kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Den historiska skolan

__INGENINNEHÅLLSFÖRTECKNING__
Den historiska skolan var en konservativ rättsfilosofisk skola, som uppstod under romantiken som en reaktion mot den förnuftsbaserade naturrättsläran. Upplysningstiden och det politiska omvälvningarna vid franska revolutionen var även faktorer som bidrog till den historiska skolans grundande.
Till skolan förs ibland även likartade teorier från andra discipliner, som också går under det gemensamma namnet historism. 

Den förste företrädaren för den historiska skolan var Gustav Hugo, men som den historiska skolans främste sagesman brukar anses vara Friedrich Carl von Savigny (1779–1861) och dennes programskrift Vom Beruf unser Zeit für Gesetzbegung und Rechtwissenschaft (1814).

Teori
Historiska skolan bygger på en rättspositivistisk syn. Slutsatsen var att den kunskap vi kan finna är den som finns här och nu. Skolan konstaterade att det inte går att finna absoluta, eviga sanningar. Däremot konstaterade den historiska skolan att det går att avgöra den positiva rättens ståndaktighet. Detta skulle ske genom studier av historien. Den historiska skolan är rättsgenetisk, alltså organisk. Med detta menas att den har ett organiskt synsätt på rätten. För att förstå framtiden måste man enligt den historiska skolan studera historien, eftersom rätten utvecklas konstant. Genom att studera vilka rättsliga uttryck som bestått över lång tid kan man därmed även till viss del förutse framtiden.  

Framför allt bygger den historiska skolan på uppfattningen om historien som organisk och har i detta sprungit fram ur Herders filosofi. Savigny ansåg att rätten inte kan tänkas fram, utan att den är skapad av tradition, det vill säga sedvänja. Från sedvänja formas genom rättsvetenskapsmännen till vetenskap. I och med detta avvisade han att rätten skulle vara universell och evig. Juristens sak, enligt den historiska skolan, var därmed inte att med sitt förnuft finna vad det rätta var, utan att istället utröna folkmedvetandets uppfattning om det rätta. Ett sådant folkmedvetande (allmänna rättsmedvetandet) skilde sig åt från ett land till ett annat. Savigny ansåg att domaren skulle använda sig av det så kallade dubbelförståelsen för att finna gällande rätt. Det innefattar att söka efter det allmänna rättsmedvetandet (rättsförhållandeperspektivet) och den legala grunden, doktrin (rättsinstitutsperspektivet) och genom tolkning av dessa finna gällande rätt. Savigny menade att rätten på så vis blir förutsägbar och likvärdig för alla.

Se även

Källor 
 Filosofilexikonet. Red. Poul Lübcke. Stockholm: Forum 1988. Uppslagsordet "historiska skolan, den". 
 Strömberg, Tore, Rättsfilosofins historia i huvuddrag. 2 uppl. Lund: Studentlitteratur 1985, s. 39ff. 
 Wilhelm, Walter - Den juridiska metodlärans utveckling under 1800-talet, Norstedts juridik AB, Stockholm, 1989 (112 s.)

Referenser 

Teorier inom rättsfilosofi
Rörelser inom rättsfilosofi
Allmän rättslära
Rättshistoria
Konservatism
Romantiken
LA Ink

LA Ink är ett tv-program från 2007 till 2011 som visas på amerikanska TLC, och på svenska TV6  och som följer händelserna på tatueringsstudion High Voltage Tattoo i Hollywood. 

LA Ink är en spinoff till serien Miami Ink där Kat Von D var en av tatuerarna. Men då Kat inte kom så vidare väl överens med en av studions ägare,  Ami James, så hoppade hon av, flyttade hem till Los Angeles och startade en egen studio.

De andra tatuerarna i studion är Corey Miller, Hannah Aitchison, Kim Saigh och Kats bästa kompis Amber "Pixie" Acia. 

Seriens soundtrack för säsong 1 var "Dancing With Myself" av Nouvelle Vague.

Kändisar tatuerade hos LA Ink 
Eftersom studion ligger där den gör (i Hollywood) så är det självklart att en massa kända personer kommit dit och låtit sig tatueras. Bland annat:

 Eric Balfour, skådespelare från Six Feet Under och 24
 Steve-O, från Jackass 
 Eve, rappare
 Jesse Metcalfe, skådespelare från Desperate Housewives 
 Mike Vallely, professionell skateboardåkare
 Scott Ian, gitarrist från Anthrax 
 Frank Iero, gitarrist från My Chemical Romance 
 Jenna Jameson, porrskådespelerska, företagare, författare
 Sebastian Bach, sångare från Skid Row
 Bam Margera, professionell skateboardåkare och känd från Jackass.
 Ville Valo, sångare från HIM
 Jeffree Star, make-up artist
 Nikki Sixx, basist från Mötley Crüe
 Ronnie Radke, sångare från Falling in reverse

Externa länkar  

 High Voltage Tattoo (officiell webbplats)
 Kartvisning på Google Maps
 LA Ink, på TLC.com
 L.A. Ink Blog
 Kat Von D (officiell webbplats)
 Kim Saigh (officiell webbplats)
 DV Magazine: historia om hur TV-serien kom till

Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Kroppsmodifikationer
Amerikanska TV-serier från 2010-talet
TV-seriestarter 2007
TV-serieavslutningar 2011
Lave Beck-Friis (jurist)

Lave Robert Beck-Friis (i riksdagen kallad Beck-Friis i Skövde), född 23 augusti 1857 i Jäder, död 19 juni 1931 i Skövde, var en svensk friherre, häradshövding och politiker (liberal). Han var son till riksdagsmannen greve Corfitz Augustin Beck-Friis, svärson till riksdagsmannen friherre Hjalmar Rudolf Gerard De Geer samt gift med friherrinnan Adriana De Geer af Finspång.

Lave Beck-Friis avlade hovrättsexamen 1882 och gjorde därefter karriär i domstolsväsendet, bland annat som häradshövding i Vadsbo södra domsaga 1898–1927. Åren 1904–1909 var han också ägare till godset Bosjökloster i Skåne. Han var ledamot i Skövde stadsfullmäktige 1908–1926 och var också fullmäktiges ordförande 1924–1926. I staden var han tillika ordförande i den liberala valmansföreningen.

Beck-Friis var riksdagsledamot 1911 i första kammaren för Skaraborgs läns valkrets och tillhörde frisinnade landsföreningens riksdagsgrupp liberala samlingspartiet. I riksdagen var han suppleant i lagutskottet och ledamot i 1911 års andra särskilda utskott.

Utmärkelser 
   Kommendör av Nordstjärneorden, 6 juni 1923.
   Riddare av Nordstjärneorden, 1 december 1902.

Se även
Beck-Friis

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 305

Fotnoter

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Svenska liberala politiker
Svenska friherrar
Svenska jurister under 1900-talet
Män
Födda 1857
Avlidna 1931
Personer från Jäders socken
Lave
Svenska kommunalpolitiker
Svenska häradshövdingar
Roger Adams

Roger Adams, född den 2 januari 1889 i Boston, död den 6 juli 1971 i Urbana, Illinois, var en amerikansk kemist. Adams var ättling i rakt nedstigande led till den amerikanske presidenten John Adams. Han studerade vid Harvard University och tog där sin doktorsexamen i kemi 1912. Han blev biträdande professor vid University of Illinois at Urbana-Champaign 1916 och från 1926 föreståndare för kemiavdelningen där – en post han behöll till sin pensionering 1954.

Adams är mest känd för Adams katalysator ("platinadioxid", platina(IV)oxid-hydrat, PtO2•H2O) som används inom organisk kemi för hydrogenering och hydrogenolys(en), men han och hans studenter har gjort många upptäckter inom den organiska kemin. Bland dessa kan nämnas arbeten med alkaloider och att han syntetiserade och isolerade cannabidiol från Cannabis sativa.

Utmärkelser (urval)
 Willard Gibbs-priset 1934
 Davymedaljen 1945
 Priestleymedaljen 1946
 Perkinmedaljen 1954
 Franklinmedaljen 1960
 National Medal of Science 1964

Källor
 Roger Adams på National Academy of Sciences.

Noter

Amerikanska kemister under 1900-talet
Alumner från Harvard University
Ledamöter av American Academy of Arts and Sciences
Mottagare av Davymedaljen
Mottagare av Priestleymedaljen
Mottagare av Perkinmedaljen
Mottagare av Franklinmedaljen
Födda 1889
Avlidna 1971
Män
Forskare från Boston
Siffersumma

Siffersumma eller tvärsumma av ett positivt heltal definieras som summan av dess siffror. Till exempel har talet 12 siffersumman 1 + 2 = 3 och talet 694 har siffersumman 6 + 9 + 4 = 19. För talet 5 989 blir siffersumman 5 + 9 + 8 + 9 = 31. Om ett n-siffrigt tal Z består av siffrorna (i den ordning de skrivs i talet)

det vill säga
.

så gäller att dess siffersumma

Begreppet siffersumma används kanske oftast för att avgöra delbarhet med tre eller nio: Ett heltal är (jämnt) delbart med tre respektive nio om och endast om dess siffersumma är delbar med tre respektive nio. (Detta förutsätter att talet är skrivet i bas tio.)

Upprepad siffersumma 
Ett relaterat begrepp är vad som ibland kallas upprepad siffersumma, där man upprepar beräkning av siffersumman tills ett värde 0–9 har uppnåtts. Medan 694 har siffersumman 19 är dess upprepade siffersumma 1. Denna nås genom beräkningarna , följt av  och .

Upprepad siffersumma kan, precis som siffersumma, användas för att avgöra om tal positiva heltal är delbara med 3 eller 9, ibland med en mindre ansträngning.

Se även 
 Sifferprodukt

Referenser 

Talteori
Carl Berg

Carl Gustaf Berg, född 6 februari 1811 i Veinge församling, Hallands län, död 6 september 1896 i Hedvig Eleonora församling, Stockholms stad, var verksam som grosshandlare i Karlshamn och ledamot av andra kammaren.

Han var bror till Fredrik Nikolas Berg.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1811
Avlidna 1896
Män
Personer från Veinge socken
Henrik Berggren (politiker)

Johan Henrik Berggren, född 14 april 1853 i Lösens församling, död 20 oktober 1914 i Karlskrona stadsförsamling, var en svensk disponent och riksdagsledamot.

Berggren var son till en handlande och arrendator. 1833 gifte han sig med Jenny Liljevall. Berggren var disponent vid AB Förenade bryggerierna i Karlskrona och Lyckeby 1883-1914. Han var ledamot av första kammaren 1899–1908, invald i Blekinge läns valkrets.

Källor

 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1986), band 3, s. 46

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Män
Födda 1853
Avlidna 1914
Personer från Lösens socken
Svenska disponenter
Vitalij Petrov

Vitalij Aleksandrovitj Petrov (ryska: Виталий Александрович Петров), född 8 september 1984 i Viborg, är en rysk racerförare.

Petrov har vunnit två GP2-heat. Petrov körde sin sista säsong i Formel 1 för Caterham. 
Petrov startade säsongen 2011 med en tredje plats i Australiens GP vilket också blev hans bästa resultat i Formel 1 karriären.

Racingkarriär

F1-karriär

Trea i F1-lopp

Snabbaste varv i F1-lopp

GP2-segrar 
  Circuito Ricardo Tormo 2007 Heat 1
  Circuito de Valencia 2008 Heat 1
  Istanbul Park 2009 Heat 1
  Circuito de Valencia 2009 Heat 1

GP2 Asia Series-segrar 
  Sepang International Circuit 2008 Heat 1
  Sepang International Circuit 2008–09 Heat 2

Ryska racerförare
GP2-förare
Födda 1984
Män
Levande personer
Personer från Viborg
Caterham F1-förare
Skellefteå kompani

Skellefteå kompani var en del av Västerbottens regemente i Västerbotten mellan 1667 och 1915.

Historia

Västerbottens regemente tillkom år 1624 och hade sitt ursprung i västerbottensfänikorna från mitten av 1500-talet. År 1615 bildade dessa mindre enheter Norrlands storregemente, vilket 1624 delades i tre regementen. När Indelningsverket inrättades år 1649 skulle Västerbottens regemente ställa upp med 1056 knektar, korpraler inräknade. Regementet bestod av ett kompani från Ångermanland och sju från Västerbotten, varav Skellefteå kompani var ett. Skellefteå kompani hade officiellt ålagts av Indelningsverket att hålla 128 rotar redo för landets försvar. Dess övningsplats var Körran, nuvarande Nordanåområdet. 

Den svenska stormaktstiden gick hårt åt skelleftebygden. De flesta män deltog i krigen och bland annat slogs Skellefteå kompani ut helt två gånger, 1709 i Poltava och 1710 i Estland. Soldatänkorna fick dra ett tungt lass vid bygdens långsamma återhämtning i början av 1700-talet.

Chef för Skellefteå kompani 1808-1815 var Claes Anders Ulfhielm (1758-1837), överstelöjtnant i armén 1808 och alltsedan 1779 fältväbel vid Västerbottens regemente. Han tillfångatogs av ryssarna i Skellefteå under Finska kriget 1809 och fördes till Uglitz i ryska guvernementet Jaroslavl. Den 15 maj 1809 stod Slaget vid Lejonströmsbron och den 2 september ingicks det sista vapenstilleståndet i Frostkåge gästgivaregård norr om Skellefteå, och avslutade därmed de sista svenska krigshandlingarna på svensk mark.

År 1829 ändrades namnet till Västerbottens fältjägareregemente. År 1841 delades Västerbottens fältjägareregemente i Norrbottens och Västerbottens fältjägarekårer. Västerbottens fältjägarekår kom att bestå av Livkompaniet samt Skellefteå, Bygdeå och Lövångers kompanier. Enligt Generalmönsterrullorna (GM) för Västerbottens regemente har dess indelta knektar deltagit i striderna 1814 vid Skotterud, Lierskantz (skansen i Lier) och Midskog. Efter striden i Midskog upphörde stridshandlingarna och den 14 augusti 1814 slöts freden och konventionen i Moss. Den 2 november anbefalldes uppbrott mot hemorten och den 28 december kom man till Umeå.  Skellefteå, Lövångers och Bygdeå kompanier återgick till rotarna och knektarna skulle inte behövas mera i krigets värv eftersom denna kampanj, fälttåget mot Norge, visade sig vara Sveriges sista krig.

Referenser

Noter

Webbkällor
 Lokalhistoriskt institut i Skellefteå

Skellefteå
Dermatom

Ett dermatom är ett område på huden som innerveras av en särskild spinalnerv. Kunskap om dermatom är nödvändig inom neurologin, för att kunna spåra skador på spinalnerver genom att undersöka hudområden på kroppen. 

Spinalnerverna innerverar kroppen i en mönstrad form. Längs bröstkorg och mage ser de ut som horisontella linjer som delar upp kroppen, medan dermatomen sträcker ut sig i longitudinell riktning längs armar och ben. Detta beror på att vi evolutionärt utvecklade ryggmärgsnerverna som enklare ryggsträngar, där varje nerv då motsvarade ett kroppsegment, precis som det ser ut på halsen och bålen. När extremiteterna utvecklades vidare blev dessa då utskott från dessa segment, och innerveringen med tillhörande dermatom följde då med.

Kliniskt är det viktigt att vara medveten om att de olika dermatomen överlappar varandra avsevärt. Detta innebär att skador på en enskild dorsalrot i allmänhet inte leder till fullständig förlust av sensorik i det drabbade området. Överlappningen är mer omfattande för sensationer av beröring, tryck och vibration än för smärta och temperatur.
Perifera nervsystemet

ru:Дерматом (эмбриология)
Coloma, Kalifornien

Coloma är en liten stad i El Dorado County i Kalifornien, USA. Coloma är mest känt för att vara platsen där James W. Marshall först upptäckte guld i Kalifornien, vid Sutter's Mill år 1848, vilket ledde till guldrushen i Kalifornien. Det bor för närvarande 300 personer i staden.

Källor

Orter i Kalifornien
El Dorado County
Orter grundade 1849
TRR Trygghetsrådet

TRR Trygghetsrådet är en svensk partsägd organisation som arbetar med omställningar på arbetsmarknaden för privata tjänstemän. Trygghetsrådet är upplagt som en stiftelse, baserat på ett avtal mellan Svenskt Näringsliv och PTK. Trygghetsrådet arbetar med övertalig och friställningshotad personal på grundval av ett trygghetsavtal. Trygghetsrådet har verkat sedan 1974. I verksamheten ingår rådgivning och stöd till medarbetare, ledning och fackliga företrädare i företag som genomför omställning.

Över 32 000 företag med sammanlagt 850 000 medarbetare, huvudsakligen tjänstemän i det privata näringslivet, är anslutna till TRR Trygghetsrådet. Organisationen har cirka 250 medarbetare på drygt 40 platser i landet. Huvudkontoret finns i Stockholm.

TRR Trygghetsrådet är ett av ca 15 trygghetsråd i Sverige.

Externa länkar
Trygghetsrådets webbplats

Arbetslivsorganisationer i Sverige
Organisationer bildade 1974
Trygghetsavtal
LBNF

LBNF (Labelled BNF) är en form av Backus-Naur-form som används av verktyget BNFC för att generera abstrakt syntax, lexers och parsers. Den största skillnaden gentemot "vanlig" BNF är att man i LBNF, som namnet antyder, sätter "labels" (ung. "beteckningar") på regler som sedan används i genereringen av syntaxträdet.

Exempel
 -- Ett program består av en mängd funktioner.
 Prog. Program ::= [Function] ;
 
 -- De enda funktionerna som tillåts är följande:
 HelloFunc. Function ::= "hello" Name ;
 GoodbyeFunc. Function ::= "good bye" Name ;
 
 -- Diverse olika namn.
 Perra. Name ::= "Perra" ;
 Jenny. Name ::= "Jenny" ;

Språkteknologi
Försvarsreformen 1901

Försvarsreformen 1901 eller 1901 års härordning (idag benämnt försvarsbeslut) var en försvarsreform som röstades igenom i Sveriges riksdag den 23 maj 1901.

Bakgrund
Försvarsreformen är en av de hittills största omstöpningarna av den svenska Försvarsmakten. Sedan 1682, då Karl XI införde Indelningsverket, hade landet haft samma typ av försvarstänkande, men av flera orsaker blev det nödvändigt att reformera landets försvar och framför allt det system med vilket man bemannade förbanden.

Lösningen blev att införa värnplikt. År 1812 hade man kompletterat indelningsverket med den allmänna beväringsinrättningen vilken var en form av värnplikt och som gällde alla vapenföra män mellan 20 och 25 år. Under Napoleonkrigen i början av 1800-talet konstaterade man att det gamla systemet var omodernt och ineffektivt. Under lång tid diskuterades olika lösningar utan att man kunde komma till något resultat. År 1873 fattade riksdagen så det formella beslutet att ersätta indelningsverket med ett nytt system som byggde på fast anställda officerare (så kallade stamanställda) och en allmän värnplikt.

I 1901 års härordning bestämdes vapenövningstiden för det värnpliktiga manskapet vid infanteriet och jämställda trupper till första tjänstgöring om 150 dagar och tre regementsövningar om 30 dagar, vid kavalleriet, fältartilleriet och fältingenjörstrupperna till 281 dagar jämte två regementsövningar om 42 dagar samt vid Marinen till 300 dagar. Vidare beslutades det att fredsorganisationen vid samtliga infanteriregementen skulle utökas med en tredje bataljon. På så vis utökades antalet kompanier i ett regemente från åtta till sammanlagt tolv.

Försvarets årliga kostnad var 1910 runt 50 miljoner kronor, vilket motsvarade ungefär 1,7% av BNP.

Förändringar
Västgöta-Dals regemente ombildas till Hallands regemente.
Positionsartilleriregementet sattes upp i Stockholm
Vaxholms grenadjärregemente sattes upp i Vaxholm genom en sammanslagning av Värmlands fältjägarkår och Hallands bataljon.
Svea ingenjörkårs detachement i Vaxholm sattes upp i Stockholm och omlokaliserades 1908 till Vaxholm.
Karlskrona grenadjärregemente sattes upp i Karlskrona genom en sammanslagning av Smålands grenadjärkår och Blekinge bataljon.
Göta ingenjörkårs detachement i Karlskrona sattes upp i Karlsborg och omlokaliserades 1908 till Karlskrona.
Samtliga trängbataljoner upphöjs till trängkårer

Avvecklade förband
Värmlands fältjägarkår (I 26), Trossnäs fält
Hallands bataljon (I 28), Skedala
Smålands grenadjärkår (I 7), Ränneslätt
Blekinge bataljon (I 30), Bredåkra

Referenser

Noter

Tryckta källor

Webbkällor

Vidare läsning

1901 i Sverige
1901
Politikåret 1901
Skräddarmuskeln

Skräddarmuskeln går snett över låret från höftens utsida till skenbenets insida. Muskeln används när du sitter med korslagda ben i så kallad skräddarställning. Höftlederna böjs och låren vrids utåt när skräddarmusklerna dras ihop.  Samtidigt böjs knälederna och underbenen vrids inåt.
 Enligt vårdguiden 1177. 

Skräddarmuskeln, musculus sartorius, är en av våra muskler på framsidan av låret. Muskeln har som funktion att utföra flexion samt utåtrotation, flexion och abduktion av höftleden (skräddarposition).

Skelettmuskler
nedre extremitetens anatomi
Erik Berggren i Sundsvall

Erik Berggren (i riksdagen kallad Berggren i Sundsvall), född 30 november 1818 i Offerdals församling, Jämtlands län, död 4 oktober 1897 i Sundsvall, var en svensk skolrektor och riksdagsledamot.

Biografi
Berggren studerade först vid Frösö trivialskola, därefter vid Härnösands gymnasium, och blev filosofie doktor vid Uppsala universitet 1845. Han anställdes 1848 vid Sundsvalls lägre elementarläroverk, och var skolans rektor 1857–78. År 1865 var han med om grundandet av den för norrländskt ekonomiskt liv betydelsefulla Sundsvalls enskilda bank, där han valdes till styrelsens ordförande, och 1875 blev VD. Han var även ledamot av stadsfullmäktige i Sundsvall 1863–89 och fullmäktiges ordförande 1863–65 samt 1867–89, och gjorde betydande insatser för stadens utveckling. Han var även den förste ordföranden för landstinget i Västernorrlands län.

Han var riksdagsman för borgarståndet i Sundsvall vid riksdagarna 1862/63 och 1865/66, vid sistnämnda riksdagen också för Piteå, och var senare även ledamot av andra kammaren 1873–75. I riksdagen var han bland annat ledamot i statsutskottet och konstitutionsutskottet 1865/66.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939
 Personregister till Rikets ständers protokoll 1809-1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935, s. 10 ("Borgarståndet").
 
 Erik Berggren i Jamtlis bildarkiv

Noter

Externa länkar
 
 Porträttbild på ''Digitalt Museum
 

Borgarståndets riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Alumner från Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Personer från Offerdals socken
Födda 1818
Avlidna 1897
Män
Surinams arbetarparti

Surinams arbetarparti, Surinaamse Partij van de Arbeid (SPA) är ett, i huvudsak kreolskt, parti i Surinam.
SPA ingår i valalliansen Nya Fronten.

Källor 

Sveriges ambassad

Politiska partier i Surinam
Socialdemokratiska partier i Sydamerika
Stads- och kommunhistoriska institutet

Stads- och kommunhistoriska institutet, grundat 1919 som Stadshistoriska institutet, är ett svenskt forskningsinstitut som idag har en ledande ställning inom svensk och nordisk urbanhistoria.

Verksamhet
Institutet har ett övergripande ansvar för svensk stads- och kommunhistoria och bedriver egen forskning, samarbetar med andra urbanhistoriskt intresserade inom och utom landet, anordnar konferenser och ger ut publikationer. Institutets föreståndare är innehavaren av professuren i historia med särskild inriktning på stads- och kommunhistoria vid Stockholms universitet, sedan 2015 Heiko Droste.

Stadshistoriska nämnden utgör institutets styrelse och består av sju medlemmar varav fyra valda av Sveriges Kommuner och Landsting, två valda av Stads- och kommunhistoriska samfundet samt en vald av Stockholms universitet. Sekreterare i nämnden är Heiko Droste.

Sedan 1994 delar institutet ut Yngve Larssons pris för stads- och kommunhistoriska insatser, instiftat av Svenska Kommunförbundets styrelse.

Historik

Grundande
Förberedelser för ett stadshistoriskt institut hade börjat i mars 1917 inom föregångaren till kommunförbundet, Svenska stadsförbundet. Drivande var dåvarande förste sekreteraren i Svenska stadsförbundet och sedermera borgarrådet och stadskollegieordföranden i Stockholm Yngve Larsson, som även ledde arbetet med finansieringen. Han samarbetade med historikerna Nils Ahnlund och Nils Herlitz, och Ahnlund hade författat en promemoria som bland annat underströk vikten av att uppmärksamma det kommande 300-årsjubileet av de av Gustav II Adolf inrättade stadsprivilegierna. Efter att finansiering säkerställts från bland andra K.A. Wallenberg och Pehr Swartz ägde det konstituerande mötet rum i Börshuset i Stockholm den 7 juni 1919.

Yngve Larsson blev senare nämndens ordförande under 21 år, 1949-1970.

Föreståndare
Professor Nils Herlitz 1919-1927
Professor Nils Ahnlund 1927-1936
Professor Folke Lindberg 1936-1970
Professor Ingrid Hammarström 1970-1989
Professor Christer Winberg 1989-1990
Professor Lars Nilsson 1990-2015
Professor Heiko Droste 2015-

Utgivning (urval)
Institutet ger ut serien Studier i stads- och kommunhistoria (), däribland:

Referenser

Noter

Tryckta källor

Webbkällor
historia.su.se (föreståndarlistan)

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Verksamhetsberättelse 2007

Organisationer inom historia
Svenska forskningsinstitut
Svenska kommunala organisationer
Lokalhistoria
Organisationer bildade 1919