kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Det stora landet

Det stora landet är en amerikansk western/drama-film från 1958 i regi av William Wyler. I huvudrollerna ses Gregory Peck, Jean Simmons och Carroll Baker.

Burl Ives vann en Oscar i klassen bästa manliga biroll, filmen nominerades också för bästa filmmusik.

Handling 
Kapten James McKay (Gregory Peck) har lämnat sitt liv till sjöss för att förena sig med sin fästmö Patricia (Carroll Baker) på den stora ranch i amerikanska västern som ägs av hennes far, major Terrill (Charles Bickford). Terrill ligger i fejd med ranchägaren Rufus Hannassey (Burl Ives), som är överhuvud för ett gäng som ses som traktens slödder. Patricias vän, lärarinnan Julie Maragon (Jean Simmons) äger ranchen "Big Muddy" som har traktens viktiga vattenhål, livsnödvändigt för både Terrills och Hannasseys boskap. 

Nykomlingen och gentlemannen McKay testas hårt när han kommer till trakten, men vägrar låta sig provoceras. Hans egen far dödades i en meningslös duell och McKay har svurit att välja en annan väg genom livet. Han hamnar mitt i fejden och bestämmer sig för att finna en lösning på stridigheterna.

Rollista (urval) 
 Gregory Peck - James McKay
 Jean Simmons - Julie Maragon
 Carroll Baker - Patricia Terrill
 Charlton Heston - Steve Leech
 Burl Ives - Rufus Hannassey
 Charles Bickford - Major Henry Terrill
 Alfonso Bedoya - Ramón Guiteras
 Chuck Connors - Buck Hannassey

Externa länkar 

Filmer 1958
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska westernfilmer
Filmer i regi av William Wyler
Jetex reamotor

Jetex reamotor var en liten raketmotor för hobbybruk. Den kunde driva mindre modellflygplan och hade en drifttid på cirka 14 sekunder.

Jetexmotorn tillverkades i England av Sebel Prod., och packades och monterades i Sverige av generalagenten Sigurd Isacson AB.

Motorn fanns i olika storlekar: Atom 35, Minijet, Rocket 50, Jetmaster och Scorpion. Minijet var den näst minsta och den var avsedd för modellflygplan med en spännvidd upp till 45 cm och en startvikt under 40 gram. Den starkaste motorn Scorpion kunde användas för raketer, flygplan upp till 80 cm spännvidd, bilar med mera.

Som bränsle användes särskilda tabletter av ett icke explosivt, långsamt brinnande och gasproducerande ämne. Bränslet lades i motorns stålbehållare, en eller två tabletter. En stubintråd rullades i spiral och trycktes mot bränslet med hjälp av ett litet metallnät. En annan bit stubintråd stacks in en bit genom motorns munstycke där reaktionsgaserna sedan skulle strömma ut. Den yttre tråden antändes och rycktes sedan ut med fingrarna, när den inre tråden hade börjat antända bränslet.

Stålbehållaren och locket med munstycket hölls ihop av en metallfjäder. Motorn placerades i en metallhållare som hade satts fast i modellen. Med flera olika hållare kunde motorn således användas i flera olika modeller.

Motorn som bestod av stålbehållare, packning och lock samt metallfjäder, levererades med ”fästclip”, extra metallnät, rensnål för munstycket, en trästav för rengöring av stålbehållaren, bränsletabletter och stubintråd.

För att skydda modellerna för värmen fanns en liten asbestduk, som monterades i modellen för att skydda mot de varma avgaserna.

Motorn sades vara ofarlig och snabb och lätt att sköta, och på kartongen står det att ”bilar gör 100 km/tim, båtar gör rekordfart, robotar gör raketstart” och ”flygplan stiger till 10 våningars höjd”.

Källor 
Produktkartong och Handledning för Jetex reamotor. Sigurd Isacsson AB. Inköpsår ca 1960.

Externa länkar 

 Jetex.org This non-profit site is "the premier Web resource for information and advice about models powered by micro rocket motors, especially those exemplified by the Jetex series of engines".

Modellbygge
Moby Dick (film, 1956)

Moby Dick är en långfilm från 1956 regisserad av John Huston, baserad på romanen med samma namn av Herman Melville. Gregory Peck spelar rollen som Kapten Ahab.

Handling 
Filmen handlar om Ishmael som går till sjöss och hamnar på valfångstfartyget Pequod. Fartygets beryktade kapten, Ahab, håller sig osynlig tills han en dag kommer ut på däck. Han samlar besättningen och vinner deras stöd att delta i hans personliga hämnd på Moby Dick, den vita valen.

Rollista i urval 
Gregory Peck - Kapten Ahab
Richard Basehart - Ishmael
Leo Genn - Starbuck
James Robertson Justice - Kapten Boomer
Harry Andrews - Stubb
Bernard Miles - The Manxman
Noel Purcell - Timmermannen
Edric Connor - Daggoo
Mervyn Johns - Peleg
Joseph Tomelty - Peter Coffin
Francis de Wolff - Kapten Gardiner
Philip Stainton - Bildad
Royal Dano - Elijah
Seamus Kelly - Flask
Friedrich von Ledebur - Queequeg
Orson Welles - Fader Mapple

Externa länkar 

Filmer 1956
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska filmer baserade på romaner
Filmer i regi av John Huston
Engelskspråkiga filmer
Äventyrsfilmer till havs
Filmer om hämnd
Julie Adams

Julie Adams, eg. Betty May Adams, född 17 oktober 1926 i Waterloo, Iowa, död 3 februari 2019 i Los Angeles, var en amerikansk skådespelare. Hon är troligen mest känd för filmen Skräcken i Svarta lagunen.

Biografi 
Julie Adams växte upp i Arkansas och gjorde sin skådespelardebut i en skolpjäs, Hans och Greta, då hon gick i tredje klass. Hon bestämde sig tidigt för att bli skådespelerska och flyttade till Kalifornien, där hon arbetade som sekreterare tre dagar i veckan så att hon kunde försörja sig.

Sin första filmroll gjorde hon i Den blonda tornadon 1949, vilket ledde till att hon fick huvudrollen i westernfilmen The Dalton Gang senare samma år. Under en period på fem veckor medverkade hon i sex westernfilmer till.

Julie Adams är mor till regiassistenten Steve Danton (f. 1956) och filmklipparen Mitchell Danton (f. 1962) som hon fick tillsammans med skådespelaren Ray Danton. Adams och Danton träffades under filminspelningen av 1955 års äventyrsfilm Flygplan störtar.

Filmografi i urval 
 1952 – Landet bortom bergen
 1953 – Uppror mot lagen
 1954 – Skräcken i Svarta lagunen
 1955 – Högt spel i Oklahoma
 1955 – Flygplan störtar
 1956 – Stormbåtar till anfall
 1957 – Mord på 10:e gatan
 1958–1961 – Alfred Hitchcock presenterar (gästroll i TV-serie)
 1965 – Tickle Me
 1966–1968 – The Big Valley (TV-serie)
 1969–1972 — The Doris Day Show (TV-serie)
 1972–1975 – Cannon (TV-serie)
 1975 – Psychic Killer
 1978 – Femte våningen
 1978 – Den otrolige Hulken (TV-serie)
 1978 – Greatest Heroes of the Bible (Mini-serie i två delar)
 1983–1987 – Capitol (TV-serie)
 1987–1993 — Mord och inga visor (gästroll i TV-serie)
 1999 – Melrose Place (gästroll i TV-serie)
 2006 – Kalla spår (gästroll i TV-serie)

Källor

Externa länkar 

Skådespelare från Arkansas
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1926
Avlidna 2019
Personer från Waterloo, Iowa
Kvinnor
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Graninge församling

Graninge församling är en församling inom Svenska kyrkan i Ådalens kontrakt av Härnösands stift i södra Ångermanland, Sollefteå kommun, Västernorrlands län.

Församlingen ingår i Sollefteå pastorat. Församlingskyrkan heter Graninge kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1673 genom en utbrytning ur Långsele församling.

Församlingen var till 1873 annexförsamling i pastoratet Sollefteå, Ed, Multrå, Långsele och Graninge. Från 1873 till 1 maj 1929 annexförsamling i pastoratet Långsele och Graninge. Från 1 maj 1929 till 1962 eget pastorat för att från 1962 åter vara annexförsamling i pastoratet Långsele och Graninge. Från 1999 ingår även Helgums församling i pastoratet. Församlingen är sedan 2021 del av Sollefteå pastorat.

Se även
 Graninge socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Långsele församling

Långsele församling är en församling inom Svenska kyrkan i Ådalens kontrakt av Härnösands stift i södra Ångermanland, Sollefteå kommun, Västernorrlands län.

Församlingen ingår i Sollefteå pastorat. Församlingskyrkan heter Långsele kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 1673 utbröts Graninge församling.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att sedan åtminstone från 1600-talet till 1873 vara annexförsamling i pastoratet Sollefteå, Ed, Multrå och Långsele som från 1673 även omfattade Graninge församling. Från 1873 till 1 maj 1929 moderförsamling i pastoratet Långsele och Graninge. Från 1 maj 1929 till 1962 eget pastorat för att från 1962 åter vara moderförsamling i pastoratet Långsele och Graninge. Från 1999 ingick även Helgums församling i pastoratet, Långsele, Graninge och Helgums pastorat. Församlingen är sedan 2021 del av Sollefteå pastorat.

Se även
  Långsele socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Eds socken

Eds socken kan syfta på:
Eds socken, Uppland
Eds socken, Värmland
Eds socken, Ångermanland
Dals-Eds socken – i Dalsland, hette före den 1 januari 1886 Eds socken
Västra Eds socken – i Småland, namnet var före 4 juli 1884 Eds socken
Eds socken, Ångermanland

Eds socken i Ångermanland ingår sedan 1971 i Sollefteå kommun och motsvarar från 2016 Eds distrikt.

Socknens areal är 176,10 kvadratkilometer, varav 170,70 land. År 2000 fanns här 803 invånare. Småorten Forsmo och sockenkyrkan Eds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Eds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eds församling och för de borgerliga frågorna bildades Eds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Resele landskommun som 1971 uppgick i Sollefteå kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ed, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ångermanland.  De indelta båtsmännen tillhörde Andra Norrlands förstadels båtsmanskompani.

Geografi
Eds socken ligger vid Faxälvens inflöde i Ångermanälven norr om Sollefteå. Socknen har odlingsbygd vid älvarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd som i höjder i norr når över 400 meter över havet.

Fornlämningar
Gravhögar från järnåldern finns här liksom cirka 100 fångstgropar.

Namnet
Namnet (1337 Edh) kommer från kyrkbyn och innehåller ed, 'passage mellan eller utmed vatten.

Orter och folkmängd
Vid folkräkningarna 1880-1910 var befolkningen i Eds socken fördelad på följande hemorter:

Befolkningsutveckling

Se även
Eds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ångermanland
Indelningar i Sollefteå kommun
Sollefteå församling

Sollefteå församling är en församling inom Svenska kyrkan i Ådalens kontrakt av Härnösands stift i södra Ångermanland, Sollefteå kommun, Västernorrlands län.

Församlingen ingår i Sollefteå pastorat och omfattar Sollefteå stad samt kringliggande landsbygd såväl söder som norr om Ångermanälven.

Församlingskyrka är Sollefteå kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Omkring 1400 utbröts Multrå församling. 

Församlingen var till 1 maj 1918 moderförsamling i pastoratet Sollefteå och Ed som från omkring 1400 utökades med Multrå församling och från 1600-talet till 1873 Långsele församling och mellan 1673 och 1873 Graninge församling. Från 1 maj 1918 till 2002 moderförsamling i pastoratet Sollefteå och Multrå. Församlingen ingick mellan 2002 och 2021 i Sollefteå-Boteå pastorat. Församlingen är sedan 2021 del av Sollefteå pastorat.

Kyrkor 
 Sollefteå kyrka

Se även
 Sollefteå socken
 Sollefteå köping
 Sollefteå stad

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Resele socken

Resele socken i Ångermanland ingår sedan 1971 i Sollefteå kommun och motsvarar från 2016 Resele distrikt.

Socknens areal är 544,90 kvadratkilometer, varav 526,20 land. År 2014 fanns här 583 invånare. Kyrkbyn Resele med sockenkyrkan Resele kyrka ligger i socknen. Andra byar inkluderar bland annat Gåsnäs, Selsjön, Västerrå och Österrå.

Administrativ historik
Resele socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Resele församling och för de borgerliga frågorna bildades Resele landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Sollefteå kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Resele, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ångermanland.  De indelta båtsmännen tillhörde Andra Norrlands förstadels båtsmanskompani.

Geografi

Resele socken ligger kring Ångermanälven norr om Sollefteå. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en kuperad, sjörik skogsbygd som i norr når 500 meter över havet.

Fornlämningar
Sju kända gravhögar från järnåldern är de nordligaste funna i Ådalen.  Drygt 100 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet (1344 Resild) innehåller efterleden sel, 'lugnvatten i å eller älv' och ett område med lugnvatten finns i älven vid kyrkan.  Förleden kan innehålla re, 'flat jordplatå; terrassliknande jordformation' syftande på området runt kyrkan.

Befolkningsutveckling

Se även
Resele församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ångermanland
Indelningar i Sollefteå kommun
Edsele församling

Edsele församling var en församling inom Svenska kyrkan i Härnösands stift i södra Ångermanland, Sollefteå kommun, Västernorrlands län. Församlingen uppgick 2007 i Ramsele-Edsele församling.

Församlingskyrka var Edsele kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen bildades på 1400-talet genom en utbrytning ur Ramsele församling. Församlingen var till 1836 annexförsamling i pastoratet Ramsele, Helgum, Fjällsjö och Edsele som från 1772 även omfattade Tåsjö församling och från 1799 Bodums församling. Från 1836 till 1838 annexförsamling i pastoratet Ramsele, Fjällsjö, Edsele, Tåsjö och Bodum och från 1838 till 1 december 1912 annexförsamling i pastoratet Ramsele och Edsele. Från 1 december 1912 till 1985 eget pastorat för att därefter till 2007 åter vara annexförsamling i pastoratet Ramsele och Edsele. Församlingen uppgick 2007 i Ramsele-Edsele församling.

Församlingskod var 228314.

Se även
Edsele socken

Referenser

Historiska församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Edsele socken

Edsele socken i Ångermanland ingår sedan 1974 i Sollefteå kommun och motsvarar från 2016 Edsele distrikt.

Socknens areal är 480,30 kvadratkilometer, varav 473,00 land. År 2000 fanns här 655 invånare. Kyrkbyn Edsele med sockenkyrkan Edsele kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Edsele socken bildades under senare delen av 1400-talet genom en utbrytning ur Ramsele socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Edsele församling och för de borgerliga frågorna bildades Edsele landskommun. Landskommunen Inkorporerades 1952 i Ramsele landskommun som 1974 uppgick i Sollefteå kommun. Församlingen uppgick 2007 i Ramsele-Edsele församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Edsele, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ångermanland.  De indelta båtsmännen tillhörde Andra Norrlands förstadels båtsmanskompani.

Geografi
Edsele socken ligger kring Faxälven nordväst om Sollefteå. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en kuperad skogsbygd som når 442 meter över havet.

Fornlämningar
Fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet (1535 Essxledh) kommer från ån Edslan. Namnet har oklar tolkning.

Befolkningsutveckling

Se även
Edsele församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ångermanland
Indelningar i Sollefteå kommun
Ramsele socken

Ramsele socken i Ångermanland ingår sedan 1974 i Sollefteå kommun och motsvarar från 2016 Ramsele distrikt.

Socknens areal är 1 028,20 kvadratkilometer, varav 965,40 land. År 2000 fanns här 1 842 invånare. Kyrkbyn Ramsele med sockenkyrkorna Ramsele gamla kyrka och Ramsele nya kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ramsele socken har medeltida ursprung. Under senare delen av 1400-talet utbröts Helgums socken, Edsele socken och Fjällsjö socken. Delar av socknen har överförts till Ströms socken i Jämtlands län: 1840 Stamsele och Täxan, 1883 Björkhöjden, 1891  Sporrsjönäs, Stamåsen, Storhöjden och en kronomark.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ramsele församling och för de borgerliga frågorna bildades Ramsele landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1974 i Sollefteå kommun. Församlingen uppgick 2007 i Ramsele-Edsele församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ramsele, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ångermanland.  De indelta båtsmännen tillhörde Andra Norrlands förstadels båtsmanskompani.

Geografi
Ramsele socken ligger kring Fjällsjöälven och Faxälven nordväst om Sollefteå. Socknen har odlingsbygd vid älvarna och är i övrigt en kuperad, myrrik skogsbygd som når 558 meter över havet.

Fornlämningar
Cirka 70 boplatser från stenåldern är kända, liksom tre gravhögar från järnåldern.  Cirka 180 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet (1270-talet Rafnasill) innehåller efterleden sel, 'lugnvatten i å eller älv' och ett område med lugnvatten finns i Faxälven vid kyrkan.  Förleden kan innehålla ''ramn', 'korp' och syftande till vattendraget då tolkas som 'ådelen med korpsvart lugnvatten, eller som Korpån.

Befolkningsutveckling

Se även
Ramsele församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ångermanland
Indelningar i Sollefteå kommun
Ramsele församling

Ramsele församling var en församling inom Svenska kyrkan i Härnösands stift i södra Ångermanland, Sollefteå kommun, Västernorrlands län. Församlingen uppgick 2007 i Ramsele-Edsele församling.

Församlingskyrkor var Ramsele gamla kyrka och Ramsele nya kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Ur församlingen utbröts under 1400-talet Helgums församling, Fjällsjö församling och Edsele församling. Församlingen utgjorde under 1300-talet ett eget pastorat för att sedan efter utbrytningarna och till 1836 vara moderförsamling i pastoratet Ramsele, Helgum, Fjällsjö och Edsele som  från 1772 även omfattade Tåsjö församling och från 1799 Bodums församling. Från 1836 till 1838 moderförsamling i pastoratet Ramsele, Fjällsjö, Edsele, Tåsjö och Bodum och från 1838 till 1 december 1912 moderförsamling i pastoratet Ramsele och Edsele. Från 1 december 1912 till 1985 eget pastorat för att därefter till 2007 åter vara moderförsamling i pastoratet Ramsele och Edsele. Församlingen uppgick 2007 i Ramsele-Edsele församling.

Församlingskod var 228315.

Se även
Ramsele socken

Referenser

Historiska församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Helgums socken

Helgums socken i Ångermanland ingår sedan 1971 i Sollefteå kommun och motsvarar från 2016 Helgums distrikt.

Socknens areal är 439,90 kvadratkilometer, varav 421,10 land. År 2000 fanns här 942 invånare. Sockenkyrkan Helgums kyrka och det ca 10 km sydost belägna (före detta) stationssamhället Helgum ligger i socknen, bägge vid Helgumssjön.

Administrativ historik
Helgums socken bildades under senare delen av 1400-talet genom en utbrytning ur Ramsele socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Helgums församling och för de borgerliga frågorna bildades Helgums landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Sollefteå kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Helgum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ångermanland. De indelta båtsmännen tillhörde Andra Norrlands förstadels båtsmanskompani.

Geografi
Helgums socken ligger kring Faxälven och Helgumssjön. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en kuperad skogsbygd som når 440 meter över havet. Förutom Helgum ligger i socknen bland annat byn Rådom.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats liksom fångstgropar.

Namnet
Namnet (1535 Helghijöm) kommer från byn med detta namn. Namnet kan vara sammansatt av helig och hem, 'boplats, gård'. En alternativ tolkning är att namnet tagits från orten Helgum i Säbrå socken.

Befolkningsutveckling

Kända personer från bygden

Ulrika Bodén, sångerska, musiker
Helena Ekholm, skidskytt
Gunnar Hedlund, partiledare för centerpartiet
Anton Halén, handbollsspelare

Se även
Helgums församling
Helgums landskommun

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ångermanland
Indelningar i Sollefteå kommun
Helgums församling

Helgums församling är en församling inom Svenska kyrkan i Ådalens kontrakt av Härnösands stift i södra Ångermanland, Sollefteå kommun, Västernorrlands län.

Församlingen ingår i Sollefteå pastorat. Församlingskyrkan heter Helgums kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen bildades under senare delen av 1400-talet genom en utbrytning ur Ramsele församling.

Församlingen var till 1836 annexförsamling i pastoratet Ramsele, Edsele, Fjällsjö och Helgum som från 1772 även omfattade Tåsjö församling och från 1799 Bodums församling. Från 1836 till 1999 utgjorde församlingen ett eget pastorat. Från 1999 till 2021 ingick Helgums församling i pastoratet Långsele, Graninge och Helgums pastorat. Församlingen är sedan 2021 del av Sollefteå pastorat.

Se även
Helgums socken

Källor

Externa länkar 
 

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Ådals-Lidens församling

Ådals-Lidens församling är en församling i Ådalens kontrakt i Härnösands stift. Församlingen ingår i Sollefteå pastorat och ligger i Sollefteå kommun i Västernorrlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung under namnet Lidens församling som namnändrades till Ådals-Lidens församling den 1 januari 1886 enligt kungligt beslut 17 april 1885. Stavningen av församlingens namn fastställdes som Ådals-Liden enligt kungligt beslut den 24 oktober 1919, då innan detta datum stavningen Ådalsliden hade förekommit.

Församlingen utgjorde under 1300-talet ett eget pastorat för att därefter till 20 augusti 1830 vara annexförsamling i pastoratet Resele, Junsele och Liden. Från 20 augusti 1830 till 1869 annexförsamling i pastoratet Resele och Liden. Från 1869 till 2002 eget pastorat. Församlingen var mellan sedan 2002 och 2021 moderförsamling i pastoratet Ådals-Liden, Junsele, Resele och Eds pastorat. Församlingen är sedan 2021 del av Sollefteå pastorat.

Kyrkoherdar

Kyrkor 
 Ådals-Lidens kyrka

Se även
Ådals-Lidens socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Sollefteå kommun
Ådals-Lidens socken

Ådals-Lidens socken i Ångermanland ingår sedan 1971 i Sollefteå kommun och motsvarar från 2016 Ådals-Lidens distrikt.

Socknens areal är 528,80 kvadratkilometer, varav 494,10 land. År 2000 fanns här 1 326 invånare. Tätorten och kyrkbyn Näsåker invid Nämforsen  med sockenkyrkan Ådals-Lidens kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ådals-Lidens socken har medeltida ursprung under namnet Lidens socken, som den 1 januari 1886 enligt kungligt beslut den 17 april 1885 namnändrades till det nuvarande.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ådals-Lidens församling och för de borgerliga frågorna bildades Ådals-Lidens landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Sollefteå kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ådals-Liden, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ångermanland.  De indelta båtsmännen tillhörde Andra Norrlands förstadels båtsmanskompani.

Geografi
Ådals-Lidens socken ligger kring Fjällsjöälvens inflöde i Ångermanälven. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en kuperad, sjörik skogsbygd där Nävernäsan i öster når 505 meter över havet.

Fornlämningar
30 boplatser från stenåldern är kända. Ett stort område med hällristningar finns vid Nämforsen. Cirka 550 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet (1344 Lidh) innehåller lidh, 'bergssluttning; lång sluttning eller backe'.

Befolkningsutveckling

Se även
Ådals-Lidens församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ångermanland
Indelningar i Sollefteå kommun