoph Gottlob Breitkopf (1750–1800) övertog 1794 faderns rörelse, men överlät den redan året efter till Gottfried Christoph Härtel, som under firmanamnet Breitkopf und Härtel utvecklade musikförlaget betydligt och utgav det första tyska musiktidskrift i "Allgemeine musikalische Zeitung" (1798–1865) och de första mönsterutgåvorna av Wolfgang Amadeus Mozart, Joseph Haydn och andra tyska klassiker. Han utgav dessutom "Leipziger Litteraturzeitung" (1812–34) och anlade 1806 en pianofabrik (den första i Leipzig). Sönerna Hermann Härtel och Raimond Härtel (1810–88) var förläggare av Franz Liszts, Felix Mendelssohns, Robert Schumanns och Frédéric Chopins arbeten och utsände kritiska utgåvor av Johann Sebastian Bachs, Giovanni Pierluigi da Palestrinas och Ludwig van Beethovens verk, förutom billiga utgåvor av nästan alla musikens äldre och nyare mästare; i deras bokförlag odlades särskilt musikteori och musikhistoria.

Efter Raimond Härtels död blev två systersöner till denne, Wilhelm Volckmann (1837–96) och Oscar von Hase (1846–1921) ledare för firman. Senare innehavare var Ludwig Volckmann (1870–1947), Hellmuth von Hase (1891–1979) och Wilhelm Volckmann (1898–1939). Filialer tillkom i Bryssel 1883, i London 1890 och i New York 1891. Hellmuth von Hase bosatte sig efter krigsslutet 1945 i Wiesbaden, där han 1951 kunde återuppta verksamheten.

Källor

Externa länkar 
 

Tyska musikförlag
Salmonsens
Rudolf Breitscheid

Rudolf Breitscheid, född 2 november 1874 och förmodligen död 28 november 1944 i koncentrationslägret i Buchenwald, var en tysk socialdemokratisk politiker.

Breitscheid var först frisinnad och ordförande i Demokratische Vereinigung från 1908. 1912 övergick Breitscheid till det socialdemokratiska partiet, och anslöt sig 1917 till de oavhängiga och utgav 1922 dessas veckotidsskrift, Der Sozialist.

Det är oklart hur Breitscheid dog. Vissa källor hävdar att han dödades vid ett amerikanskt luftangrepp, andra menar att han redan var död och att han mördades av Gestapo.

Breitscheidplatz i centrala Berlin (stadsdelen Charlottenburg) är uppkallad efter honom. Där befinner sig bland annat Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter 

Tyska politiker
Födda 1874
Avlidna 1944
Män
Tyska socialdemokrater
Quiring van Brekelencam

Quiring Gerritsz. van Brekelencam, född omkring 1625, död 1668, var en holländsk konstnär.

Brekelencam påverkades av Gerard Dou och utförde genreporträtt och vardagliga scener i lugna interiörer. Hans tavlor återfinns i Amsterdam, München, Köpenhamn med flera plater samt i Stockholm, där Nationalmuseum har tre tavlor av van Brekelencam. Bland dem Gumma, som löskar en pojke. Hallwylska museet har också en tavla av Brekelencam, Grönsaksmånglerskan.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Nederländska konstnärer under 1600-talet
Födda 1625
Avlidna 1668
Män
Svensk uppslagsbok
Hökensås församling

Hökensås församling är en församling i Falköpings och Hökensås kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Tidaholms kommun i Västra Götalands län och ingår i Tidaholms pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Daretorps, Velinga och Härja församlingar och ingår sedan bildandet i Tidaholms pastorat.

Kyrkor 
 Blåhults kapell
 Daretorps kyrka
 Härja kyrka
 Velinga kyrka

Källor

Externa länkar

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Tidaholms kommun
Härja socken

Härja socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Härja distrikt.

Socknens areal är 59,34 kvadratkilometer varav 58,84 land. År 2000 fanns här 272 invånare.  Kyrkbyn Härja med sockenkyrkan Härja kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Härja församling och för de borgerliga frågorna bildades Härja landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Hökensås församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Härja, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Härja socken ligger söder om Tidaholm med Hökensås i öster och med Tidan i väster. Socknen är en kuperad mossrik skogsbygd med höjder som på Hökensås når 345 meter över havet.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Hargh och kommer från kyrkbyn och innehåller harg, 'stenig mark'.

Kända personer från Härja
Johan Alfred Enander, tidningsman, författare, aktivist för det svenska, i USA.
Anders Johan Enander, präst, prost, riksdagsman, verksam i Borås. Den föregåendes morbror.

Se även
 Härja församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Agnetorps landskommun

Agnetorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Agnetorps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

1895 utbröts Tidaholms köping som 1910 ombildades till Tidaholms stad.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun.

Politik

Mandatfördelning i Agnetorps landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Daretorps landskommun

Daretorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Daretorps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Härja landskommun

Härja landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Härja socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Velinga landskommun

Velinga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Velinga socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Daretorps socken

Daretorps socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Daretorps distrikt.

Socknens areal är 85,73 kvadratkilometer varav 82,94 land. År 2000 fanns här 550 invånare. Kyrkbyn Daretorp med sockenkyrkan Daretorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1626 utbröts Brandstorps socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Daretorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Daretorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Hökensås församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Daretorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani.

Geografi
Daretorps socken ligger sydost om Tidaholm med Hökensås i öster. Socknen är en mossrik skogsbygd med viss odlingsbygd i nordväst.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1350 Darrathorp och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller namnsnamnet Darre och torp, 'nybygge'.

Se även
 Daretorps församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Velinga socken

Velinga socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Velinga distrikt.

Socknens areal är 46,11 kvadratkilometer varav 45,87 land. År 2000 fanns här 264 invånare. Den tidigare kungsgården Ettak med Ettaks kyrkoruin, en del av tätorten Madängsholm samt kyrkbyn Velinga med sockenkyrkan Velinga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1691 införlivades Ettaks socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Velinga församling och för de borgerliga frågorna bildades Velinga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Hökensås församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Velinga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani.

Geografi
Velinga socken ligger sydost om Tidaholm med Hökensås i öster och Tidan i väster. Socknen är en odlingsbygd i väster och i öster en skogsbygd med höjder som på Hökensås når 340 meter över havet.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns sex gravfält, stensättningar, domarringar samt en rest av en skeppssättning vid Ettak. En runsten har påträffats. Från medeltiden finns Ettaks kyrkoruin.

Namnet
Namnet skrevs 1225 Widlungum och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller vidher, 'skog'. Efterleden kan innehålla lung, 'sand- eller grusås; sandås, grusås' alternativt kan det innehålla en inbyggarbeteckning inge/unge.

Namn skrevs före 1940 Velinge socken.

Se även
 Velinga församling
Slaget vid Ettak

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Acklinga socken

Acklinga socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Acklinga distrikt.

Socknens areal är 26,30 kvadratkilometer varav 26,21 land. År 2000 fanns här 330 invånare.  En del av tätorten Ekedalen samt kyrkbyn Acklinga med sockenkyrkan Acklinga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Acklinga församling och för de borgerliga frågorna bildades Acklinga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Varvs församling.

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Acklinga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani.

Geografi
Acklinga socken ligger nordväst om Tidaholm kring Ösan. Socknen är en skogrik slättbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns två gravfält och en domarring. En del spridda rösen och stensättningar återfinns runtom i socknen, vanligen ganska övertorvade (dvs. bevuxna med mossor och svåra att se). En del förekomster med slagg som tyder på en primitiv järnframställning vid platsen har påträffats på åkrar, däribland en vid Tjärhemmet. En skafthålsyxa har harvats fram ur en åker nära Södra Köven, förvarad i privat ägo, och vid Stora Strängshemmet finns en hällristning med fem älvkvarnar.

Namnet
Namnet skrevs 1311 Aklungj och kommer från kyrkbyn. Efterleden kan innehålla lung, 'sand- eller grusås; sandås, grusås', kyrkbyn ligger vid ett område med sand och grus. Förleden innehåller möjligen aker, 'åker'.

Se även
 Acklinga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Mullsjö-Sandhems församling

Mullsjö-Sandhems församling är en församling i Falköpings och Hökensås kontrakt i Skara stift. Församlingen omfattar hela Mullsjö kommun i Jönköpings län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Mullsjö församling och Sandhem-Utvängstorps församling och utgör sedan bildandet ett eget pastorat.

Kyrkor 
 Nykyrka kyrka
Bjurbäcks kyrka
Sandhems kyrka
Utvängstorps kyrka

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Mullsjö kommun
Joseph König

Joseph König, född 15 november 1843 i Haltern, död 12 april 1930 i Münster, var en tysk kemist.

König blev 1870 föreståndare för den nyorganiserade agrikulturkemiska försöksstationen i Münster samt 1899 ordinarie professor vid universitetet där. Hans verksamhet som födoämnesanalytiker var av banbrytande betydelse, och hans Chemie der menschlichen Nahrungs- und Genussmittel (två band, 1879–80; fjärde upplagan, tre delar, 1902-05) var en av sin tida mest tillförlitliga och spridda handböcker på detta område.

Källor

Tyska professorer i kemi
Personer verksamma vid universitetet i Münster
Födda 1843
Avlidna 1930
Män
Ugglan