kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Utö landskommun

Utö landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner.

Då inrättades i Utö socken i Sotholms härad i Södermanland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Då uppgick denna kommun i storkommunen Dalarö landskommun, som 1959 uppgick i Österhaninge landskommun som 1971 uppgick i Haninge kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Haninge kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Ornö socken

Ornö socken i Södermanland ingick i Sotholms härad, ingår sedan 1971 i Haninge kommun och motsvarar från 2016 Ornö distrikt.

Socknens areal är 72,61 kvadratkilometer, varav 70,01 land. År 2000 fanns här 261 invånare.  Sockenkyrkan Ornö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ornö församling bildades senast 1607 genom en utbrytning ur Österhaninge församling (eventuellt tillsammans med Nämdö församling) och blev då ett eget pastorat. Blev en fristående jordebokssocken 1890.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ornö församling och för de borgerliga frågorna till Ornö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalarö landskommun som 1959 uppgick i Österhaninge landskommun som 1971 uppgick i Haninge kommun. Församlingen uppgick 2002 i Dalarö-Ornö-Utö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ornö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sotholms härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi och natur
Ornö socken utgörs av Ornö och kringliggande öar som Kymmendö och Huvudskär, mellan Jungfrufjärden och Mysingen. Socknen består mest av skog och kalt berg med höjder som i väster på huvudön når över 50 meter över havet.

Det finns hela sju naturreservat i socknen. Gålö som delas med Österhaninge socken, Fjärdlång, Huvudskär, Stora och Lilla Sandböte samt Sundby ingår alla i EU-nätverket Natura 2000 medan Huvudholmen och Ålandsskär är kommunala naturreservat.

En sätesgård var Sundby herrgård.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns stensättningar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 461 1810 till 597 1870 varefter den minskade till 172 1970 då den var som minst under 1900-talet. Till 1990 ökade folkmängden något till 201 invånare.

Namnet
Namnet (1300 Ornä) kommer från huvudön innehåller or eller orun/oran i båda fallen i betydelsen 'skydd' då syftande på att ön från den inre farleden utgjort ett skydd mot havets stormar.

Se även
Ornö församling

Referenser

Externa länkar

Ornö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Sotholms härad
Indelningar i Haninge kommun
Utö socken

Utö socken i Södermanland ingick i Sotholms härad, ingår sedan 1971 i Haninge kommun och motsvarar från 2016 Utö distrikt.

Socknens areal är 44,79 kvadratkilometer, varav 44,77 land.  År 2000 fanns här 230 invånare.  Sockenkyrkan Utö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Utö socken bildades genom utbrytning ur Österhaninge församling (eventuellt ur Ornö församling) och hade en egen kaplan senast från 1726 och blev egen jordebokssocken 1889. I samband med detta överfördes byarna Byle, Ede, Storbyn, Söderby, Trema och Underskog från Österhaninge socken och byarna Nåttarö, Rånö och Ålö från Ösmo socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Utö församling och för de borgerliga frågorna till Utö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalarö landskommun som 1959 uppgick i Österhaninge landskommun som 1971 uppgick i Haninge kommun. Församlingen uppgick 2002 i Dalarö-Ornö-Utö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Utö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sotholms härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi och natur
Utö socken utgörs av Utö och kringliggande öar som Ålö, Rånö och Nåttarö, utanför Mysingen. Socknen består skog och kalt berg med viss odlingsbygd i sänkor på huvudön.

Det finns tre naturreservat i socknen. Utö ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Nåttarö och Ålö-Rånö är kommunala naturreservat.

En sätesgård var Edesnäs säteri. 1889 överfördes Rånö säteri från Ösmo socken i Nynäshamns kommun.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns stensättningar och ett gravfält. Vid Skogsbyn finns ett vikingatida gravfält. En labyrint har påträffats på Mälsten och talrika gruvhål har påträffats.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 472 1810 till 648 1870 varefter den minskade till 106 1970 då den var som minst under 1900-talet. Därefter har folkmängden ökat till 225 invånare 1990.

Namnet
Namnet (1300 Uthö) kommer från huvudön och syftar på att ön låg längst ute mot havet.

Se även
Utö församling

Referenser

Externa länkar

Utö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Sotholms härad
Indelningar i Haninge kommun
Toni Lydman

Toni Lydman, född 25 september 1977 i Lahtis, är en finländsk före detta professionell ishockeyspelare som spelade i NHL för Anaheim Ducks som han flyttade till från Buffalo Sabres inför säsongen 2010–11. Han har också spelat för Calgary Flames samt för Tappara och HIFK.

Lydman valdes av Calgary Flames som 89:e spelare totalt i NHL-draften 1996.

Han representerade det finländska landslaget i OS-turneringarna 2006 och 2010 med ett silver och ett brons som resultat.

I augusti 2013 meddelade Lydman officiellt att han lägger av.

Klubbar 
  Tappara 1996–1998
  HIFK 1998–2000, 2004–05
  Calgary Flames 2000–2004
  Buffalo Sabres 2005–2010
  Anaheim Ducks 2010–2013

Referenser 
Toni Lydman - nhl.com 
Lydman slutar (Engelska)

Män
Födda 1977
Levande personer
Finländska ishockeyspelare
Spelare i Tappara
Spelare i Anaheim Ducks
Spelare i Buffalo Sabres
Spelare i Calgary Flames
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2006 från Finland
Olympiska silvermedaljörer 2006
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Finland
Olympiska bronsmedaljörer 2010
Finländska olympiska silvermedaljörer
Finländska olympiska bronsmedaljörer
Personer från Lahtis
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 2006
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 2010
Spelare valda i NHL Entry Draft 1996
Lagkaptener i Buffalo Sabres
Spelare valda av Calgary Flames i NHL Entry Draft
Muskö församling

Muskö församling var en församling i Stockholms stift och i Haninge kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2002 i Västerhaninge-Muskö församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1731 genom en utbrytning ur Västerhaninge församling och var därefter till 2002 annexförsamling i pastoratet Västerhaninge och Muskö. Församlingen uppgick 2002 i Västerhaninge-Muskö församling.

Kyrkor 
 Muskö kyrka

Se även
Muskö socken
Muskö distrikt

Källor 

Historiska församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Haninge kommun
Västerhaninge församling

Västerhaninge församling var en församling i Stockholms stift och i Haninge kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2002 i Västerhaninge-Muskö församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och utgjorde till 1731 ett eget pastorat. 1731 utbröts Muskö församling och församlingen var därefter till 2002 moderförsamling i pastoratet Västerhaninge och Muskö. Församlingen uppgick 2002 i Västerhaninge-Muskö församling.

Organister

Kyrkor 

 Västerhaninge kyrka
Tungelsta kyrka

Se även
Västerhaninge socken
Västerhaninge distrikt

Källor 

Historiska församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Haninge kommun
Muskö landskommun

Muskö landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner.

Då inrättades i Muskö socken i Sotholms härad i Södermanland denna kommun

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Då uppgick denna kommun i storkommunen Västerhaninge landskommun som 1971 uppgick i Haninge kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Haninge kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Tympanoctomys aureus

Tympanoctomys aureus är en gnagare i familjen buskråttor. Den listades efter upptäckten som enda arten i släktet Pipanacoctomys och flyttades senare till Tympanoctomys. Den förekommer i Sydamerika och beskrevs först året 2000.

Med en kroppslängd mellan 17 och 18 centimeter är Tympanoctomys aureus en medelstor art i familjen. Därtill kommer en 13 till 14,5 centimeter lång svans som har en yvig tofs vid slutet. Pälsens färg är på ovansidan guldgul och på undersidan vitaktig. Liksom den nära besläktade arten Tympanoctomys barrerae har Tympanoctomys aureus fyra kromosomuppsättningar, medan de flesta andra däggdjuren har två. Arten har korta och avrundade öron som är cirka 20 mm långa och jämförd med andra släktmedlemmar långa bakfötter med en längd av ungefär 37 mm. I motsats till de vuxna djuren har ungar en grå päls med några svarta hår och en kort tofs vid svansens slut.

Individer av arten hittades hittills bara i regionen Salar de Pipanaco i den argentinska provinsen Catamarca som är ett slättland med salthaltig lera. Habitatet är torrt med växter som gynnas av den salthaltiga jorden. Växterna tillhör släktena Heterostachys, fetmållor (Atriplex) och saltörter (Suaeda). Andra buskar och träd i utbredningsområdet som dok inte ingår i födan tillhör släktena Prosopis och Larrea. En eller kanske fler individer lever samtidig i underjordiska bon med jordhögar vid utgångarna. Tympanoctomys aureus avlägsnar matrester och avföring från boet. En nyfödd unge hade redan hår på kroppen och den öppnade ögonen några timmar efter födelsen. Annars är ingenting känt om artens levnadssätt.

Forskargruppen som upptäckte arten hittade samma år ytterligare en ny art av buskråttor, Tympanoctomys loschalchalerosorum.

Arten hotas av etablering av olivträdodlingar. Den listas av IUCN som akut hotad (CR).

Referenser 
, där anges följande källor:
 D. E. Wilson, D. M. Reeder (red.): Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005. 
 M. A. Mares, J. K. Braun, R. M. Barquez und M. M. Diaz: Two new genera and species of halophytic desert mammals from isolated salt flats in Argentina. In: Occasional Papers, Museum of Texas Tech University, 203 (2000), pp. 1-27.

Noter 

Buskråttor
Octodontidae
Däggdjur i neotropiska regionen
Muskö socken

Muskö socken i Södermanland ingick i Sotholms härad, ingår sedan 1971 i Haninge kommun och motsvarar från 2016 Muskö distrikt.

Socknens areal är 40,71 kvadratkilometer, varav 40,10 land. År 2000 fanns här 721 invånare. Ludvigsbergs herrgård, Musköbasen samt tätorten och kyrkbyn Muskö med sockenkyrkan Muskö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Under medeltiden hörde Muskö till Häringe slott. Muskö socken bildades 1731 genom en utbrytning ur Västerhaninge socken. Som jordebokssocken bröts Muskö ur Västerhaninge först 1889.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Muskö församling och för de borgerliga frågorna till Muskö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Västerhaninge landskommun som 1971 uppgick i Haninge kommun. Församlingen uppgick 2002 i Västerhaninge-Muskö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Muskö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sotholms härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi

Muskö socken består av huvudön Muskö och av kringliggande öar som Älvsnabben och Vitsgarn med Horsfjärden i väster och Mysingen i öster. Socknen är en kuperad skärgårdsbygd.

Sätesgårdar var Arbottna säteri och Ludvigsbergs herrgård.

Geologi 
Ön Muskö består av ett flertal öar som har växt samman genom landhöjningen. De gamla öarna är bergiga och bevuxna med gles hällmarksskog som interfolieras av bördiga dalgångar i det som tidigare var sund. Ett av sunden är fortfarande farbart tack vare Muskö kanal som binder samman Horsfjärden med Hammarviken.

Landängen 
Landängen var ett skärgårdstorp beläget på Muskö. Stamfastigheten Landängen 1:1 exploaterades som sommarstugeområde 1957. Inom fastigheten finns 45 tomter på cirka 4000 m² vardera och ungefär lika stor yta för vägar och icke bebodda ytor. Fastigheten ligger vid Horsfjärden med utlopp till fjärden Mysingen.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 326 1810 till 553 1880 varefter den med någon variation minskade till 326 1970. Därefter ökade folkmängden till 557 invånare 1990.

Namnet
Namnet på ön (1278 Muskö) (1314) innehåller i förleden musk, mörker, skugga' med oklar tolkning.

Se även
Muskö församling

Källor

Externa länkar

Muskö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Muskö hembygdsgille

Socknar i Sotholms härad
Indelningar i Haninge kommun
Nämdö församling

Nämdö församling var en församling i Stockholms stift och i Värmdö kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2002 i Djurö, Möja och Nämdö församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades tidigt genom utbrytning ur Österhaninge församling.

Församlingen ingick till 15 augusti 1607 i Österhaninge pastorat för att därefter till 31 mars 1636 vara annexförsamling i pastoratet Ornö, Nämdö och Utö församling. Från 1 april 1636 till 1 maj 1923 annexförsamling i Österhaninge pastorat. Från 1 maj 1923 till 1 maj 1929 annexförsamling i pastoratet Dalarö, Ornö, Nämdö och Utö. Från 1 maj 1929 till 2002 annexförsamling i pastoratet Djurö och Nämdö som 1962 utökades med Möja församling Församlingen uppgick 2002 i Djurö, Möja och Nämdö församling.

Kyrkor 
 Nämdö kyrka

Se även
Nämdö socken
Nämdö distrikt

Källor 

Indelningar i Värmdö kommun
Historiska församlingar i Stockholms stift
Jonathan Granström (ishockeyspelare född 1986)

Jonathan Granström, född 9 mars 1986 i Orsa, är en före detta svensk professionell ishockeyspelare som spelade i slutet av sin karriär för Brynäs IF i SHL.

Under säsongen 2011/2012 tog Granström SM-guld med Brynäs IF. Säsongen 2016/2017 blev det SM-silver efter med samma klubb.

Klubbar 
  Brynäs IF, SHL (1986/1987 - 2018/2019)

Källor 

Svenska ishockeyspelare
Födda 1986
Levande personer
Män
Ishockeyspelare i Luleå HF
Ishockeyspelare i Brynäs IF
Ishockeyspelare i Mora IK
Personer från Orsa kommun
Nämdö socken

Nämdö socken i Södermanland ingick i Sotholms härad, ingår sedan 1974 i Värmdö kommun och motsvarar från 2016 Nämdö distrikt.

Socknens areal var den 1 januari 1961 41,18 kvadratkilometer, varav 40,88 km² land. År 2000 fanns här 98 invånare.  Sockenkyrkan Nämdö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Nämdö församling bildades senast 1607 genom en utbrytning ur Österhaninge församling. Blev en fristående jordebokssocken 1890.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nämdö församling och för de borgerliga frågorna till Nämdö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Djurö landskommun som 1974 uppgick i Värmdö kommun. Församlingen uppgick 2002 i Djurö, Möja och Nämdö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Nämdö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sotholms härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi
Nämdö socken utgörs av Nämdö och kringliggande öar öster om Nämdöfjärden. Socknen består mest av skog och kalt berg.

Socknen ligger i Stockholms skärgård och består av huvudön Nämdö samt ett stort antal mindre öar, bland dem Biskopsön, Boskapsön, Bullerö, Byttan, Ekholmen, Gillinge, Hallskär, Jungfruskär, Långviksskär, Mörtö, Orrön, Rågskär, Rögrund, Uvön och Villinge.

En sätesgård var Östanviks gård.

Fornlämningar
Från historisk tid finns några labyrinter.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 214 1810 till 312 1860 varefter den minskade till 65 1970. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 106 1990.

Namnet
Namnet (1300 Neffö, 1539 Nemdöö) innehåller troligen näf, 'näbb', syftande på en terrängformation som liknar en näbb eller näsa.

Skrevs förr även Nämndö socken.

Referenser

Externa länkar

Nämdö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Nämdö hembygdsförening

Socknar i Sotholms härad
Indelningar i Värmdö kommun
Nämdö landskommun

Nämdö landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka  kommuner, varav 89 städer, 8 köpingar och resten landskommuner.

Då inrättades i Nämdö socken i Sotholms härad i Södermanland denna kommun.

1952 genomfördes den första av 1900-talets två genomgripande kommunreformer i Sverige. Då uppgick denna kommun i storkommunen Djurö landskommun.

Nästa kommunreformen genomfördes här år 1974 och  innebar att Djurö kommun upphörde och lades samman med Värmdö kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Värmdö kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Tyresö socken

Tyresö socken i Södermanland ingick i Sotholms härad, utgör sedan 1971 Tyresö kommun och från 2016 Tyresö distrikt.

Socknens areal är 72,17 kvadratkilometer, varav 68,54 land. År 2000 fanns här 38 580 invånare.  Tyresö slott, orterna Brevikshalvön, Bollmora, Trollbäcken och Raksta samt sockenkyrkan Tyresö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tyresö socken blev egen församling och pastorat 31 mars 1636 och egen jordebokssocken 1707 genom en utbrytning ur Österhaninge socken. I samband med detta överfördes från Österhaninge byarna Alby, Brevik, Båthuset, Dyvik, Gimmersta, Kumla, Näsby, Raksta, Rundmar, Solberga, Strand, Trinntorp, Uddby, Vissvass, Åva och Älmora.  Omkring 1650 utbröts Dalarö socken. Ibörjan av 1700-talet överfördes från Brännkyrka socken Gränö, Gåsö, Ägnö och Älgö. 1950 överfördes Älgö och Gåsö till Saltsjöbadens köping (Nacka kommun). 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tyresö församling och för de borgerliga frågorna till Tyresö landskommun. Landskommunen ombildades 1971 till Tyresö kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tyresö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sotholms härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi och natur
Tyresö socken ligger sydost om Stockholm med Erstaviken i nordost, Långsjön i söder, Drevviken i sydväst och kring nedre delen av Tyresåns sjösystem och Kalvfjärden. Socknen är en kuperad bergs- och skogsbygd som i Telegrafberget med 84 meter över havet har skärgårdens högsta punkt. De största insöarna är Albysjön och Tyresö-Flaten

Tyresta nationalpark delas med Österhaninge socken i Haninge kommun. Därutöver finns sex kommunala naturreservat i socknen: Alby, Dyvik, Dyviks lövängar, Hammarberget, Sandholmarna och Tyresta naturreservat.

Sätesgårdar var Tyresö slott och Kumla herrgård.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns 10 gravfält och två fornborgar. En runristningar har påträffats.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 616 1810 till 888 1890 varefter den minskade till 688 1920 då den var som minst under 1900-talet. Därefter har folkmängden ökat till 33 973 invånare 1990. Den stora expansionen ägde rum efter 1960 då folkmängden fortfarande uppgick till 6 012 invånare.

Namnet
Namnet (1369 Thyrisedh) kommer från den gård som senare blev Tyresö slott. Efterleden är ed, 'passage mellan eller utmed vatten' syftande på passagen vid Kålbrinkströmmen. Förleden innehåller sannolikt thyre, 'markerad brant, berg'.

Se även
Tyresö församling

Referenser

Externa länkar

Tyresö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Sotholms härad
Indelningar i Tyresö kommun
Tympanoctomys loschalchalerosorum

Tympanoctomys loschalchalerosorum är en gnagare i familjen buskråttor. Den listades vid upptäckten som enda arten i släktet Salinoctomys och flyttades sedan till Tympanoctomys. Den förekommer i Sydamerika och beskrevs först året 2000.

Med en kroppslängd mellan 14 och 16 centimeter är Tympanoctomys loschalchalerosorum en medelstor art i familjen. Därtill kommer en 11 till 12 centimeter lång svans som har en yvig tofs vid slutet. Pälsens färg är på ovansidan svartbrun och på undersidan vitaktig.
 
Individer av arten hittades hittills bara i regionen Salinas Grandes i den argentinska provinsen La Rioja som är ett slättland med salthaltig lera. Habitatet är torrt med växter som gynnas av den salthaltiga jorden. Annars är ingenting känt om artens levnadssätt. Forskargruppen som upptäckte arten hittade samma år ytterligare en ny art av buskråttor, Tympanoctomys aureus.

Det vetenskapliga namnet för släktet syftar på salt i utbredningsområdet och orddelen octomys på kindtändernas knölar som bildar en 8. Artepitet, loschalchalerosorum, avser den argentinska folkmusikgruppen Los Chalchaleros som hördes av forskargruppen hela tiden i radio när de arbetade i regionen.

Referenser 
, där anges följande källa:
 D. E. Wilson, D. M. Reeder (red.): Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005.

Noter 

Buskråttor
Octodontidae
Däggdjur i neotropiska regionen
Torö socken

Torö socken i Södermanland ingick i Sotholms härad, ingår sedan 1974 i Nynäshamns kommun och motsvarar från 2016 Torö distrikt.

Socknens areal är 28,59 kvadratkilometer, varav 28,58 land. År 2000 fanns här 512 invånare. Gården Herrhamra, orterna Landsort och Ankarudden samt sockenkyrkan Torö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Torö församling utbröts på 1600-talet ur Sorunda socken och hade en kaplan sedan omkring 1650, men blev en jordebokssocken först 1889. I samband med detta överfördes byarna Herrhamra, Norrskog, Oxnö, Storbyn, Svärdsö, Trävik, Västankärr, Västerbyn och Öja från Sorunda socken till den nybildade socknen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torö församling och för de borgerliga frågorna till Torö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Ösmo landskommun som 1974 uppgick i Nynäshamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Ösmo-Torö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Torö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sotholms härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi och natur

Torö socken på Södertörns sydspets ligger sydost om Nynäshamn och omfattar öarna Torö, Svärdsö, Oxnö och Landsort (Öja) och andra mindre öar. Socknen består av kuperad bergig och skogig natur med bara mindre uppodlade stråk.

Det finns fyra naturreservat i socknen. Reveludden och Ören ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Revskär och Öja-Landsort är kommunala naturreservat.

En sätesgård var Herrhamra herrgård.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält. På Öja finns en labyrint.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 420 1810 till 473 1880 varefter den minskade till 397 1910. 1920 uppgick folkmängden till 596 invånare för att därefter minska till 303 invånare 1970. Till 1990 hade folkmängden på nytt ökat till 461 invånare.

Namnet
Önamnet (1335, Thoro) innehåller thor(a), ett höjbetecknande ord.

Se även
Torö församling

Referenser

Externa länkar

Thorö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Sotholms härad
Indelningar i Nynäshamns kommun