kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kvistbro församling

Kvistbro församling var en församling i Strängnäs stift och i Lekebergs kommun i Örebro län (Närke). Församlingen uppgick 2006 i Knista församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Ur församlingen utbröts 1638 en del av den då nybildade Nysunds församling.

1 januari 1961 överfördes till Kvistbro församling från Nysunds församling ett område (Mark 1:4 och Medskog) med 36 invånare och omfattande en areal av 0,81 km², varav allt land.

Församlingen var till 1651 annexförsamling i pastoratet Knista, Hidinge och Kvistbro, för att därefter till 1962 utgöra ett eget pastorat. Från 1962 till 1969 var församlingen moderförsamling i pastoratet Kvistbro och Skagershult, för att sedan till 1986 åter utgöra ett eget pastorat. Från 1986 till 2006 var församlingen åter annexförsamling i pastoratet Knista, Hidinge och Kvistbro. Församlingen uppgick 2006 i Knista församling.

Areal
Kvistbro församling omfattade den 1 januari 1952 en areal av 194,86 km², varav 181,52 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1960 omfattade församlingen den 1 januari 1961 en areal av 195,12 km², varav 182,96 km² land.

Kyrkor 
Kvistbro kyrka
Mullhyttans kyrka

Se även 
 Kvistbro socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Lekebergs kommun
Von Wallvijk

von Wallvijk var en svensk adelsätt som tidigare hette Wallvik, och som har gemensamt ursprung med ätten Stiernvall.

Ätten är så kallad bergsadel. Dess stamfader Claës Ericsson var bergsman i Stora Kopparberget och befallningsman vid Salbergs län. Hans andra hustru, Elisabeth Tersera var dotter till prosten Elaus Terserus i Leksand och dennes första hustru Anna Svinhufvud i släkten Svinhufvud. Deras barn upptog namnet Wallvik. En av deras söner, Jöns Claësson Wallvik (1631-1691) blev efter ett hyllat tal till Karl XI under dennes visit till Falun 1673, utsedd till assessor i Svea hovrätt, men undanbad sig adelskap. Jöns Wallvik var från 1662 gift med Magdalena Rudbeckia, som var dotter till Nicolaus Johannis Rudbeckius och Catharina Nenzelia, vars mor var syster till Israel Noræus. Sexton barn föddes i det äktenskapet, och paret har många ättlingar. Dottern Magdalena var hustru till Torsten Rudeen och adlades Rudenschöld med sina barn. Hennes syster Elsa blev stammoder för Värmlandssläkten Chenon, och en dotterson till henne var Henric Bratt d.y. Deras yngste bror Erik blev adlad med namnet Stiernvall.

En annan bror, Johan (1673-1748), var kammarrevisionsråd, och adlades år 1718 på namnet von Wallvijk. Ätten introducerades året därefter på nummer 1551. Hans hustru Christina Regina Danckwardt-Lilljeström var dotter till en överste och Magdalena Christinernin och var avlägset släkt med honom. De fick sju barn. Dottern Elisabeth gifte sig med Fredrik von Quanten, och hennes syster Christina Regina var först gift med en friherre Creutz och sedan med Abraham Magni Sahlstedt. Deras yngste bror Carl von Wallvijk var fänrik men avled barnlös. En äldre bror, Nils Fredrik, var major men likaså barnlös.

Den näst äldste sonen, Jean von Wallvijk var riksråd, och upphöjdes först till friherre (1770) och sedan till greve (1771) dock utan att introduceras i någondera värdigheten, och barnlös slöt han sin grevliga ätt.

Ätten fortlevde på svärdssidan med den äldste sonen Claës Jacob von Wallvijk som var lagman och gift med Christina Schönberg. Dessa fick två söner, varav den äldsta dog späd. Den andre, Claës Jacob von Wallvijk d.y., var löjtnant men slöt ätten 1792.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Svenska adelsätter
Artiklar som behöver faktamallar (Adelsätt)
Kvistbro socken

Kvistbro socken i Närke ingick i Edsbergs härad, ingår sedan 1995 i Lekebergs kommun i Örebro län och motsvarar från 2016 Kvistbro distrikt.

Socknens areal är 194,88 kvadratkilometer, varav 181,52 land. År 2000 fanns här 1 832 invånare. Tätorterna Mullhyttan och Gropen, dit kyrkbyn Kvistbro med sockenkyrkan Kvistbro kyrka hör, ligger i socknen.

Administrativ historik
Kvistbro socken har medeltida ursprung. Ur socknen utbröts 1638 en del av den då nybildade Nysunds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kvistbro församling och för de borgerliga frågorna till Kvistbro landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Svartå landskommun som 1967 upplöstes varvid denna del uppgick i Lekebergs landskommun. Denna uppgick i sin tur 1971 i Örebro kommun för att 1995 åter brytas ut och uppgå i Lekebergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Knista församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kvistbro, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Edsbergs härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Edsbergs kompani och Livregementets husarkår, Västernärke skvadron.

Geografi
Kvistbro socken har i söder Svartån och sjön Teen och med Kilsbergen i väster. Socknen är i öster skogs- och mossmarker på Närkeslätten och kuperad skogsbygd i väster. I norr runt gränsen mellan Närke och Värmland mellan Gryt och Villingsberg är det skogsmark och många små sjöar.

Fornlämningar
Spridda gravar och fyra mindre gravfält från järnåldern är funna. Två fornborgar finns här också.

Namnet
Namnet (1309 Quistbro) kommer från bron vid kyrkan. Förleden kvist indikerar att denna bro tidigt varit en brobank gjord av ris och kvistar.

Befolkningsutveckling

Se även
Kvistbro församling
Lekebergslagen

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris

Externa länkar

Västernärkes hembygdsförening

Socknar i Edsbergs härad
Indelningar i Lekebergs kommun
Tångeråsa församling

Tångeråsa församling var en församling i Strängnäs stift och i Lekebergs kommun i Örebro län (Närke). Församlingen uppgick 2006 i Edsbergs församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Före 1647 utbröts Skagershults församling.

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att från 1500-talet till 1986 vara annexförsamling i pastoratet Viby och Tångeråsa, som tidvis även omfattade Skagershult. Från 1986 till 2006 var den annexförsamling i pastoratet Edsberg, Hackvad, Kräcklinge och Tångeråsa. Församlingen uppgick 2006 i Edsbergs församling.

Kyrkor 
 Tångeråsa kyrka

Se även 
 Tångeråsa socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Lekebergs kommun
Skagershults församling

Skagershults församling är en församling i Södra Närkes kontrakt, Strängnäs stift. Församlingen ligger i Laxå kommun och ingår i Bodarne pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades före 1647 genom en utbrytning ur Tångeråsa församling.

Församlingen ingick till 1647 i pastoratet Viby, Tångeråsa och Skagershult för att därefter till 1862 utgöra ett eget pastorat. Från 1862 till 1962 var församlingen åter annexförsamling i pastoratet Viby, Tångeråsa och Skagershult. Från 1962 till 1969  var den annexförsamling i pastoratet Kvistbro och Skagershult, för att från 1969 till 2014 vara annexförsamling i pastoratet Ramundeboda och Skagershult. Från 2014 ingår församlingen i Bodarne pastorat.

Kyrkor 
 Skagershults kyrka
 Skagershults gamla kyrka
 Emiliakapellet

Se även 
Skagershults socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Laxå kommun
Skagershults landskommun

Skagershults landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Skagershults socken i Edsbergs härad i Närke när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Svartå landskommun. Området ingår sedan 1971 i Laxå kommun.

Politik

Mandatfördelning i Skagershultss landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Laxå kommun
Tidigare kommuner i Örebro län
Nysunds församling

Nysunds församling var en församling i Karlstads stift och i Degerfors kommun i Örebro län (Värmland och Närke). Församlingen uppgick 2006 i Degerfors-Nysunds församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1638 genom utbrytningar ur Rudskoga församling och Kvistbro församling under namnet Sunds församling som 1686 namnändrades till det nuvarande. Församlingen uppgick 2006 i Degerfors-Nysunds församling.

1 januari 1961 överfördes från Nysunds församling till Kvistbro församling ett område (Mark 1:4 och Medskog) med 36 invånare och omfattande en areal av 0,81 km², varav allt land.

Pastorat
1638 till 1944: annexförsamling i pastorat med Rudskoga församling
1944 till 1962: moderförsamling i pastorat med Rudskoga församling.
1962 till 2006(?) utgjorde församlingen ett eget pastorat.

Areal
Nysunds församling omfattade den 1 januari 1952 en areal av 285,36 km², varav 246,99 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1960 omfattade församlingen den 1 januari 1961 en areal av 282,60 km², varav 247,43 km² land.

Organister

Series pastorum

Kyrkor 
Nysunds kyrka

Se även 
 Nysunds socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Degerfors kommun
Johann Georg von Eckhart

Johann Georg von Eckhart, (före adlandet Eccard), född 7 september 1664 i Duingen nära Hildesheim, död 9 februari 1730 i Würzburg, var en tysk historiker och filolog.

Eckhart var 1694-1706 Gottfried Wilhelm von Leibniz behjälplig vid dennes historiska arbeten samt blev 1706 professor i historia i Helmstedt, 1714 hannoveransk historiograf och 1716 kunglig bibliotekarie i Hannover. År 1719 adlades han av kejsar Karl VI. Av ekonomiskt obestånd och andra orsaker drevs han 1723 att rymma från Hannover, övergick 1724 till romersk-katolska kyrkan och blev samma år historiograf och geheimeråd hos furstbiskopen av Würzburg. 

Tillsammans med Leibniz och Johann Jacob Mascov "står Eckhart på tröskeln till den nyare tyska historieskrivningen". Hans förnämsta historiska verk är Commentarii de rebus Franciæ orientalis et episcopatus wirceburgensis (två band, 1729, ofullbordat). Dessutom författade han Historia studii etymologici linguæ germanicæ (1711) och utgav en mängd källskrifter rörande Tysklands äldre historia.

Källor

Tyska filologer
Tyska bibliotekarier
Tyska professorer i historia
Personer verksamma vid Helmstedts universitet
Alumner från Leipzigs universitet
Födda 1664
Avlidna 1730
Män
Ugglan
Johann Jacob Mascov

Johann Jacob Mascov (eller Mascou), född 26 november 1689 i Danzig, död 21 maj 1761 i Leipzig, var en tysk statsrättslärare och historiker.

Mascov blev 1719 professor i juridik i Leipzig samt innehade där flera förtroendeposter av juridisk och politisk natur. Hans statsrättsliga arbete Principia juris publici romano-germanici (1729) låg länge till grund för föreläsningarna vid de tyska universiteten. 

I sina arbeten över Tysklands historia, Geschichte der Teutschen bis auf den Abgang der meroringischen Könige (1726–1737) samt Commentarii de rebus imperii romano-germanici (1741–1753), gjorde Mascov, i olikhet mot vad som förut varit vanligt, mer nationen själv än regenterna till medelpunkt för framställningen och kan därför anses som en av den moderna historieskrivningens banbrytare.

Källor

Tyska historiker
Statsrättsexperter
Tyska professorer i juridik
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Historiker under 1700-talet
Jurister under 1700-talet
Tyska forskare under 1700-talet
Personer från Danzig
Födda 1689
Avlidna 1761
Män
Ugglan
Nysunds landskommun

Nysunds landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Nysunds socken i Edsbergs härad i Närke, Örebro län och i Visnums härad i Värmland och Värmlands län när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 1923 överfördes hela landskommunen till Edsbergs härad och Örebro län.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Svartå landskommun. Denna upplöstes år 1967 och området tillfördes då Degerfors köping som 1971 ombildades till Degerfors kommun.

Politik

Mandatfördelning i Nysunds landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Degerfors kommun

Tidigare kommuner i Örebro län
Degerfors landskommun, Värmland

Degerfors landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Kommunen bildades den 1 januari 1925 genom en utbrytning ur Karlskoga landskommun i Karlskoga bergslags härad i Värmland.

Den 1 januari 1932, enligt beslut den 13 mars 1931, överfördes ett område på 8,93 km², varav 8,86 km² land, från Nysunds landskommun till Degerfors.

Inom landskommunen fanns sedan den 1 juni 1912 Jannelunds municipalsamhälle. Den 10 juni 1938 utvidgades municipalsamhället från 0,37 km², varav allt land, till 1,70 km², varav allt land. Efter utvidgningen av Jannelund ändrades namnet dessutom till Degerfors municipalsamhälle.

Den 1 januari 1942, enligt beslut den 12 december 1941, började samtliga stadsstadgor att tillämpas i hela landskommunen, och samtidigt upplöstes municipalsamhället.

Den 1 januari 1943, enligt beslut den 13 november 1942, ombildades landskommunen till Degerfors köping, som 1971 ombildades till Degerfors kommun.

Kommunvapen
Degerfors landskommun förde inte något vapen.

Geografi

Degerfors landskommun omfattade den 1 januari 1925 en area på 89,74 km², varav 83,31 km² var land. Från den 1 januari 1932 var arean 98,67 km², varav 92,17 km² var land.

Näringsliv
Den 31 december 1940 levde 72,1 % av befolkningen av industri och hantverk, 10,7 % av jordbruk med binäringar, 10,1 % av samfärdsel eller handel, 2,5 % av offentliga tjänster m.m. och 4,6 % av husligt arbete eller ospecificerad verksamhet.

Befolkningsutveckling

Degerfors landskommun

Jannelunds municipalsamhälle

Politik

Mandatfördelning i Degerfors landskommun 1938

Se även
Degerfors församling
Degerfors socken
Degerfors landskommun, Västerbotten

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Degerfors kommun

Tidigare kommuner i Örebro län
Broadway nästa

Broadway nästa är en komedi av Neil Simon. Den utgör sista delen i den så kallade "Eugenetrilogin", där Brighton Beach Memoirs och Biloxi Blues utgör de två första delarna.

Handling
Handlingen utspelas i Brighton Beach, längst ut på Brooklyn vid Atlanten, där många judiska immigranter slog sig ned i början av 1900-talet. I pjäsen berättar Neil Simon om sin familj; om föräldrarnas äktenskap och hur han själv försöker bli författare med Broadway som slutmål.

Svenska uppsättningar
Pjäsen hade svensk premiär på Dramatens Lilla scen den 21 september 1991 i översättning av Bengt Anderberg och i regi av Staffan Roos.

Carl-Gustaf Lindstedt avled under pjäsens spelperiod.

Medverkande
Carl-Gustaf Lindstedt – Ben Epstein
Margaretha Byström – Kate Jerome
Pontus Gustafsson – Eugene Morris Jerome
Pierre Wilkner – Stanley Jerome
Anita Wall/Agneta Ehrensvärd – Blanche Morton
Tord Peterson – Jack Jerome

Externa länkar
 Broadway nästa i Dramatens rollbok

Brooklyn i fiktion
Teater
Mosjö socken

Mosjö socken i Närke ingick i Örebro härad, uppgick 1967 i Örebro stad och området ingår sedan 1971 i Örebro kommun och motsvarar från 2016 Mosjö distrikt.

Socknens areal är 33,80 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 2 372 invånare. Orterna Marieberg samt kyrkbyn Mosås med sockenkyrkan Mosjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Mosjö socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mosjö församling och för de borgerliga frågorna till Mosjö landskommun. Landskommunen inkorporerade 1952 Täby landskommun och uppgick 1967 i Örebro stad som 1971 ombildades till Örebro kommun. Församlingen uppgick 2010 i Mosjö-Täby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mosjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Närke. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Kumla kompani och Livregementets husarkår, Örebro skvadron.

Geografi
Mosjö socken ligger söder om Örebro med rullstensåsen Mosjöåsen från norr till söder. Socknen är en slättbygd på Närkeslätten med den sedan 1884 torrlagda Mosjön.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett par gravfält.

Namnet
Namnet (1314 Mossas) kommer från kyrkbyn och innehåller namnet på Mosjön och ås från höjden kyrkan ligger på.

Befolkningsutveckling

Se även
Mosjö församling
Mosjön

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris

Externa länkar

Socknar i Örebro härad
Indelningar i Örebro kommun
Täby socken, Närke

Täby socken i Närke ingick i Örebro härad, ingår sedan 1971 i Örebro kommun och motsvarar från 2016 Täby distrikt.

Socknens areal är 22,75 kvadratkilometer, varav 22,01 land. År 2000 fanns här 351 invånare. Kyrkbyn Täby med sockenkyrkan Täby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Täby socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Täby församling och för de borgerliga frågorna till Täby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Mosjö landskommun som 1967 uppgick i Örebro stad som 1971 ombildades till Örebro kommun. Församlingen uppgick 2010 i Mosjö-Täby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Täby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Närke. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Edsbergs kompani och Livregementets husarkår, Örebro skvadron.

Geografi
Täby socken ligger sydväst om Örebro kring Täljeån. Socknen är en slättbygd på Närkeslätten.

Fornlämningar
Från järnåldern finns stensättningar och treuddar samt ett par gravfält. En runinskrift finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1415 Täbo) kommer från kyrkbyn och är en inbyggarbeteckning baserat på tä, 'fägata; bygata'.

Befolkningsutveckling

Se även
Täby församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris

Externa länkar

Socknar i Örebro härad
Indelningar i Örebro kommun
Täby landskommun, Närke

För landskommunen med detta namn i Uppland, se Täby landskommun, Uppland.
Täby landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Den bildades då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, i Täby socken i Örebro härad i Närke. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Mosjö landskommun. Området ingår numera i Örebro kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Örebro kommun
Tidigare kommuner i Örebro län
Paul Ewald Hasse

Paul Ewald Hasse, född 7 juni 1847 i Lübeck, död där 30 april 1907, var en tysk historiker och arkivarie.

Hasse blev 1872 statsarkivarie i Kiel och 1880 extra ordinarie professor i historia vid Kiels universitet samt var från 1892 till sin död statsarkivarie i Lübeck. 

Under sin verksamhetstid i Kiel redigerade han "Zeitschrift der Gesellschaft für Schleswig-Holstein-Lauenburgische Geschichte" och utgav tre band "Schleswig-Holstein-Lauenburgische Regesten und Urkunden". I Lübeck redigerade han de historiska publikationer, som utgavs av "Verein für Lübeckische Geschichte", samt utgav två band av "Lübeckisches Urkundenbuch". 

Bland Hasses många smärre meddelanden och uppsatser berör åtskilliga även Sveriges historia, så till exempel Die Seerüstungen Lübecks im Kriege gegen Schweden 1569–1570 (i "Mittheilungen des Vereins für Lübeckische Geschichte", 1903–04).

Källor

Tyska arkivarier
Tyska professorer i historia
Personer verksamma vid Kiels universitet
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från Lübeck
Födda 1847
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Franz von Löher

Franz von Löher, född 15 oktober 1818 i Paderborn, död 1 mars 1892 i München, var en tysk arkivarie och historiker.

Löher uppsatte 1848 i sin födelsestad "Westfälische Zeitung", blev 1849 ledamot av preussiska deputeradekammaren, 1853 docent i stats- och rättsvetenskap vid Göttingens universitet och 1855 professor vid Münchens universitet. Han var 1865-88 bayersk riksarkivarie, uppsatte 1876 "Archivalische Zeitschrift", som han ledde intill band 13 (1888), och vann anseende som en av Europas förnämsta arkivkännare. Han gjorde vidsträckta resor (han besökte bland annat Sverige) och utgav ett stort antal reseskildringar.

Bibliografi i urval
Jakobäa von Bayern (två band, 1862-69)
Archivlehre (1899)
Kulturgeschichte der Deutschen im Mittelalter (tre band, 1891-94)

Källor

Tyska historiker
Tyska arkivarier
Tyska professorer
Alumner från Freiburgs universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Münchens universitet
Alumner från Wittenbergs universitet
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Personer verksamma vid Münchens universitet
Födda 1818
Avlidna 1892
Män
Ugglan
Personer från Paderborn
Tysslinge socken

Tysslinge socken i Närke ingick i Örebro härad, ingår sedan 1971 i Örebro kommun och motsvarar från 2016 Tysslinge distrikt.

Socknens areal är 116,43 kvadratkilometer, varav 108,59 land. År 2000 fanns här 2 980 invånare. Tätorterna Latorp med Latorps herrgård och Garphyttan med Garphyttans bruksherrgård, herrgården Irvingsholm samt kyrkbyn Tysslinge med sockenkyrkan Tysslinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tysslinge socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tysslinge församling och för de borgerliga frågorna till Tysslinge landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Örebro kommun. Församlingen utökades 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tysslinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artiklarna Närke och Örebro härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Örebro och Edsbergs kompanier och Livregementets husarkår, Örebro skvadron.

Geografi
Tysslinge socken ligger väster om Örebro, väster om Tysslingen. Socknen är en slättbygd på Närkeslätten i öster med Kilsbergen i väster.

Fornlämningar
Några boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett par gravfält och spridda gravar två fornborgar i Kilsbergen.

Namnet
Namnet (1314 Tyslinge) kommer från kyrkbyn som i sin tur fått namn av sjön Tysslingen. Sjönamnet har föreslagits ursprungligen vara Tvislinge innehållande tvisl, 'åmöte' syftande på att två åar i norr rinner nära varandra.

Befolkningsutveckling

Se även
Tysslinge församling
Lekebergslagen

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris

Externa länkar

Socknar i Örebro härad
Indelningar i Örebro kommun
Central Español

Central Español Fútbol Club, även kallat Central Español, är en professionell fotbollsklubb från Montevideo, Uruguay som spelar den uruguayanska högsta divisionen, Primera División de Uruguay. Klubben grundades 1905 och spelar sina hemmamatcher på arenan Parque Palermo.

Meriter

Källor