kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Oscarsgalan 1992

Oscarsgalan 1992 var den 64:e upplagan av Academy Awards som belönade insatser inom film från 1991 och sändes från Dorothy Chandler Pavilion i Los Angeles den 30 mars 1992. Årets värd var Billy Crystal för tredje gången i rad.

När lammen tystnar blev den första skräckfilmen att vinna Oscar för Bästa film och den tredje filmen i Oscars historia att vinna de fem stora priserna för Bästa film, Bästa regi, Bästa manus, Bästa manliga huvudroll och Bästa kvinnliga huvudroll. De två andra filmerna som har vunnit dessa fem stora priser var Det hände en natt (1934) och Gökboet (1975). Skönheten och odjuret blev den allra första animerade långfilmen att bli nominerad för Bästa film. John Singleton blev den yngsta regissören och den allra första afroamerikanen i Oscars historia att bli nominerad för Bästa regi.

Vinnare och nominerade 

Vinnarna listas i fetstil.

Heders-Oscar 
 Satyajit Ray

Irving G. Thalberg Memorial Award 
 George Lucas

Filmer med flera nomineringar 
 10 nomineringar: Bugsy
 8 nomineringar: JFK
 7 nomineringar: När lammen tystnar och Tidvattnets furste
 6 nomineringar: Skönheten och odjuret, Terminator 2 - Domedagen och Thelma & Louise
 5 nomineringar: Fisher King och Hook
 3 nomineringar: Barton Fink och Eldstorm
 2 nomineringar: Boyz n the Hood, Cape Fear, Natten med Rose, Star Trek VI – The Undiscovered Country och Stekta gröna tomater på Whistle Stop Café

Filmer med flera vinster 
 5 vinster: När lammen tystnar
 4 vinster: Terminator 2 - Domedagen
 2 vinster: Bugsy, JFK och Skönheten och odjuret

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Oscarsgalan 1992 på Internet Movie Database

1992
Filmåret 1992
1992 i USA
Los Angeles under 1900-talet
Jordanien i olympiska sommarspelen 2008

Jordanien i olympiska sommarspelen 2008 bestod av 7 idrottare som blivit uttagna av Jordaniens olympiska kommitté.

Bordtennis 
  Huvudartikel: Bordtennis vid olympiska sommarspelen 2008
Damer

Friidrott 
  Huvudartikel: Friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Förkortningar
Noteringar – Placeringarna avser endast löparens eget heat
Q = Kvalificerad till nästa omgång
q = Kvalificerade sig till nästa omgång som den snabbaste idrottaren eller, i fältgrenarna, via placering utan att uppnå kvalgränsen.
NR = Nationellt rekord
N/A = Omgången ingick inte i grenen
Bye = Idrottaren behövde inte delta i denna omgång

Herrar
Bana och landsväg

Damer
Bana & landsväg

Ridsport

Hoppning

Simning 
  Huvudartikel: Simning vid olympiska sommarspelen 2008

Taekwondo

Referenser

Jordanien i olympiska sommarspelen 2008
Lycksele stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Lycksele stad. För orten se Lycksele, för dagens kommun, se Lycksele kommun.

Lycksele stad var en tidigare kommun i Västerbottens län. Centralort var Lycksele och kommunkod 1952-1970 var 2481.

Administrativ historik
Lycksele stad bildades den 1 januari 1946 (enligt beslut den 19 oktober 1945) genom en ombildning av den dåvarande Lycksele köping samt ett område från Lycksele landskommun (enligt beslut den 16 mars 1945) bestående av fastigheter och fastighetsdelar under Lycksele nummer 1 och 2 omfattande 34,37 km², varav 30,35 km² land, och med 530 invånare. Lycksele blev därmed den första staden i Lappland. Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

1 januari 1971 ombildades staden till Lycksele kommun.

Judiciell tillhörighet
I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Västerbottens västra domsaga och Lycksele tingslag.

Kyrklig tillhörighet
Staden tillhörde i kyrkligt hänseende Lycksele församling och Lycksele kyrkobokföringsdistrikt (till 1962).

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0143 som motsvarar den omfattning Lycksele socken med staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: I blått fält en upprest, tillbakaseende varghund av silver med röd beväring och däröver en av vågskura bildad ginstam av silver, belagd med ett blått besman.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 13 juni 1947. Vapnet förs idag av den nuvarande Lycksele kommun. Se artikeln om Lycksele kommunvapen för mer information.

Geografi
Lycksele stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 36,52 km², varav 32,20 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Lycksele stad fanns del av tätorten Lycksele, som hade 5 660 invånare i staden den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 98,8 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Källor

Indelningar i Lycksele kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Jordanien i olympiska spelen

Jordanien har deltagit i sju olympiska spel, vartenda sedan 1980. Inga medaljer har tagits. Landet har inte ställt upp i olympiska vinterspelen.

Medaljer

Medaljer efter sommarspel

Källor

Jordanien i olympiska spelen
Carl Brodde

Carl Brodde, född 5 september 1884 i Munka-Ljungby, Kristianstads län, död 13 april 1965 i Viken, Malmöhus län, är en svensk friidrottare (femkamp). Han tävlade för Malmö AI, och vann SM-guld år 1909.

Referenser

Källor

Födda 1884
Avlidna 1965
Svenska mångkampare
Män
Svenska mästare i femkamp
Personer från Munka-Ljungby socken
Friidrottare i Malmö AI
Ramjet

En ramjet är en typ av jetmotor som saknar turbin och kompressor. Istället använder konstruktionen motorns hastighet relativt den omgivande luften för att komprimera luften för att kunna upprätthålla en effektiv förbränning i brännkammaren. En ramjet-motor kan därför inte starta från stillastående utan kräver hög hastighet, ofta överljudsfart, för att starta. På grund av detta används den huvudsakligen i raketer, robotar och granater som drivs upp till hög hastighet på annat sätt. Den används också i vissa flygplan, till exempel SR-71 Blackbird, där luft passerar utanför jetmotorn och leds direkt in i efterbrännkammaren.

Konstruktion

Inlopp 
Ramjetmotorer försöker utnyttja det höga dynamiska trycket i luften som strömmar mot inloppet. Ett effektivt inlopp återvinner så mycket som möjligt av friströmmens stagnationstryck till en ökning av det statiska trycket i luften som strömmar in i brännkammaren. Majoriteten av alla ramjet används i överljudshastighet och använder en eller flera koniska eller sneda stötvågor, följt av en normalstöt för att bromsa upp den inströmmande luften till underljudshastighet och öka det statiska trycket.

Brännkammare 
Brännkammarens uppgift är att öka temperaturen på luften för att accelerera den ut genom dysan. Denna temperaturökning sker under i stort sett konstant tryck. Genom att ramjeten saknar turbin så finns det ingen direkt begränsning på förbränningstemperaturen som i en turbojetmotor, vilket gör att man kan använda en stökiometrisk bränsleluftblandning istället för en blandning med luftöverskott. För att stabilisera förbränningen i brännkammaren sker den vanligtvis bakom någon typ av flamhållare.

Se även 
 Scramjet
Svend Hersleb

Svend Borchmann Hersleb, född den 7 mars 1784 i Alstadhaugs socken i Nordland, död den 12 september 1836 i 
Kristiania, var en norsk teolog. 

Hersleb blev student i Köpenhamn 1802 och teologie kandidat 1807 samt anställdes 1808 som lärare vid metropolitanskolan i Köpenhamn. 1813 blev han lektor och 1814 professor i teologi vid Kristiania universitet. 

Som sådan representerade han en riktning, som alltmer närmade sig den gamla pietismen och den lekmannaförkunnelse, som utgick från Hans Nielsen Hauge och hans krets.

Betecknande för hans kyrkliga åskådning är det vänskapliga förhållande, vari han stod till såväl den norske bondepredikanten som sin gamle studiekamrat Grundtvig, som med vördnad såg upp till honom.

Utom ett inlägg i den strid, som Nicolai Wergelands skrift "Danmarks politiske forbrydelser imod Norge" (1816) framkallade, utgav Hersleb läroböcker i bibliska historien, som på sin tid var mycket spridda och som haft inflytande på norska folkskolan och dess verksamhet, vilken Hersleb omfattade med värme.

Källor 

 

Norska professorer i teologi
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Personer i Norge under 1800-talet
Personer från Alstahaugs kommun
Födda 1784
Avlidna 1836
Män
Ugglan
Alumner från Köpenhamns universitet
Nils Jansson (friidrottare)

Nils Fredrik Jansson, född 6 oktober 1894 Almunge församling, Uppsala län, död 31 maj 1987 i Uppsala, var en svensk friidrottare (mångkamp). Han vann SM-guld i femkamp år 1916 och 1918 samt i tiokamp 1914 och 1916. Han tävlade för IF Thor i Uppsala.

Referenser

Källor

Fotnoter

Födda 1894
Avlidna 1987
Svenska mångkampare
Män
Svenska mästare i femkamp
Svenska mästare i tiokamp
Personer från Almunge socken
Brett Lindros

Brett Alexander Blake Lindros, född 2 december 1975 i London, Ontario, är en kanadensisk före detta professionell ishockeyspelare. Han är yngre bror till Eric Lindros.

Karriär
Brett Lindros draftades i den första rundan som 9:e spelare totalt av NHL-Draften 1994 av New York Islanders. Efter att ha drabbats av en serie hjärnskakningar tvingades han att ge upp ishockeyn den 1 maj 1996, efter bara 51 spelade matcher i NHL.

Statistik

Klubbkarriär

Externa länkar
Brett Lindros hockey-reference.com

Referenser

Män
Födda 1975
Kanadensiska ishockeyspelare
Levande personer
Spelare i New York Islanders
Idrottare från London, Ontario
Spelare i Kingston Frontenacs
Spelare valda i NHL Entry Draft 1994
Spelare valda av New York Islanders i NHL Entry Draft
Alstadhaug

Alstadhaug är en ort och socken i Levangers kommun i Trøndelag fylke i Norge. Namnet härstammar antagligen från hövdingen Ølve, som är gravlagd i en stor gravhög vid Alstadhaugs kyrka.

Källor 

Orter i Trøndelag fylke
Levangers kommun
Vanuatu i olympiska sommarspelen 2008

Vanuatu i olympiska sommarspelen 2008 bestod av 3 idrottare som blivit uttagna av Vanuatus olympiska kommitté. Priscilla Tommy var fanbärare och tävlade i damernas singelturnering i bordtennis.

Bordtennis 
  Huvudartikel: Bordtennis vid olympiska sommarspelen 2008

Friidrott 
  Huvudartikel: Friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Förkortningar
Noteringar – Placeringarna avser endast löparens eget heat
Q = Kvalificerad till nästa omgång
q = Kvalificerade sig till nästa omgång som den snabbaste idrottaren eller, i fältgrenarna, via placering utan att uppnå kvalgränsen.
NR = Nationellt rekord
N/A = Omgången ingick inte i grenen
Bye = Idrottaren behövde inte delta i denna omgång

Herrar
Bana och landsväg

Damer
Bana & landsväg

Referenser 

Vanuatu i olympiska sommarspelen 2008
Vilhelmina landskommun

Vilhelmina landskommun var en tidigare kommun i Västerbottens län. Kommunkod 1952-1964 var 2424.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 gällde detta inte socknarna i Lappland. Först den 1 januari 1874 bildades Vilhelmina landskommun i Vilhelmina socken när kommunalförordningarna började gälla även där.

Den 23 mars 1917 inrättades Vilhelmina municipalsamhälle inom kommunen. Den 1 januari 1947 bröts sedan municipalsamhället ut ur kommunen för att bilda Vilhelmina köping.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

Den 1 januari 1957 överfördes från Vilhelmina köping till Vilhelmina landskommun ett område med 68 invånare och omfattande en areal av 0,37 km², varav allt land.

Den 1 januari 1965 uppgick landskommunen i Vilhelmina köping. Sedan 1971 tillhör området den nya Vilhelmina kommun.

Judiciell tillhörighet
I judiciellt hänseende tillhörde landskommunen först Västerbottens södra domsaga, och från 1884 Västerbottens västra domsaga. Landskommunen tillhörde Åsele lappmarks tingslag fram till den 1 januari 1922, då Vilhelmina landskommun och Dorotea landskommun bröts ut för att bilda Vilhelmina tingslag. Återförening med Åsele tingslag skedde 1 januari 1948 i det nya Åsele och Vilhelmina tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Vilhelmina församling, som den 1 maj 1923 delades upp på kyrkobokföringsdistrikten Dikanäs och Vilhelmina. 1 januari 1947, efter utbrytningen av Vilhelmina köping, var församlingen och Vilhelmina kyrkobokföringsdistrikt delat på landskommunen och köpingen. 1 januari 1962 tillkom kyrkobokföringsdistrikten Latikberg och Saxnäs genom utbrytning ur Vilhelmina kyrkobokföringsdistrikt.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält under en krona två av vågskuror bildade bjälkar, allt av silver.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 15 september 1950. Se artikeln om Vilhelmina kommunvapen för mer information.

Geografi
Vilhelmina landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 8 695,16 km², varav 8 074,52 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 9,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Vilhelmina kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västerbottens län
Karlsro

Karlsro är en stadsdel i Skövde, Västra Götalands län. I området ligger mestadels företag och handel som till exempel Lidl, Cementa och Paroc.

Stadsdelar i Skövde
Nicolai Wergeland

Nicolai Wergeland, född den 9 november 1780 av bondesläkt på gården Verkland i Sogn, efter vilken han tog sitt namn, död den 25 november 1848 i Eidsvoll, var en norsk författare, präst och politiker. Han var far till författaren och kvinnosakskämpen Camilla Collett och diktaren Henrik Wergeland.

Wergeland visade redan som gosse rika anlag och fick hjälp att gå i katedralskolan i Bergen. Därifrån kom han som student till Köpenhamn 1799. 1803 tog han teologisk ämbetsexamen med utmärkelse och erhöll vid universitetet medalj för en teologisk avhandling. Under sin vistelse i Köpenhamn gav han ut berättelsen Haldor Smeks smaa tildragelser.

1806 utnämndes Wergeland till adjunkt vid Kristiansands lärda skola och skrev 1811 avhandlingen Mnemosyne om upprättandet av ett universitet i Norge, vilken väckte stort uppseende och belönades med första premien av Selskabet for Norges vel. 1812 utnämndes han till komminister i Kristiansand och gjorde sig bemärkt som utmärkt predikant.

Han blev även Kristiansands förste representant i Riksförsamlingen på Eidsvoll april-maj 1814 som skulle skriva Norges författning. Där uppträdde Wergeland mycket häftigt och ofta utmanande som ivrig anhängare av det wedelska partiet, vilket betraktade danskättade Kristian VIII av Danmark (som under en kort tid 1814 var Norges kung) och hans strävanden med mycket djup misstro och därför arbetade för en Union med Sverige, den Svensk-norska unionen. Han hade emellertid politiska fiender och vid valet till det första, urtima Stortinget, hösten 1814 blev han förbigången. Han fick alltså inte vara med i den riksdag som han gett namnet till. Han hade också bidragit med annat i grundlagen.

År 1815 utnämndes han till hovpredikant och 1816 till kyrkoherde i Eidsvoll. Samma år utgav han sin våldsamma och ensidiga broschyr Danmarks politiske forbrydelser imod Norge, vilken uppväckte häftig strid och framkallade skarp kritik i "Nationalbladet". Längre fram (1833) utgav Wergeland till försvar för sin son Henrik Retfærdig bedömmelse af Henrik Wergelands poesi og charakter.

Han gjorde även några inlägg i "dæmringsfeiden". Därjämte skrev han psalmer och predikningar. Wergelands personlighet kännetecknades av våldsam lidelsefullhet och brinnande äregirighet, hans författarskap präglas av skarp logik och klar framställningskonst.

Källor 
 

Norska präster
Norska författare
Norskspråkiga författare
Danskspråkiga författare
Norska politiker
Norges politiska historia
Norge under 1810-talet
1814 i Norge
Födda 1780
Avlidna 1848
Män
Personer från Sogn og Fjordane fylke
Henrik Gustafsson

För andra med samma namn, se Henrik Gustavsson
Henrik Gustafsson född 8 juli 1934, ämbetsman, jurist som var Ålands landshövding åren 1982-1999. Som landshövding spelade han en central roll i Daleraffären. Preses i Ålands kulturstiftelse sedan 1999.

Externa länkar
 Ålands kulturstiftelses hemsida

Ålands landshövdingar
Män
Födda 1934
Levande personer
Systematiskt översiktsarbete

Ett systematiskt översiktsarbete, en systematisk översikt eller systematisk litteraturöversikt är inom vetenskap, framför allt inom medicin, en litteraturstudie fokuserad på en forskningsfråga som försöker identifiera, värdera, välja ut och sammanställa allt högkvalitativt forskningsbevis som är relevant för frågan.

Allmänt 
Till skillnad från översiktsartikeln finns här ett större krav att de inkluderade studierna avser en specifikt formulerad forskningsfråga, och har identifierats, valts ut och bedömts kritiskt med systematiska och tydligt beskrivna metoder. Statistiska metoder (metaanalys) används ibland för att analysera och sammanfatta resultaten av de inkluderade studierna.

Exempel på branscher och utförare 
Cochrane är en internationell organisation som skapar systematiska översikter och som är ledande i att utveckla de metoder som används när dessa skapas. Organisationen riktar sig till alla som är intresserade av information med hög kvalitet för att ta beslut om hälsa och sjukdom. 

Cochrane har också en stor samling systematiska översikter i Cochrane Library som innehåller både vetenskapliga och populärvetenskapliga sammanfattningar av olika behandlingar och sjukdomstillstånd - som är öppna för alla att läsa. 

Epistemonikos har en stor databas som sammanställer flera systematiska översikter inom samma område och behandling.

Systematiska översikter av högkvalitativa randomiserade kliniska prövningar, samt av andra typer av studier, är en grundläggande del av systematiskt vetenskapligt utvärderingsarbete (health technology assessment, HTA) och evidensbaserad medicin. I Sverige har bland annat Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (SBU) i uppdrag att sammanställa forskning som visar det bästa tillgängliga vetenskapliga underlaget – evidens, för olika frågeställningar. Ibland kan grå litteratur vara relevant att ta hänsyn till, bland annat för att motverka publiceringsbias.

Även inom programvaruutveckling har evidensbaserad forskning blivit ett vanligt inslag. Systematiskt översiktsarbete används inom området för att aggregera empiriska resultat, i likhet med hur det används i medicinsk forskning. Barbara Kitchenham har utvecklat riktlinjer för hur metodiken ska tillämpas inom programvaruutveckling.

Durach et al. har utvecklat riktlinjer för företagsforskning, där de har byggt på metodiska steg från andra discipliner. Resultatet är ett standardförfarande för att genomföra systematiska översiktsarbeten.

Se även
 Litteraturöversikt
 Metaanalys

Källor

Forskning
Sekundärkällor
Evidensbaserad medicin
Datateknik
Samhällsvetenskaplig metodologi
Vladimer Boisa

Vladimer Boisa (georgiska: ვლადიმერ ბოისა) född 4 juli 1981 i Rustavi, är en georgisk basketspelare som för närvarande spelar för den slovenska klubben KK Union Olimpija. Boisa spelar även i Georgiens basketlandslag.

Karriär 
Boisa inledde sin karriär som ungdom i hemstadsklubben Azot Rustavis ungdomslag. Han gjorde sin debut i Azot under säsongen 1996-97. Boisa var en av nyckelspelarna i klubben innan han, 1998, flyttade till den slovenska klubben KK Postojna. Året därpå (säs. 1999-00) gick han till KK Union Olimpija, men han var utlånad till KD Slovan. Han spelade i Slovan under två säsonger innan han gick till Union Olimpija. Boisa stannade i klubben under fyra år, fram till 2005 då han gick till Mens Sana Basket i Italien med vilka han skrev på ett treårskontrakt. Han spelade dock endast två säsonger med klubben innan han gick till Spartak Primorje i Ryssland. 2008 flyttade han till grekiska Aris Basketklubb. 

Säsongen 2008-09 skrev han på för Menorca Bàsquet. I februari 2009 blev han dock sparkad från klubben. Snart efter att han fått sparken från sin spanska klubb skrev han på för den kroatiska klubben KK Zadar. Sedan 2010 spelar han återigen i KK Union Olimpija.

Referenser

Noter

Se även 

Födda 1981
Personer från Rustavi
Levande personer
Georgiska basketspelare
Män
Kouchibouguacs nationalpark

Kouchibouguacs nationalpark är en nationalpark i New Brunswick, Kanada. Den 238 km² stora parken inrättades 1969 för att skydda växt- och djurlivet längs floden Kouchibouguacs stränder. 

Bland djurarterna i parken finns den hotade flöjtstrandpiparen  och den näst största tärnkolonin i Nordamerika. Längs de 25 kilometer långa sandstränderna finns kolonier av knubbsäl och gråsäl.

Källor

Externa länkar
Great Canadian Parks - Kouchibouguac National Park 
Parks Canada - Kouchibouguac National Park of Canada 

Nationalparker i Kanada
New Brunswicks geografi
Naturskyddsområden bildade 1969
Svenska idrottsgalan 2011

Svenska idrottsgalan 2011 hölls i Globen den 17 januari 2011 och programledare var Robin Paulsson. Galan sändes i SVT. Yvette Hermundstad och Kjell Eriksson ledde en direktsändning över Internet.

Priser till Sveriges bästa idrottare under 2010 delades ut i följande kategorier. Årets kvinnliga idrottare, Årets manlige idrottare, Årets lag, Årets ledare, Årets nykomling, Årets prestation och Årets idrottare med funktionshinder. Dessutom delades Jerringpriset, Bragdguldet, Idrottsakademins hederspris,TV-sportens Sportspegelpris, Svenska Spels och Svenska Sportjournalistförbundets stora stipendium och Fair Play-priset ut.

Priser

Artister
Darin & Goldfish production - Can you feel it
Johnossi - What's The Point
Per Andersson som Peter Forsberg-wannabe i Modo hockey-utrustning
Fatboy - Real Wild Child
Lena Maria Klingvall & Nacka musikklasser - You Raise Me Up
Molly Sandén - Forever Young och Så vill stjärnorna
Anders Jansson som figuren Lars-Göran Bengtsson från TV-serien Starke man
Måns Zelmerlöw och Lisette Pagler med flera från musikalen Romeo & Julia

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 Nominerade till Svenska idrottsgalan 2011
 Priser på Svenska idrottsgalan
 Riksidrottsförbundet - Elitidrottsstipendiaterna

2011 i Sverige
Sportåret 2011
2011
Lansjärvs kyrka

Lansjärvs kyrka är en kyrkobyggnad i Lansjärv. Den tillhör Överkalix församling i Luleå stift.

Kyrkobyggnaden
Träkyrkan uppfördes 1942 efter ritningar av arkitekt Lars Bertil Höök. Den har en rektangulär planform och fasader klädda med vitmålad, liggande träpanel. Utmed långsidorna finns rektangulära, tvådelade fönster med spröjsar. Byggnaden har valmat plåttak som bär en korsförsedd takryttare.

Kyrkorummet har ett golv av trä och en fast bänkinredning i öppna kvarter. Tak och väggar är klädda med vitmålade masonitskivor. Takets mittparti har ett tunnvalv.

Utanför kyrkan står en klockstapel i trä ritad 1941 av Einar Lundberg. Kyrkklockan är 80 centimeter i diameter och göts 1953 av Bergholtz klockgjuteri.

Inventarier
 Altartavlan är målad av Torsten Nordberg, Stockholm. Tavlan är en gåva av Lansjärvs syförening.
 Kyrkans textilier är tillhandahållna av föreningen kyrklig konst i Stockholm.

Referenser
 Överkalix församling
 
 

Kyrkobyggnader i Luleå stift
Byggnader och anläggningar i Överkalix kommun
Kyrkobyggnader invigda 1942
1942 i Sverige
Knut Blomquist

Knut Blomquist, född 30 mars 1868 i Åkers församling, Södermanlands län, död 22 februari 1955 i Linköping,  var en svensk fångvårdsdirektör.

Blomquist blev lärare vid Kronoarbetsskolan vid Vaxholm 1889, ledamot av fångvårdsstyrelsen 1890, direktör vid länsfängelset i Kristianstad 1895, samt 1902 tillförordnad och 1917 ordinarie direktör över uppfostringsanstalten i Bona. Han blev 1918 tvångsuppfostringssakkunnig och 1921 fångvårdssakkunnig för regeringen. Från 1925 var han även sakkunnig i driften av Anstalten Hall.

Källor

Noter 

Svenska direktörer
Personer från Åkers socken, Södermanland
Födda 1868
Avlidna 1955
Män