Bahnhof

Bahnhof är en svensk internetleverantör av bredbandstjänster, inklusive IP-telefoni och IPTV. På företagsmarknaden driver Bahnhof också datacenter, däribland Pionen i Stockholm, som håller servrar kontinuerligt anslutna till internet. Företaget är noterat under benämningen BAHN-B på Nasdaqs marknad First North Stockholm efter ett listbyte ifrån Spotlight. Antalet privatkunder är över 450 000, främst via öppna stadsnät.

Historia

Bakgrund 
Företaget grundades 1994 av Anders Arestav, Thomas Eriksson och Oscar Swartz i Uppsala. Dess slogan var i början "Bahnhof - stationen på infobahn". Året efter tillkom Jon Karlung som delägare och vd.

Karlung och Bahnhof har valt att ta ställning i olika frågor som värnar om yttrandefrihet och personlig integritet på nätet, bland annat som initiativtagare till att integritetsmärka bredband. Vidare har Bahnhof vägrat lämna ut uppgifter till Skatteverket som verket begärt inom ramen för en så kallad tredjemansrevision riktad mot företagets kunder. Karlung har också varit remissinstans för förslag om ökad datalagring.

I fildelningsfrågan har Karlung sagt att ny teknik kräver nya affärsmodeller som måste anpassas till verkligheten och det offentliga (lagstiftning, polis och åklagare) inte ska använda offentliga medel för att tillgodose ett särintresse (som film- och musikindustrin) på bekostnad av ett klimat som pressar fram och inspirerar till innovationer och nya tekniska och kommersiella lösningar.

1997 Tass.net 
Sommaren 1997 registrerades domänamnet tass.net med syfte att efterlikna den ryska nyhetsbyrån Itar-Tass. Hemsidan designades för att efterlikna en nyhetssajt och en fejkad nyhet om att Kambodjas före detta ledare Pol Pot fått asyl i Sverige. Den påhittade nyheten fick stor spridning i såväl svensk som utländsk media.

Tanken bakom tilltaget var att skapa debatt om internets möjligheter och risker, där möjligheten till spridande av desinformation låg bakom Tass.net.

2001–2004 
Under It-bubblan och åren kring millennieskiftet hade Jon Karlung uppfattningen att verksamheten i It-företag skulle bygga på långsiktig uthållighet och ville följa den gamla ekonomins principer för företagande. Efter ett ägarbråk till följd av detta lämnade Karlung jämte Andreas Norman (storägare och tidigare vice VD i Bahnhof, och grundare av Dalnet bolaget.

2004 återkom Karlung och Norman som ägare av Bahnhof, via det gemensamma bolaget K.N. Telecom AB. Åren efter fördubblades omsättning och vinst (2004 - 2006 års resultat). En starkt bidragande orsak var en storsatsning på det som kallas för öppna stadsnät samt på företagstjänster inriktade på datacenter.

2005 Bahnhofaffären 

Den 10 mars 2005 hamnade Bahnhof i svårigheter efter att myndigheterna beslagtagit servrar som tillhörde två anställda. Beslaget fick stort massmedialt genomslag som Bahnhofaffären och efteråt genomförde Bahnhof en stor undersökning för att gå till botten med ansvarsfrågan.

Resultatet av undersökningen visade att Antipiratbyrån hade själv lagt upp de filer som Bahnhof skulle ha ansvarat för.

2007 Börsintroduktion 
I december 2007 noterades Bahnhof AB på Aktietorget med första handelsdag 19 december 2007. I samband med detta tillkom även Pär Ström och Eric Hasselqvist till styrelsen. Initialt omfattade försäljningen 8 procent av bolaget, eller 800 000 aktier.

2008 FRA-lagen 

Bahnhof drev opinion mot FRA-lagen, som skulle ge FRA tillstånd att lyssna av internettrafik som passerar Sveriges gräns.(1) När lagen ändå röstades igenom av Riksdagen 2008, tillkännagav VD Jon Karlung att han tänkte försvåra för FRA att verkställa avlyssningen, genom att styra om trafiken. När lagen varit i kraft ett halvår rådde osäkerhet kring huruvida FRA verkligen var inkopplade på operatörernas samverkanspunkter, men att bland andra Bahnhof menade sig ha sluppit undan. Ett reportage av Uppdrag Granskning i december 2013 visade att operatörerna själva inte får svar på om deras trådar omfattas av FRA:s spaning. På grund av osäkerheten vid gränsöverskridande internettrafik införde Bahnhof en garanti för att lagrad data, kommunikation och kunduppgifter stannar på svensk mark.

2010 Wikileaks 

Under 2010 undertecknades ett hostingavtal med organisationen Wikileaks och dess förgrundsfigur Julian Assange. Under tiden då Bahnhof hostade organisationens sajt släpptes ett flertal större dokumentsamlingar. Avtalet löpte fram till juli 2011 och under 2013 auktionerade Bahnhof ut den server Wikileaks hyrt in sig på via auktionssajten Ebay. Försäljningen fullföljdes dock aldrig, då det vinnande budet lagts av en minderårig.

2010–2012 
Karlung avgick som VD i april 2010 och efterträddes av Anna Mossberg, som behöll posten i tre månader varefter Klas Westholm tillträdde. Efter två år, i maj 2012, återkom Karlung som VD.

2013 TV-stopper 
När SVT i februari 2013 började sända sina kanaler direkt på nätet blev även surfplattor och datorer avgiftspliktiga. I kommentarsfält och på sociala medier flödade upprördheten. Bahnhof konstruerade då en frivillig SVT-spärr för sina kunder. Funktionen, kallad "TV Stopper", blockerade SVT Play och gjorde det omöjligt att ta emot data därifrån. Bahnhof gav dock inga garantier för att spärren skulle hålla juridiskt. VD Jon Karlung menade vidare att spärren inte skulle ses som ett ställningstagande för eller emot public service, utan som en protest mot betalmodellen. TV-stopper blev aldrig blivit prövad i domstol men Radiotjänst menar att spärren inte gav befrielse från avgift.

2013 Smygbandningen av Säpo 
I december 2013 släppte Dagens Eko en ljudinspelning som Bahnhofs vd Jon Karlung gjort i smyg under ett möte med Säpo. Där framgick att Säpo försökte få alla operatörer att ge svenska myndigheter automatisk tillgång till kundernas telefon- och mejluppgifter. Dessutom skulle avtalet mellan Säpo och operatören bli topphemligt, så att de övervakade abonnenterna aldrig skulle få veta om systemet. Bahnhof skrev aldrig på avtalet och efter bevakningen i media blev Säpos högste chef Anders Thornberg kallad till justitieutskottet för att förklara sig.

2014 Stängningen av Lexbase 
Den 27 januari 2014 öppnade en betaltjänst, Lexbase, där allmänheten kunde söka efter personer och företag som varit föremål för juridisk prövning i svenska tingsrätter. Typ av brott framgick inte av sökresultatet, utan allt från trafikförseelser och vårdnadstvister till grov brottslighet markerades med en röd plupp på kartan. Även personer som friats var markerade och databasen innehöll många fel. Sajten Lexbase hölls uppkopplad mot internet i en av Bahnhofs serverhallar. Tjänsten fick snabbt hård kritik, men Bahnhofs vd Jon Karlung svarade att bolagets policy alltid varit att tillåta verksamhet som inte är olaglig. Därför skulle Lexbase fortsätta som kund i serverhallen. Under det närmaste dygnet drabbades dock Lexbase av allvarliga hackerattacker varpå sajten stängdes ned för felsökning. Den 30 januari meddelades att Lexbase inte skulle tillåtas att öppna igen, eftersom Bahnhof kommit till slutsatsen att värdet av den personliga integriteten hos de drabbade i detta fall vägde tyngre än yttrandefriheten. Vd Jon Karlung kallade beslutet företagets ”tuffaste någonsin”.

2016 Spridningskollen 

Hösten 2016 inledde Gothia Law ett initiativ för att avkräva ersättning från svenska fildelare. Bahnhof var kritiska mot initiativet och påpekade att Spridningskollen gjort sig skyldiga till varumärkesintrång då Bahnhof redan ansökt om rätten till varumärket Spridningskollen hos Patent- och registreringsverket. Två månader efter lansering meddelade Gothia Law att Spridningskollen och företagets engagemang i fildelningsfrågan läggs ner. Då hade bland annat 25 000 protestmejl skickats till justitieminister Morgan Johansson.

Toppdomäner 
Karlung förhandlade i början av 1999 till sig till en överenskommelse med São Tomé och Príncipe (i Västafrika) om att driva landets toppdomän .st. Bahnhof har dels investerat i datasalar och uppkoppling av skolor och infört en intäktsmodell som bygger på lika fördelning. Bahnhof driver toppdomänen .st från ett av sina datacenter i Stockholm.

Karlung har fört liknande förhandlingar om domänadresser med Nordkorea (.kp), Västsahara (.eh), DR Kongo (.cd) och Zimbabwe (.zw), där Karlung personligen träffade utrikesministern i Västsahara, den nordkoreanska ambassadören, DR Kongos president Laurent-Désiré Kabila, samt Zimbabwes oppositionsledare Morgan Tsvangirai.

Se även
 Pionen, den före detta ledningsplatsen under Vita bergen som Bahnhof övertog år 2007 och lät bygga om till datahall.
 Thule, djupt insprängt i Brunkebergsåsen i Stockholm ligger Bahnhofs nya datahall. Anläggningen byggdes år 2012.
 Lajka, en modulärt uppbyggd datahall belägen i Kista norr om Stockholm. Anläggningen invigdes i mars 2013.
 Sparven, datahall byggd i en före detta telestation i Malmö. Öppnades i september 2014.

Fotnoter

Externa länkar 

Officiell webbplats

Integritet på Internet
Svenska internetleverantörer
Svenska telekommunikationsföretag
Företag listade på Spotlight Stock Market
Företag i Stockholms kommun
Företag bildade 1994
Portal: Internet i Sverige