kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vitstrupig rödstjärt

Vitstrupig rödstjärt (Phoenicurus schisticeps) är en asiatisk tätting som numera placeras i familjen flugsnappare.

Utseende 
Vitstrupig rödstjärt är en 15 cm lång fågel som gör skäl för sitt namn där båda könen har en trekantig vit strupfläck, men även en arttypisk vit vingfläck. Övergumpen är rostfärgad men stjärten mörk. Hanen har ljusblå hjässa, svarta huvudsidor och rostbrunt bröst med blekare buk. Honan är brun med blekare undersida.

Utbredning och systematik 
Vitstrupig rödstjärt häckar i centrala och östra Himalaya österut från västcentrala Nepal och centrala Kina: östra och sydöstra Qinghai, södra Gansu och sydvästra Shaanxi, söderut till södra och sydöstra Xizang och norra Yunnan. Den påträffas även i norra Myanmar, där dess status är oklar. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Vitstrupig rödstjärt placeras vanligtvis i släktet Phoenicurus. DNA-studier visar att de tre avvikande rödstjärtarna strömrödstjärt (Chaimarrornis leucocephalus) samt två arter i Rhyacornis är inbäddade i Phoenicurus. De flesta har därför expanderat släktet till att omfatta dessa tre arter. Vissa har dock valt att behålla dem i sina släkten och istället dela upp Phoenicurus i två delar, där vitstrupig rödstjärt och dess närmaste släktingar blåhätta, blåstrupig rödstjärt, altajrödstjärt och alashanrödstjärt lyfts ut till det egna släktet Adelura.

Familjetillhörighet 
Rödstjärtarna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar och buskskvättor vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Vitstrupig rödstjärt förekommer i öppen skog, låg vegetation ovan trädgränsen och klippiga områden på 2285-3250 meters höjd, i Himalaya sommartid över 2700 meters höjd. Fågeln lever huvudsakligen av insekter, men också frön och bär, vintertid framför allt av havtorn och enbär. I Tibet häckar den mellan maj och augusti. Den bygger ett skålformat bo i ett trädhål, en klippskreva eller i ett hål i en jordbank, upp till två meter ovan mark. Däri lägger den tre ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som fåtalig i Himalaya.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Kopjetrast

Kopjetrast (Pinarornis plumosus) är en fågel i familjen trastar inom ordningen tättingar. Den förekommer i södra Afrika. Beståndet anses vara stabilt.

Utseende och läte 
Kopjetrasten är en 23–27 cm lång udda trast med proportionellt litet huvud och en lång och bred stjärt med vita spetsar (utom på mittersta stjärtpennorna). Fjäderdräkten är i övrigt sotfärgad, förutom vita fläckar i vingarna som dock bara ses i flykten. Ungfågeln är ljusare. Bland lätena hörs olika ljusa visslingar och drillar, ofta liknade vid ett gnissligt hjul.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från sydöstra Zambia till Botswana, södra Malawi, Zimbabwe och Moçambique. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktskap 
Kopjetrasten placeras som enda art i släktet Pinarornis. Tidigare ansågs den tillhöra familjen flugsnappare och kallades då kopjeskvätta på svenska. Genetiska studier från 2020 visade dock att den tillhör en basal klad bland trastarna (Turdidae), närmast rosttrastarna i Neocossyphus och Stizorhina.

Levnadssätt 
Kopjetrasten hittas i klippiga granitutsprång i öppna skogar, framför allt i mopane och miombo. Par och familjegrupper hoppar fram bland träd och klippblock med stjärten ofta rest eller utbredd.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Kopje är en benämning på berg med platt topp i södra Afrika, framför allt i Sydafrika.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Trastar
Fåglar i etiopiska regionen
Stjärnskvätta

Stjärnskvätta (Pogonocichla stellata) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Stjärnskvättan är en vacker liten trastliknande fågel. Den är skiffergrå på huvudet med en vit fläck dels framför ögat, dels på nedre delen av strupen, båda dock ofta dolda. Ovansidan är mossgrön, på armpennorna olivgrön och handpennorna blågrå. Undersidan är orangegul. Stjärten är hos de flesta underarter svart centralt och på spetsen, men gult i övrigt. Näbben är svart och benen skära. Sången består av en dämpad och enkel serie med visslade toner. Även låga och raspiga läten kan höras, liksom en upprepas stigande och fallande serie med pipiga visslingar.

Utbredning och systematik 
Stjärnskvättan förekommer lokalt i bergstrakter i östra Afrika, från Sudan till Sydafrika. Den placeras som enda art i släktet Pogonocichla och delas in i tio underarter med följande utbredning:
 Pogonocichla stellata intensa – Sudan till Kenya och norra Tanzania
 Pogonocichla stellata ruwenzorii – nordöstra Demokratiska republiken Kongo (Kivuregionen) till sydvästra Uganda, Rwanda och Burundi
 Pogonocichla stellata guttifer – Kilimanjaro i norra Tanzania
 Pogonocichla stellata elgonensis – kring berget Mount Elgon på gränsen mellan Kenya och Uganda
 Pogonocichla stellata pallidiflava – sydöstra Sydsudan (Imatong Mountains)
 Pogonocichla stellata macarthuri – sydöstra Kenya (Chyulu Mountains)
 Pogonocichla stellata helleri – Kenya (Taita-klipporna) och Tanzania (Pare Mountains)
 Pogonocichla stellata orientalis – Tanzania till Zambia, Malawi och centrala Moçambique
 Pogonocichla stellata transvaalensis (inklusive hygrica och chirindensis) – östra Zimbabwe, nordöstra Sydafrika (Limpopo) och södra Moçambique
 Pogonocichla stellata stellata – södra och östra Sydafrika (från södra Västra Kapprovinsen till Fristatsprovinsen och KwaZulu-Natal)

Familjetillhörighet 
Stjärnskvätta liksom fåglar som rödhake, näktergalar, stenskvättor, rödstjärtar och buskskvättor behandlades tidigare som en trastar (Turdidae), men genetiska studier visar att den tillhör familjen flugsnappare (Muscicapidae).

Levnadssätt 
Stjärnskvättan hittas i undervegetation i fuktiga skogar, utanför Sydafrika enbart i bergsskogar. Den är en skygg och tillbakadragen fågel som oftast upptäcks på lätet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i etiopiska regionen
Axat

Axat är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Axat som ligger i arrondissementet Limoux. År  hade Axat  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Axat

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Azille

Azille är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Peyriac-Minervois som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Azille  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Azille

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Badens

Badens är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Capendu som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Badens  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Badens

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Bages, Aude

Bages är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Narbonne-Sud som ligger i arrondissementet Narbonne. År  hade Bages  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Bages

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Kanariebuskskvätta

Kanariebuskskvätta (Saxicola dacotiae) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar som enbart förekommer på ön Fuerteventura i östra Kanarieöarna.

Utseende och läten 
Kanariebuskskvättan liknar mycket sin nära släkting svarthakad buskskvätta i både form och beteendet att vippa på stjärten och knixa på vingarna. Den är dock något mindre (11-12,5 centimeter) samt har både längre och smalare näbb och stjärt. Hanen har brunsvart huvud med vit strupe och ett vitt kort ögonbrynsstreck. Liksom svarthakad buskskvätta är den orangebeige på bröst och buk, men i mer begränsad omfattning. Honan är en blekare och gråare version av hanen. Även i lätena liknar den svarthakad buskskvätta, men är förhållandevis tystlåten.

Utbredning och systematik 
Kanariebuskskvätta förekommer idag enbart på Fuerteventura, Kanarieöarna. Den delas in i två underarter:
 Saxicola dacotiae dacotiae – endemisk för Fuerteventura, Kanarieöarna.
 Saxicola dacotiae murielae – utdöd underart som förekom  på Montana Clara och Alegranza.

Arten är stannfågel, även om det finns rapporter från exempelvis Lanzarote. Dessa kan dock röra sig om den snarlika svarthakade buskskvättan.

Familjetillhörighet 
Buskskvättorna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar, rödstjärtar vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Arten häckar i raviner och sluttningar med buskvegetation, framför allt ärtsoppsbuske, sodaörten Salsola vermiculata samt bocktörnearten Lycium intricatum. Den livnär sig av invertebrater som larver, myror, hundrafotingar, flugor, skalbaggar och spindlar.

Häckning 
Fågeln häckar normalt från mitten av december till slutet av mars, men helst i samband med vinterregn varför den kan börja häcka redan i  november. I det skålformade boet placeras på sluttande mark bland stenar, i kaktusstånd eller under buskar lägger den två till fem men normalt tre ägg.

Status och hot 
Arten har ett mycket begränsat utbredningsområde och en liten världspopulationen som dessutom hotas av habitatförstörelse. Dock är populationen inte tillräckligt fragmenterad för att den ska betraktas som sårbar. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som nära hotad. Beståndet uppskattades 2021 till 13 300–15 500 vuxna individer, vilket motsvarar totalt 20 000–23 000 individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn kommer av det moriska namnet "Dacos" för ön Fuerteventura.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Endemiska fågelarter på Kanarieöarna
Fåglar i palearktiska regionen
Bagnoles

Bagnoles är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Conques-sur-Orbiel som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Bagnoles  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Bagnoles

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Grå buskskvätta

Grå buskskvätta (Saxicola ferreus) är en asiatisk tätting som numera placeras i familjen flugsnappare.

Utseende 
Grå buskskvätta är en 15 cm lång buskskvätta. Hanen har vitt ögonbrynsstreck och mök ögonmask. Ovansidan varierar från grå till nästan svart beroende på slitage. Undersidan är ljusgrå medan strupen är vit. Honan är beigefärgad på ögonbrynsstreck och undersida, brun på ovansidan och på stjärtsidor och övergump rostfärgad.

Läten 
Bland lätena hörs insektslika "jijijijijit", hårdare "jahi jahi" och "tak-tak-tak", men även mjuka "zizz".

Utbredning och systematik 
Grå buskskvätta delas in i två underarter med följande utbredning:
 Saxicola ferreus haringtoni – häckar i sydöstra Kina (norrut till Gansu och Shaanxi, österut till Shanghai); flyttar vintertid till södra Kina och Indokina
 Saxicola ferreus ferreus – häckar i HImalaya från nordvästra Pakistan österut till Burma, nordvästra Thailand, nordcentrala Laos och centrala Vietnam (södra Annam) och sannolikt denna underart även i södra Kina (sydöstra Xizang samt västra och södra Yunnan); flyttar vintertid till norra Indien, södra Burma och södra Indokina

Tillfälligt har den påträffats i Japan. Den är systerart till flodbuskskvättan (Saxicola jerdoni).

Familjetillhörighet 
Buskskvättorna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar, rödstjärtar vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Grå buskskvätta hittas i öppna tall- och lövskogar, busk- och gräsmarker och jordbruksområden, vintertid även i parker och trädgårdar. Den lever huvudsakligen av insekter, bland annat skalbaggar och gräshoppor, men även spindlar och små mollusker, tillfälligtvis även frön. Fågeln häckar mellan mars och juli och lägger troligen två kullar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling som inte tros vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som generellt vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Timorbuskskvätta

Timorbuskskvätta (Saxicola gutturalis) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i Små Sundaöarna. Arten minskar i antal, men beståndet anses vara livskrafigt.

Utseende och läte 
Timorbuskskvättan är en udda svartvit buskskvätta med relativt lång stjärt. Hanen är gnistrande vit under och svart ovan med en tydlig vit fläck på skuldran. Honan är rödbrun ovan med tydligt vitt ögonbrynsstreck och vitaktig undersida. Båda könen skiljer sig från lokala formen av svart buskskvätta genom den vitaktiga undersidan och den betydligt längre stjärten. Sången består av en serie med staccatotoner, i engelsk litteratur återgiven som "sweet-cherrrgrrr-wichu". Bland lätena hörs mjuka men raspiga "tchuk".

Utbredning och systematik 
Timorbuskskvättan förekommer i Små Sundaöarna. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Saxicola gutturalis gutturalis – förekommer på öarna Timor och Roti i östra Små Sundaöarna
 Saxicola gutturalis luctuosus – förekommer på ön Semau i östra Små Sundaöarna

Familjetillhörighet 
Buskskvättorna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar, rödstjärtar vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Timorbuskskvättan är jämfört med andra buskskvättor en tydligt mer skogslevande fågel. Den påträffas i skogslandskap och savann i låglänta områden och lägre bergstrakter. Fågeln påträffas enstaka eller i par i trädtaket.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till mellan 30 000 och 200 000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Endemiska fågelarter i Små Sundaöarna
Fåglar i australiska regionen
Baraigne

Baraigne är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Salles-sur-l'Hers som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Baraigne  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Baraigne

Referens: INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Mongolbuskskvätta

Mongolbuskskvätta (Saxicola insignis) är en fåtalig och hotad asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Denna art är en relativt stor buskskvätta med en kroppslängd på 17 cm. Hanen har vitt på strupe och halssidor. Den har även vita handpennetäckare, en vit handbasfläck samt vitt på inre mellersta och större täckarna och längst in på tertialer och armpennor. Vidare är fjädrarna svarta på hjässa, örontäckare och mantel med rostbruna kanter. Undersidan är rostorange, mot buken ljusare. 

Honan har beigefärgat ögonbrynsstreck, blek strupe och beigefärgad hjässa och mantel. Liknande vitgumpad buskskvätta är mindre, har mörk strupe och saknar de vita handpennetäckarna och vita handbasfläcken.

Läte 
Locklätet är ett metalliskt "teck-teck". Sången har inte dokumenterats.

Utbredning och systematik 
Mongolbuskskvättan häckar på alpina eller subalpina ängar i Mongoliet och närliggande områden i Ryssland. Vintertid flyttar den till norra Indien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Mongolbuskskvättan häckar från juni i bergsbelägna ängar och buskmarker på mellan 2100 och 3100 meters höjd. I övervintringsområdet påträffas den mellan oktober och maj i både fuktiga och torra gräsmarker, vassbältet och tamarisk utmed floder, men även i odlade sockerrörsfält, i öppen terräng under 250 meters höjd. Fågeln lever av insekter och deras larver.

Familjetillhörighet 
Buskskvättorna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar, rödstjärtar vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Status och hot 
Mongolbuskskvättan är en fåtalig art med en uppskattad världspopulation på högst 10.000 vuxna individer. Den minskar dessutom i antal till följd av habitatförlust i övervintringsområdet orsakad bland annat av utdikning, omvandling till jordbruksmark, för hårt bete, och översväming. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som sårbar.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Barbaira

Barbaira är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Capendu som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Barbaira  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Barbaira

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Flodbuskskvätta

Flodbuskskvätta (Saxicola jerdoni) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende 
Flodbuskskvätta är en 15 cm lång fågel med helsvart ovansida, inklusive stjärt och övergump, och vit undersida hos hanen. Den brunaktiga honan är lik hona grå buskskvätta men saknar tydligt ögonbrynsstreck och har längre, mer avsmalnad stjärt utan rostfärgade kanter.

Sången är en kort och behaglig, fallande serie som avslutas i ett kurrande ljud.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från östra Indien och Bangladesh österut till sydcentrala Kina (västra Yunnan), nordöstra Laos och norra Vietnam. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Buskskvättorna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar, rödstjärtar vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Levnadssätt 
Flodbuskskvättan förekommer i låglänta områden och lägre bergstrakter. Den hittas huvudsakligen i öppna områden med medelhögt till högt gräs och buskage. Födan består bland annat av flygande insekter som den fångar från en synlig utkiksplats.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar ornitologen Thomas Claverhill Jerdon (1811-1872). Tidigare kallades den pinonkejsarduva även på svenska, men justerades 2023 till ett mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Vitstjärtad buskskvätta

Vitstjärtad buskskvätta (Saxicola leucurus) är en asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Vitstjärtad buskskvätta är jämnstor med vitgumpad buskskvätta och mycket lik denna, med hos hanen svart huvud, vit fläck på halssidan, orangefärgat bröst och vitaktig övergump. Den har dock unikt vitt på innerfanet av alla stjärtpennor utom de centrala, vilket också syns tydligt i flykten. Honan är gråare ovan, med diffus streckning, och blekare, gråbrun stjärt. Sången består av en serie korta fraser med snabba, gnissliga och knarrande toner. Varningslätet återges i engelsk litteratur som "peep-chaaa".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från östra Pakistan till Nepal, norra Indien och Myanmar. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Buskskvättorna ansågs fram tills nyligen liksom bland andra stenskvättor, stentrastar, rödstjärtar vara små trastar. DNA-studier visar dock att de är marklevande flugsnappare (Muscicapidae) och förs därför numera till den familjen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Belcaire

Belcaire är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Belcaire som ligger i arrondissementet Limoux. År  hade Belcaire  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Belcaire

Referens: INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude