Cedercreutz

Cedercreutz är en svensk friherrlig ätt, representerad i Sverige och Finland.

Ätten Cedercreutz
Ätten består av två grenar, besläktade på mödernet, men den adopterade grenen, som har samma ursprung som ätten Tersmeden, fortlevde inte på svärdssidan. Ättens stamfader är Laurentius Joannis Folkernius som var lektor vid gymnasiet i Västerås och sedan kyrkoherde i Svärdsjö socken och Stora Tuna socken. Hans hustru var Anna Salbergia. Deras son Jonas Folkern (1661–1727) var brukspatron på Ludvika bruk och lagman i Närke samt blev så småningom landshövding i Västmanlands län. Hans andra hustru av tre, Christina Börstelia, var dotter till kyrkoherden Laurentius Börstelius och Regina Elbfass, och hade tidigare varit gift med brukspatronen Reinhold Tersmeden på Larsbo. Jonas Folkern adlades år 1711 i Turkiet med namnet Cedercreutz jämte fem av sina styvbarn Tersmeden som då antog styvfaderns namn. År 1719 upphöjdes ätten till friherrlig och introducerades på nummer 143 varmed den adliga ätten blev utgången.

Den adopterade grenen fortlevde endast i en generation och i endast två led. Herman Tersmeden, nobil. Cedercreutz upphöjdes till greve 1752 dock utan att han introducerades på den värdigheten. Han fick en dotter varmed hans ättegren slöts. Hans bror Reinhold fick en son som dog späd, varmed den tersmedska grenen slocknade.

Jonas Folkern Cedercreutz ättegren fortlevde med en son ur andra äktenskapet med Christina Börstelia, kammarherren och brukspatronen Carl Gustaf Cedercreutz till Ludvika som var gift med en dotter till brukspatronen Jean De Geer till Godegård. Alla senare ättlingar härstammar från deras son överjägmästaren Johan Axel Cedercreutz, brukspatron på Ludvika. Hans hustru, Sara Gustafva von Ehrenheim var dotter till brukspatronen i Malingsbo Carl Gustaf von Ehrenheim och Sara Regina Tersmeden, vars mor i sin tur, Elisabeth Gangia var en av Stormor i Daloms ättlingar. En gren flyttade till Finland, där ätten 1818 immatrikulerades på nummer 6 bland friherrar. I Sverige blev ätten utgången på svärdssidan 1871, men en gren av den finländska ätten överflyttade till Sverige och återvann representationsrätt på Sveriges riddarhus 1950.

Ätten köpte Ludvika bruk av kronan och ägde det mellan 1726 och 1823, då 6/7 såldes till brukspatron Wetterdal och återstoden till andra intressenter. Ludvika bruk var Sveriges största järnverk under Cedercreutz. Kjuloholm i Finland har varit i ättens ägo sedan 1746.

Offentlig statistik tillgänglig i september 2017 uppgav att 1 person med namnet Cedercreutz var bosatt i Sverige och 26 levande personer med namnet var registrerade i Finland.

Personer med namnet

Alfabetiskt ordnade
 Axel Cedercreutz (1873–1946), finländsk hudläkare professor
 Axel Wilhelm Cedercreutz (1708–1737), äventyrare
 Camilla Cedercreutz (född 1993), finländsk seglare
 Claës Cedercreutz (1917–1991), finländsk kirurg
 Charlotta Cedercreutz (1736–1815), svensk konstnär och hovdam
 Emil Cedercreutz (1879–1949), finländsk skulptör och silhuettklippare
 Herman Cedercreutz (1684–1754), född Tersmeden, ambassadör, riksråd, greve
 Johan Axel Cedercreutz (1801–1863), finländsk generalmajor och guvernör
 Jonas Cedercreutz, flera personer
 Jonas Cedercreutz (arkitekt) (1914–1991), finländsk arkitekt
 Jonas Cedercreutz (ämbetsman) (1661–1727), lagman, landshövding
 Nanny Cedercreutz (1866–1950), finländsk författare

Kronologiskt ordnade
 Jonas Folkern, adlad Cedercreutz (1661–1727), lagman, landshövding
 Herman Cedercreutz (1684–1754), född Tersmeden, ambassadör, riksråd, greve
 Axel Wilhelm Cedercreutz (1708–1737), äventyrare
 Charlotta Cedercreutz (1736–1815), svensk konstnär och hovdam
 Johan Axel Cedercreutz (1801–1863), finländsk generalmajor och guvernör
 Nanny Cedercreutz (1866–1950), finländsk författare
 Axel Cedercreutz (1873–1946), finländsk hudläkare professor
 Emil Cedercreutz (1879–1949), finländsk skulptör och silhuettklippare
 Claës Cedercreutz (1917–1991), finländsk kirurg
 Camilla Cedercreutz (född 1993), finländsk seglare

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Riddarhusets ätt- och vapendatabas
 Ätter och vapen, Finlands riddarhus webbplats
 Erik Tuneld, Geografi öfver konungariket Sverige

Noter

Finländska adelsätter
Finlands nationalbiografi
Svenska friherrliga ätter