kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Samuel Gridley Howe

Samuel Gridley Howe, född 10 november 1801 i Boston, Massachusetts, död 9 januari 1876 i samma stad, var en amerikansk blindpedagog. Han var make till Julia Ward Howe och far till Henry Marion Howe, Laura Elizabeth Howe, Maud Howe Elliott och Florence Hall.

Howe upprättade efter föregående studier i Europa grundade han Perkins blindinstitut i Boston, vilket han förestod fram till sin död. Howe var grundare av USA:s blindunder och gjorde sig dessutom känd för sitt framgångsrika arbete att undervisa den dövblinda Laura Bridgman.

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 13 s. 346.

Amerikanska skolledare
Blindpedagoger
Amerikanska lärare under 1800-talet
Alumner från Brown University
Personer från Boston
Födda 1801
Avlidna 1876
Män
Ljot skald

Ljot skald (Ljótr skáld) var en isländsk furstelovskald som levde på 1100- och 1200-talet. Enligt Skáldatal diktade han om kung Sverre, Håkon Sverresson, jarl Håkon galen (Hákon jarl galinn) och "hertig" Skule Bårdsson (Skúli hertogi Bárðarson). Det har antagits att Ljot skald är identisk med den Ljótr Sumarliðason som – också enligt Skáldatal – var hirdskald hos Inge Bårdsson (Ingi Bárðarson) och troligen var son till Sumarlide skald. 

Av Ljots dikter har ingenting bevarats.

Källor och litteratur 
 Skáldatal.
 Finnur Jónsson, Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie, 2:1, København, 1898, sid 105. 
 Guðmundur Þorláksson, Udsigt over de norsk-islandske skjalde fra 9. til 14. århundrede, København, 1882, sid 145f.

Norröna skalder
Män
Födda 1100-talet
Avlidna 1200-talet
Personer i Norge under 1200-talet
Sumarlide skald

Sumarlide skald (Sumarliði skáld) var en isländsk furstelovskald som levde på 1100-talet. Han är endast känd från Skáldatal, där han sägs ha varit hovskald hos kungarna Sverre i Norge och Sverker Karlsson i Sverige. Av Sumarlides diktning har ingenting bevarats. Det är möjligt att Sumarlide var far till den också i Skáldatal omtalade hovskalden Ljot.

Källor och litteratur 
 Skáldatal.
 Guðmundur Þorláksson, Udsigt over de norsk-islandske skjalde fra 9. til 14. århundrede, København, 1882, sid 145f.

Norröna skalder
Män
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Personer på Island under 1100-talet
Personer i Norge under 1100-talet
Västra Älvsala

Västra Älvsala är en bebyggelse väster om Älvsala vid Breviken på den sydöstra delen av Värmdölandet i Värmdö kommun. SCB avgränsade bebyggelsen till en småort mellan 1995 och 2015 benämnd Fagerdala. Vid tätortsavgränsningen 2015 kom Fagerdala att inkluderas i den nya tätorten Älvsala. Vid avgräsningen 2020 kom bebyggelsen klassas som separat och som en tätort namnsatt till Västra Älvsdala.

Historia 
Fagerdala ingick 1538 i Ulffzala fjärding. Gården förlänades 1638 till Axel Oxenstierna. Hemmanet brändes 1719 av ryssarna.
Under senare delen av 1700-talet ägdes gården av familjen Psilanderhjelm på näraliggande Brevik.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Nära bryggan finns några äldre trähus.

En del bebyggelse används som fritidshus men med en ökande andel permanentboende.

Kommunikationer 
Fagerdala ligger vid farleden mellan Strömma kanal och Kanholmsfjärden. Orten är ändpunkt för länsväg AB 667 mellan Hemmesta vägskäl och Fagerdala brygga. SL-Buss 440 stannar.

Natur 
Väster om Fagerdala ligger våtmarken Morträsket med skyddsvärt fågel- och växtliv.

Se även
Värmdö socken

Referenser 

Orter i Värmdö kommun
Orter i Stockholms skärgård
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Memorial Cup

Memorial Cup är en trofé som årligen ges till det lag som vunnit det kanadensiska juniorishockeymästerskapet CHL, Canadian Hockey League. CHL är en turnering mellan fyra lag; ett värdlag samt mästarlagen från CHL:s tre medlemsligor OHL, WHL och LHJMQ. 

Memorial Cup delades ut första gången 1919 då University of Toronto Schools besegrade Regina Patricias i två matcher med 14–3 och 15–5.

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats

Ishockey i Kanada
Återkommande sportevenemang med premiär 1919
Ishockeyturneringar
Återkommande sportevenemang i maj
Canadian Hockey League
Carl Alburn

Carl Alburn, född 21 januari 1859 i Snårestads socken, Malmöhus län, död 2 september 1945 i Landskrona, var en svensk förvaltare.

Alburn genomgick lantbruksskolan i Trelleborg 1881. Han var bokhållare på Ovesholms slott 1881–83 och förvaltare på Kronovalls slott 1883–1903. Han var därefter anställd hos Svenska Sockerfabriks AB som inspektor på Teckomatorps gård 1903–14 och som förvaltare på Säbyholm från 1914.

Källor
Svensk biografisk kalender I. Malmöhus län (Gullberg, Hjalmar - Uggla, Torsten, utg., 1919), sid. 5.
Alburn, Carl på svenskagravar.se

Personer inom lantbruk
Personer från Snårestads socken
Födda 1859
Avlidna 1945
Män
218 (tal)

218 är det naturliga talet som följer 217 och som följs av 219.

Inom vetenskapen 
 218 Bianca, en asteroid.

Inom matematiken 
 218 är ett jämnt tal.
 218 är ett semiprimtal

Se även 
 218 f.Kr. och 218 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
219 (tal)

219 är det naturliga talet som följer 218 och som följs av 220.

Inom vetenskapen 
 219 Thusnelda, en asteroid.

Inom matematiken 
 219 är ett ojämnt tal.
 219 är ett semiprimtal
 219 är ett Ulamtal.
 219 är det minsta talet som kan skrivas som summan av fyra positiva kuber på två olika sätt

Se även 
 219 f.Kr. och 219 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
220 (tal)

220 är det naturliga talet som följer 219 och som följs av 221.

Inom vetenskapen 
 220 Stephania, en asteroid.

Inom matematiken 
 220 är ett jämnt tal.
 220 är ett tetraedertal.
 220 är ett dodekaedertal.
 220 är ett Erdős–Woodstal.
 220 är ett Praktiskt tal.

Källor

Se även 
 220 f.Kr. och 220 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar 
 

Heltal
221 (tal)

221 är det naturliga talet som följer 220 och som följs av 222.

Inom matematiken 
 221 är ett ojämnt tal.
 221 är ett semiprimtal
 221 är ett Ulamtal.
 221 är ett centrerat kvadrattal.

Inom vetenskapen 
 221 Eos, en asteroid.

Se även 
 221 f.Kr. och 221 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
222 (tal)

222 är det naturliga talet som följer 221 och som följs av 223.

Inom vetenskapen 
 222 Lucia, en asteroid.

Inom matematiken 
 222 är ett jämnt tal.
 222 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.

Se även 
 222 f.Kr. och 222 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
223 (tal)

223 är det naturliga talet som följer 222 och som följs av 224.

Inom vetenskapen 
 223 Rosa, en asteroid.

Inom matematiken 
 223 är ett udda tal.
 223 är ett primtal.
 223 är ett Caroltal.
 223 är det enda talet som behöver 37 termer för att uttrycka den som summan av positiva femtepotenser. Se vidare Warings problem

Se även 
 223 f.Kr. och 223 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
224 (tal)

224 är det naturliga talet som följer 223 och som följs av 225.

Inom vetenskapen 
 224 Oceana, en asteroid.

Inom matematiken 
 224 är ett jämnt tal.
 224 är ett Praktiskt tal.
 224 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.
 224 är summan av två kuber: 224 = 23 + 63
 224 är summan av kuberna av fyra tal som kommer efter varandra: 224 = 23 + 33 + 43 + 53

Se även 
 224 f.Kr. och 224 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
225 (tal)

225 är det naturliga talet som följer 224 och som följs av 226.

Inom vetenskapen 
 225 Henrietta, en asteroid.

Inom matematiken 
 225 är ett ojämnt tal.
 225 är summan av kuberna av de fem första positiva heltalen:
225 = 13 + 23 + 33 + 43 + 53
 225 är summan av tre kuber:
225 = 13 + 23 + 63
 225 är ett oktogontal.
 225 är ett centrerat oktogontal.
 225 är ett ikositetragontal
 225 är den enda tresiffriga kvadraten vars alla siffror är primtal.
 225 är ett Prothtal.

Se även 
 225 f.Kr. och 225 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
226 (tal)

226 är det naturliga talet som följer 225 och som följs av 227.

Inom vetenskapen 
 226 Weringia, en asteroid.

Inom matematiken 
 226 är ett jämnt tal.
 226 är ett semiprimtal
 226 är ett centrerat pentagontal.

Se även 
 226 f.Kr. och 226 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
227 (tal)

227 är det naturliga talet som följer 226 och som följs av 228.

Inom vetenskapen 
 227 Philosophia, en asteroid.

Inom matematiken 
 227 är ett ojämnt tal.
 227 är ett primtal.

Se även 
 227 f.Kr. och 227 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
228 (tal)

228 är det naturliga talet som följer 227 och som följs av 229.

Inom vetenskapen 
 228 Agathe, en asteroid.

Inom matematiken 
 228 är ett jämnt tal.
 228 är ett Praktiskt tal.

Se även 
 228 f.Kr. och 228 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
229 (tal)

229 är det naturliga talet som följer 228 och som följs av 230.

Inom vetenskapen 
 229 Adelinda, en asteroid.

Inom matematiken 
 229 är ett ojämnt tal.
 229 är ett primtal.

Se även 
 229 f.Kr. och 229 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
Stora Harrie mosse

Stora Harrie mosse är ett naturreservat i Kävlinge kommun i Skåne län.

Stora Harrie mosse är en rest av ett tidigare stort rikkärrsområde som sträckte sig från Gryet i väster till Harrievägen i öster. Området har sannolikt tidigare brukats som slåttermark under en relativt lång tid och spår av denna hävd kan skönjas än idag. I "modern" tid har dock området dikats i flera omgångar varvid stora arealer så småningom omförts till åkermark. I de centrala delarna av det tidigare större området finns dock kvar värdefulla områden. Dessa hävdas idag framför allt genom bete.

Flora och fauna 
Markerna hyser en mycket värdefull vegetation, orkidén och ängsnycklar är tämligen vanlig och i de intressantaste delarna av området kan man hitta sällsyntheter som axag, sumpgentiana, och kärrknipprot.

Referenser 
Naturreservat - Kävlinge Kommun
 Länsstyrelsen i Skåne

Naturreservat i Kävlinge kommun
Naturskyddsområden bildade 2003
Alvesta station

Alvesta station är en järnvägsstation i Alvesta. Stationen invigdes 1909 och är en av landets viktigaste knutpunkter för järnväg, då den sammanbinder Södra stambanan mellan Malmö och Stockholm med Kust till kust-banan mellan Göteborg och Kalmar/Karlskrona.

Stationsbyggnaden
Stationshuset, som är ett byggnadsminne, huserar ett antikvariat, en utställningshall och en pressbyrå.

Referenser

Externa länkar 
 Tillgänglighetskarta över Alvesta station

Byggnader och anläggningar i Alvesta kommun
Transport i Alvesta
Järnvägsstationer i Kronobergs län
Järnvägsstationer invigda 1909
Stationer vid Södra Stambanan
1909 i Sverige
You're My World (album av Samuelsons)

You're My World är ett musikalbum från 1979 av gruppen Samuelsons.

Låtlista
Guide Me Lord
If that isn't love
Come Let us help One Another
Standing Somewhere in the Shadows
Something New
He Looked Beyond My Faults
Born Again
Your'e My Best Friend
What a Song
He is My Everything
Let me be there
You're My World

Källor

Fotnoter

Album av Samuelsons
Musikalbum 1979
Engelskspråkiga musikalbum
Robert Garrett

Robert Garrett, född 24 juni 1875 i Baltimore County i Maryland, död 25 april 1961 i Baltimore, var en amerikansk friidrottare.

Garrett blev olympisk mästare i kulstötning och diskus vid sommarspelen 1896 i Aten.

Källor 

Födda 1875
Amerikanska diskuskastare
Amerikanska kulstötare
Amerikanska höjdhoppare
Amerikanska längdhoppare
Amerikanska trestegshoppare
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1896
Olympiska silvermedaljörer 1896
Amerikanska olympiska silvermedaljörer
Amerikanska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1900
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1900
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1896
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1896 från USA
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1900 från USA
Män
Avlidna 1961
Idrottare från Maryland
Amerikanska idrottare under 1800-talet
Amerikanska idrottare under 1900-talet
Exformation

Exformation är ett begrepp, beskrivet i boken Märk världen av den danska författaren Tor Nørretranders, som avser explicit bortgallrad information.
Exformation är det som funnits i medvetandet hos avsändaren men som avsiktligt gallrats bort och inte överförs i meddelandet men som ändå tillgängliggörs hos mottagaren tack vare sammanhang, associationer, kunskap eller gemensamma erfarenheter.

Behovet av begreppet exformation har bl.a. sin bakgrund i att det vi i dagligt tal avser med information (som till exempel mening, innehåll, överskådlighet och ordning) inte överensstämmer med hur informationsbegreppet är definierat i den av Claude Shannon utvecklade informationsteorin. Informationsteorin handlar om hur man beräknar hur mycket information som kan överföras på en given teknisk förbindelse. Informationsbegreppet har i teorin inget att göra med mening och innehåll utan är endast en icke förutsägbar följd av tecken eller symboler (som till exempel ettor och nollor). Ju mer oförutsägbar desto mer information.

Det är den överförda informationen, i en korrespondens, som tillsammans med exformation (som inte överförs -  "den bara finns" )
som ger mening och innehåll. "Bägge är meningslösa utan varandra - information utan exformation är tomt prat, exformation utan information är inte exformation utan bara bortgallrad information." 
Mängden av exformation avspeglar också det logiska djupet i utsagan. "Ju mer exformation som har tagits fram och bortsorterats, desto djupare mening och komplexitet har skapats".

Ett exempel som Tor Nørretranders hänvisar till är när författaren Victor Hugo  efter utgivningen av romanen Samhällets olycksbarn under sin semester undrade hur den nya romanen hade mottagits och skickade till sin förläggare ett brev med lydelsen: "?". Förläggaren svarade med "!" i sitt svarsbrev, som indikation att försäljningen gick bra. Exemplet belyser hur en korrespondens med i teknisk mening extremt lite överförd information ("världens kortaste brevväxling"), men med väldigt mycket exformation, ändå klart kan förmedla budskapet.

Referenser

Noter

Informationsteori
230 (tal)

230 är det naturliga talet som följer 229 och som följs av 231.

Inom vetenskapen 
 230 Athamantis, en asteroid.

Inom matematiken 
 230 är ett jämnt tal.

Se även 
 230 f.Kr. och 230 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
231 (tal)

231 är det naturliga talet som följer 230 och som följs av 232.

Inom vetenskapen 
 231 Vindobona, en asteroid.

Inom matematiken 
 231 är ett ojämnt tal.
 231 är det 21:a triangeltalet.
 231 är det 11:e hexagonala talet.
 231 är ett oktaedertal.
 231 är ett heptadekagontal.

Se även 
 231 f.Kr. och 231 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
232 (tal)

232 är det naturliga talet som följer 231 och som följs av 233.

Inom vetenskapen 
 232 Russia, en asteroid.

Inom matematiken 
 232 är ett jämnt tal.
 232 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 232 är ett dekagontal.

Se även 
 232 f.Kr. och 232 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
234 (tal)

234 är det naturliga talet som följer 233 och som följs av 235.

Inom matematiken 
 234 är ett jämnt tal
 234 är ett Harshadtal
 234 är ett Praktiskt tal.

Inom vetenskapen 
 234 Barbara, en asteroid.

Se även 
 234 f.Kr. och 234 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
235 (tal)

235 är det naturliga talet som följer 234 och som följs av 236.

Inom vetenskapen 
 235 Carolina, en asteroid.

Inom matematiken 
 235 är ett ojämnt tal.
 235 är ett semiprimtal
 235 är ett heptagontal.
 235 är ett centrerat triangeltal.
 235 är ett palindromtal i det kvarternära talsystemet.

Se även 
 235 f.Kr. och 235 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
236 (tal)

236 är det naturliga talet som följer 235 och som följs av 237.

Inom vetenskapen 
 236 Honoria, en asteroid.

Inom matematiken 
 236 är ett jämnt tal.
 236 är ett Ulamtal.
 236 är ett Pentanaccital.

Se även 
 236 f.Kr. och 236 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
237 (tal)

237 är det naturliga talet som följer 236 och som följs av 238.

Inom vetenskapen 
 237 Coelestina, en asteroid.

Inom matematiken 
 237 är ett ojämnt tal.
 237 är ett semiprimtal

Se även 
 237 f.Kr. och 237 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
238 (tal)

238 är det naturliga talet som följer 237 och som följs av 239.

Inom vetenskapen 
 238 Hypatia, en asteroid.

Inom matematiken 
 238 är ett jämnt tal.
 238 är ett tridekagontal
 238 är summan av de tretton första primtalen
 238 är ett Ulamtal.

Se även 
 238 f.Kr. och 238 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
239 (tal)

239 är det naturliga talet som följer 238 och som följs av 240.

Inom vetenskapen 
 239 Adrastea, en asteroid.

Inom matematiken 
 239 är ett ojämnt tal.
 239 är ett primtal.

Se även 
 239 f.Kr. och 239 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
Johan Fredrik Lundgrén

Johan Fredrik Lundgrén, född den 18 mars 1821 i Visby, död den 20 oktober 1885 i Härnösand, var en svensk skådespelare och lustspelsförfattare. Han skrev under pseudonymen Uller.

Lundgrén föddes i Visby, där fadern var sjöman. Han var i ungdomen militär och tjänade under flera år dels vid Gotlands nationalbeväring och det i Visby förlagda depotkompaniet av Svea artilleriregemente, dels vid Livgardet till häst. 1846 lämnade han den militära banan och uppträdde åren 1846–1858 på olika landsortsteatrar samt till sist på Ladugårdslandsteatern och Södra teatern i Stockholm. 1849 deltog han dock i det Första slesvigska kriget som underofficer i danska armén.

1859 uppfördes på Södra teatern hans första lustspel, En svartsjuk tok. Det gjorde succé och följdes av flera originalstycken, däribland Studenterna (1860), Kärlek och upptåg (1860), Bättre aldrig än sent (1861) och Hemkomsten (1861). Hans pjäser fick framgång även på landsortsteatrar i Sverige och Norge. Lundgrén gjorde även bearbetningar och översättningar för scenen. Postumt utkom Från en lång teaterbana (1886).

Bibliografi
 En loppas memoirer ("af. -L.-") (1848)
 En svartsjuk tok: lustspel i en akt med sång (Bonnier, 1859)
 Studenterne: lustspel med sång i 2 akter (Flodin, 1860)
 Kärlek och upptåg: lustspel med sång i tre akter (Flodin, 1860)
 Hemkomsten: folkkomedi med sång i fyra akter (Flodin, 1861)
 Bättre aldrig än sent: lustspel med sång i en akt (Flodin, 1861)
 Från en lång teaterbana: efterlemnade spridda minnesanteckningar (1886)

Översättningar/bearbetningar
 Tre friare och en älskare: lustspel i en akt (Flodin, 1861)
 Johan Ludvig Heiberg: Supplikanten: monolog-vådevill i en akt (Flodin, 1861) (Supplicanten)
 Carl August Görner: "N:r 5": lustspel med sång i en akt (Flodin, 1861) (Eine Hotelgeschichte, oder Nr. 5)
 Gustav Räder: Herr Jönssons äfventyr i Spanien: lustspel med sång i tre akter (Bonnier, 1862) (Purzel in Spanien)
 Theodor Gassmann: Han hyr rum af sin betjent: lustspel med sång i en akt (Flodin, 1863) (Zur Miethe beim Bedienten)
 J. Krüger: Min blifvande mans porträtt, Toffeltaktiken, Den unga modren: tre sceniska monologer (Flodin, 1864)
 Georg Horn: En dag under smekmånaden: komedi i en akt (Flodin, 1864) (Glückliche Flitterwochen)
 Emil Pohl: En menniskovän: lustspel i två tablåer (Flodin, 1866) (Jeremias Grille)
 Beräkning och missräkning: komedi med sång i 1 akt (Flodin, 1871)

Källor

Externa länkar 

Svenska skådespelare under 1800-talet
Svenska dramatiker
Svenskspråkiga dramatiker
Svenska översättare
Översättare från tyska
Översättare från danska
Svenska militärer under 1800-talet
Skådespelare från Visby
Författare från Visby
Födda 1821
Avlidna 1885
Män
Ugglan
SBH
Sjukstuga

Sjukstuga var tidigare benämningen på en mindre, kommunal eller enskild inrättning för sluten men mindre krävande sjukvård, ursprungligen avsedd för mindre bemedlade patienter. Nu finns sju sjukstugor i Västerbottens län.

Historik
Verksamheten var först reglerad i 1901 års sjukstugestadga, som föreskrev att det vid sjukstugan skulle finnas högst 24 vårdplatser, där vården skulle ske enligt lasarettsstadgan.

Senare reglerades verksamheten av sjukhuslagen från år 1940. I denna stadgades att en sjukstuga högst skulle bestå av 30 vårdplatser. Dock kunde man med Medicinalstyrelsens medgivande få inrätta ytterligare 20 vårdplatser. Sjukstugan kallades då större sjukstuga. Tidigare har det funnits sjukstugor på över 70 platser, de sista (1942) i Nässjö, Gislaved, Bäckefors, Kristinehamn, Säffle, Nora, Lindesberg, Domnarvet, Lima, Tärnaby, Vilhelmina och Kiruna. Dessa har lagts ned eller ombildats till sjukhus eller till provinsialläkarmottagningar/vårdcentraler.

Vid sjukstugan var en sjukstugeläkartjänst inrättad. Så gott som alltid hade denne läkare kirurgisk utbildning. Verksamheten var "odelad", d.v.s. att kirurgisk och invärtesmedicinsk verksamhet inte var åtskild. Röntgenavdelning och laboratorium fanns. Den kirurgiska verksamheten kunde vara omfattande, men jämfört med lasaretten förekom framför allt mindre operationer där.

År 1947 fanns 80 sjukstugor i landet, fördelade enligt följande:

Uppsala län 2
Södermanlands län 3
Östergötlands län 2
Jönköpings län 5
Kronobergs län 2
Kalmar län 3
Hallands län 2
Älvsborgs län 5
Värmlands län 5
Örebro län 6
Västmanlands län 2
Kopparbergs län 14
Gävleborgs län 4
Jämtlands län 2
Västerbottens län 16
Norrbottens län 7

År 1947 saknades sjukstugor i följande län: Stockholms, Gotlands, Blekinge, Kristianstads, Malmöhus, Göteborgs, Skaraborgs och Västernorrlands.

Dagsläget

Idag lever begreppet sjukstuga kvar som beteckning på ett antal vårdcentraler inom Region Västerbotten, nämligen sjukstugorna i Dorotea, Malå, Sorsele, Storuman, Tärnaby, Vilhelmina och Åsele. På sjukstugorna finns till skillnad från de övriga vårdcentralerna i landstinget vårdplatser samt röntgenapparat. Sjukstugorna är bemannade med minst en sjuksköterska dygnet runt där akutmottagning bedrivs.

Källor

C.G. Sundell: Sjukstugorna och deras verksamhet. I: Svenska sjukhus, första delen, s. 289 ff. Bokförlaget Gothia AB, Stockholm 1948.
Sjukstugor, Västerbottens län landsting

Sjukvårdshistoria
Sjukhus
Västerbottens län
Region Västerbotten
240 (tal)

240 är det naturliga talet som följer 239 och som följs av 241.

Inom vetenskapen 
 240 Vanadis, en asteroid.

Inom matematiken 
 240 är ett jämnt tal.
 240 är ett semiperfekt tal.
 240 är ett rektangeltal.
 240 är ett superymnigt tal.
 240 är ett mycket ymnigt tal.
 240 är ett Praktiskt tal.

Se även 
 240 f.Kr. och 240 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
241 (tal)

241 är det naturliga talet som följer 240 och som följs av 242.

Inom vetenskapen 
 241 Germania, en asteroid.

Inom matematiken 
 241 är ett ojämnt tal.
 241 är ett primtal.
 241 är ett Prothtal.
 241 är ett Ulamtal.

Se även 
 241 f.Kr. och 241 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
242 (tal)

242 är det naturliga talet som följer 241 och som följs av 243.

Inom vetenskapen 
 242 Kriemhild, en asteroid.

Inom matematiken 
 242 är ett jämnt tal.
 242 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 242 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.

Se även 
 242 f.Kr. och 242 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
243 (tal)

243 är det naturliga talet som följer 242 och som följs av 244.

Inom vetenskapen 
 243 Ida, en asteroid.

Inom matematiken 
 243 är ett ojämnt tal.
 243 är ett Ulamtal.
 243 är ett frugalt tal i bas 10
 243 är en kubkvadrat

Se även 
 243 f.Kr. och 243 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal