Studieförbundet Näringsliv och Samhälle

Tankesmedjan Studieförbundet Näringsliv och Samhälle (SNS) är ett fristående nätverk av opinionsbildare och beslutsfattare i privat och offentlig sektor. SNS vill genom forskning, bokutgivning och möten bidra till debatt och rationella beslut i samhällsfrågor.

SNS bedriver samhällsforskning i samspel med akademiker, företagsledare, politiker, och representanter för media, publicerar forskningsrapporter och debattböcker genom SNS förlag, och arrangerar konferenser och kurser. SNS är däremot inte ett "studieförbund" som bedriver studiecirklar eller motsvarande folkbildning, till skillnad från många andra svenska folkrörelseanknutna organisationer med "studieförbund" i namnet.

SNS är en medlemsbaserad organisation som drivs utan vinstsyfte, och som står fri från politiska partier och intresseorganisationer. SNS har dock en historisk koppling till Svenskt Näringslivs föregångare. Organisationen har drygt 250 organisationsmedlemmar samt 13 lokalgrupper som anordnar möten i olika delar av Sverige och utlandet. Kansliet finns i Stockholm med 30 anställda, varav en del har forskarbakgrund.

Historik 
SNS grundades 1948 av tre personer inom näringslivet: Tore Browaldh, Axel Iveroth och Lars-Erik Thunholm. Huvudfinansiär var Näringslivets fond.

En bakgrund till bildandet var den så kallade planhushållningsdebatten som rasade i Sverige under andra halvan av 1940-talet. Den socialdemokratiske finansministern Ernst Wigforss hade lagt fram ett efterkrigsprogram i 27 punkter, och dess inriktning på planhushållning väckte starkt motstånd bland många ledande näringslivsföreträdare, som bland annat bildade Näringslivets Information 1945 för att propagera för sin sak, vilket också ledde till att tonläget mellan storföretagare och socialdemokratin skärptes.

Grundarna av SNS, å andra sidan, syftade till att uppnå dialog snarare än konfrontation med politiker och planhushållningsförespråkare, för att på så sätt uppnå förståelse för näringslivets synsätt. Deras förebild för SNS var Committee for Economic Development i USA. Förste forskningchef blev Jan Wallander, som 1951 blev SNS verkställande direktör.

Denna inriktning på sökandet efter samförståndslösningar levde kvar i SNS även under löntagarfondsdebatten under slutet av 1970- och början av 1980-talen. Under sin dåvarande chef Bengt Rydén intog SNS en mycket försonligare hållning till socialdemokraternas förslag än andra näringslivsankutna organisationer som Sveriges Industriförbund och Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), och SNS och Rydén blev därför föremål för viss kritik inom näringslivsleden.

Finansiering 
 Medlemsavgifter från individer, företag, myndigheter och organisationer.
 Forskningsanslag
 Konferensavgifter
 Bokförsäljning

SNS är icke-vinstinriktad.

Verksamhet 
 Forskning
 Möten med seminarier, utbildningar och nätverkande
 Böcker

Chefer 
SNS har haft följande chefer (verkställande direktörer):
 1951–1953: Jan Wallander
 1953–1956 Hans B Thorelli
1956–1961 Torsten Carlsson
1961–1962 Göran C.-O. Claesson
1962–1965 Karl-Fredrik Km Karlsson 
 1966–1973: Göran Albinsson Bruhner
 1974–1984: Bengt Rydén 
 1985–2002: Hans Tson Söderström
 2003–2009: Stefan Lundgren
 Januari 2010 – september 2011: Anders Vredin
 Juli 2012 – augusti 2022: Mia Horn af Rantzien
 September 2022 –: Ilinca Benson

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Svenska forskningsinstitut
Svenska tankesmedjor
Näringslivets intresseorganisationer i Sverige