kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pekka

Pekka är ett mansnamn som är vanligt i Finland. Det är den finska formen av Per och Peter.

Tidigare var Pekka ett populärt namn bara i östra Finland och var vulgärt i västra Finland, men president Pehr Evind Svinhufvuds smeknamn Ukko-Pekka ("gubben Pekka") gjorde det till ett populärt namn även i västra Finland.

I Sverige är namnet inte lika vanligt och de flesta som har namnet är av finskt ursprung eller har finsk släkt. Namnsdag i Finland: 29 juni i finska kalendern.

Personer med namnet Pekka
Pekka-Eric Auvinen, finländsk skolskjutare
Pekka Haavisto, finländsk politiker
Pekka Halonen, finländsk målare
Pekka Heino, programledare i svensk TV
Olli-Pekka Karjalainen, finländsk friidrottare
Pekka Kuusisto, finländsk violinist
Pekka Kuvaja, finländsk längdåkare och bankman
Pekka Langer, svensk programledare i radio och TV
Peter "Pekka" Lindmark, svensk f.d. hockeyspelare
Esa-Pekka Salonen, finländsk dirigent
Pekka Saravo, finländsk ishockeyspelare
Pekka Siitoin, finländsk nationalsocialist
Pekka Suorsa, finländsk backhoppare
Pehr Evind Svinhufvud eller Ukko-Pekka ("gubben Pekka"), Finlands tredje president
Leonard Pietari "Pekka" Tapaninen, finländsk biskop
Pekka Vasala, finländsk medeldistanslöpare
Pekka Vennamo, finländsk politiker

Andra Pekkor
Laku-Pekka, en finländsk lakritsgodis
Svarte Petter (kortspel), på finska Musta Pekka, ett kortspel.

Mansnamn
Finska förnamn
Kullerstads församling

Kullerstads församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Norrköpings kommun. Församlingen upphörde 1 januari 2010 och är nu en del av Norrköpings Borgs församling.

Församlingskyrka var Kullerstads kyrka

2006 fanns i församlingen 4 151 invånare.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1562 ett eget pastorat, därefter var den till 1580 annexförsamling i pastoratet Kimstad och Kullerstad. Från 1580 till 1962 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att från 1962 till 2010 vara moderförsamling i pastoratet Kullerstad och Vånga som från 2002 även omfattade Skärkinds och Kimstads församlingar. Församlingen upphörde 1 januari 2010 och är nu en del av Norrköpings Borgs församling. 

Församlingskod var 058109.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar. Prästbostaden låg i Vickelby vid Kullerstads kyrka.

Klockare och organister

Se även
Kullerstads socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Norrköpings kommun
Kvarsebo församling

Kvarsebo församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Kolmårdens församling.

Församlingens kyrka var Kvarsebo kyrka.

Befolkningen i församlingen var 2006 449 invånare.

Administrativ historik

Församlingen bildades 1615 genom en utbrytning ur Östra Husby församling, tidigt med namnet Kristine kapellförsamling.

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat. Församlingen tillhörde till 1952 Strängnäs stift, därefter Linköpings stift. Församlingen var från 1962 till 2010 annexförsamling i pastoratet Krokek och Kvarsebo. Församlingen uppgick 2010 i Kolmårdens församling.

Församlingskod var 058116.

Klockare, kantor och organister

Se även
Kvarsebo socken

Källor 

Indelningar i Norrköpings kommun
Historiska församlingar i Linköpings stift
Historiska församlingar i Strängnäs stift
Ilona Popermajer

Ilona Popermajer, född 1 september 1965, är en svensk konstnär. Åren 1995 till 1997 levde och arbetade hon i Kanada, men verkar numera åter i Skåne. Tillsammans med kulturarbetaren Hans Tapper driver hon Galleri Tapper-Popermajer i Teckomatorp. Ilona Popermajer är av ungersk-tysk härkomst, dotter till en tysk mor och en ungersk far, men bosatt i Sverige hela sitt liv.

Separatutställningar i urval 
 "Relations", Gallery 306, 80 Spadina Art Complex, Toronto, Kanada, 1996
 "Relations", Café des Arts, 80 Spadina Art Complex, Toronto, Kanada, 1996
 Adonis Gallery, 126 Cumberland Street, Toronto, Kanada, 1996
 Gong Gallery, 651 Bloor Street West, Toronto, Kanada, 1997
 Galleri Popermajer, Landskrona, 1998
 Galleri Dubbletten, Västra Ljungby, 1998
 Galleri Popermajer, Eslöv, 1998
 Galleri Konstrummet, Stockholm, 1998
 Galleri Kåseberga, Kåseberga, 1999
 Café Manilla, Eslöv, 1999
 Borgeby slott, Bjärred, 1999
 Galleri Konstrummet, Stockholm, 1999
 Tapper-Popermajer Art Gallery, Malmö, 2000
 Varbergs Konsthall, Varberg, 2000
 Örkelljunga Konstförening, Örkelljunga, 2000
 Bioglan, Malmö, 2001
 Helsingborgs Konst- & Jazzfestival, Helsingborg, 2001
 Christinehofs slott, Sommarsalen, 2002
 Christinehofs slott, Stora salarna, 2002
 TP 1 r.o.k., Malmö, 2003
 Stockholm Art Fair, Sollentuna, 2005

Källor

Externa länkar 
Svenska konstnärer: Ilona Popermajer

Svenska konstnärer under 1900-talet
Svenska konstnärer under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1965
Levande personer
Fors Nya Bryggeri

Fors Nya Bryggeri, senare Avesta Bryggeri, var ett bryggeri i Fors, Avesta kommun, som lades ner 2006. Alla bryggeriets recept är uppköpta av Guttsta Källa i Kolsva. Bryggerilokalerna ägs sedan 2017 av Avesta Gamla Bryggeri AB.

Företaget bedriver uthyrning av förråd för privatpersoner och företag samt förvaring av fordon. 

Namnbytet till Avesta Bryggeri skedde 1999 efter företaget fick nya ägare. Avesta Bryggeri gick i konkurs i november 2001 och togs i januari 2002 över av företaget Bryggeriprodukter i Nacka.

Källor

Ej längre existerande svenska bryggeriföretag
Företag upplösta 2006
Nystads nya kyrka

Nystads nya kyrka är en kyrkobyggnad i den finländska staden Nystad i landskapet Egentliga Finland.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan är en långhuskyrka. Den byggdes i tegel i nygotisk stil mellan åren 1858 och 1863, och invigdes 1864. Arkitekten var Georg Theodor Chiewitz.

Inventarier
Kyrkans altartavla är målad av R. W. Ekman. Orgeln med 27 stämmor är byggd av Marcussen & Søn i Åbenrå, Danmark år 1865.

Kyrkobyggnader i Egentliga Finland
Nystad
Kyrkobyggnader i Åbo ärkestift
Kyrkobyggnader invigda 1864
1864 i Finland
Forskningsetik

Forskningsetik är etik inom vetenskaplig forskning, vilket innebär tillämpningen av grundläggande etiska principer på forskning samt är forskares yrkesetik. Området omfattar bland annat regler och föreskrifter gällande planering och utförande av experiment med människor, djurförsök, forskning inom vissa områden (bland annat stamceller och kloning) samt undvikande av plagiat eller forskningsfusk. I vissa fall finns de forskningsetiska reglerna i tvingande lagstiftning, där brott mot dem kan medföra straff. Andra former av forskningsetiska regler finns i upprop och kodexar som inte på samma sätt är tvingande att följa.

Ett vanligt synsätt är att den enskilde forskaren själv ytterst bär ansvaret för att forskningen är av god kvalitet och etiskt/moraliskt acceptabel. Detta var bland annat det synsätt som den svenska kommittén om forskningsetik, en offentlig utredning, använde sig av i sin rapport från 1999. 

Forskningsetiken är mest utvecklad och tydligt kodifierad inom medicinsk forskning, där grundstenen är Helsingforsdeklarationen från 1964.

Historik 
Forskningsetiken, i form av kodexar och liknande, växte till stor del fram som en reaktion mot forskning som omfattade farliga experiment med människor. Detta gällde inte minst de dödliga experiment som förekom i Nazityskland och Japan i samband med andra världskriget, men även diverse medicinska experiment i olika västländer fram till 1950-talet. Exempel är de svenska Vipeholmsexperimenten och amerikanska studier av effekter av kärnvapen och joniserande strålning. Efter det har även psykologiska experiment uppmärksammats och ifrågasatts från etisk synpunkt, såsom  Milgrams lydnadsexperiment och Stanfordexperimentet.

Senare har forskningsetiken även kommit att fokusera på olika former av oredlighet i forskning.

Forskningsetik i kulturen 
Långfilmen Sockerexperimentet är baserad på de kariesexperiment som utfördes på Vipeholm. Forskningsetiken är ett genomgående tema i filmen.

Se även 
Medicinsk etik
Forskningsfusk

Källor 

Tillämpad etik
Forskning
Vetenskapliga kontroverser
Norrköpings Borgs församling

Norrköpings Borgs församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ingår i Norrköpings pastorat och ligger i Norrköpings kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
Församlingen har en föregångare i en medeltida församling med namnet Borgs församling. Denna införlivade 1803 Löts församling och den gemensamma församlingen antog då namnet Borg och Löts församling. Församlingen namnändrades sedan 1887 till  Borgs församling för att 1936 namnändrades till nuvarande namn, Norrköpings Borgs församling.

Församlingen utgjorde till 2014 ett eget pastorat. 1992 utbröts en del av församlingen för att uppgå i den då från flera församlingar bildade Vrinnevi församling. 1 januari 2010 införlivades Kimstads, Kullerstads, Skärkinds, Vrinnevi och Vånga församlingar. Församlingen ingår sedan 2014 i Norrköpings pastorat.

Församlingskyrkor
 Borgs kyrka
 Kimstads kyrka
 Kullerstads kyrka
 Skärkinds kyrka
 Söderledskyrkan
 Vånga kyrka

Kyrkoherdar

Komministrar

Organister

Se även
Borgs socken

Referenser

Externa länkar
Norrköpings Borgs församlings webbplats.

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Norrköpings kommun
Nystads gamla kyrka

Nystads gamla kyrka är en kyrkobyggnad i den finländska staden Nystad i landskapet Egentliga Finland. Kyrkan är en långhuskyrka, och byggdes mellan åren 1623 och 1629. Den byggdes till 1752. Den nuvarande klockstapeln är från 1775.

Externa länkar
 Churches in Finland

Kyrkobyggnader i Egentliga Finland
Nystad
Schlesinger

Schlesinger heter flera personer, bland andra:

 Arthur M. Schlesinger (1917–2007), amerikansk historiker
 Frank Schlesinger (1871–1943), amerikansk astronom
 Georg Schlesinger (1874–1949), amerikansk professor i maskinteknik
 James R. Schlesinger (född 1929), amerikansk försvars- och energiminister
 John Schlesinger (1926–2003), brittisk regissör
 
 
 
 Wilhelm Heinrich Schlesinger (1814–1893), tysk-fransk målare

Jiddisch-efternamn
Ion Luca Caragiale

Ion Luca Caragiale, född 30 januari 1852 i Haiminale, död 22 juni 1912 i Berlin, var en rumänsk författare.

Caragiale är en rumänsk  dramatiker, poet och författare till prosa och politiska pamfletter. Han växte upp i en skådespelarfamilj och studerade vid dramakonservatoriet i Bukarest. Han turnerade därefter med en skådespelartrupp i Rumänien. Under ett år var han direktör för Nationalteatern i Bukarest. Han skrev några populära komedier som till exempel O noapte furtunoasa (En stormig natt) 1878 och O scrisoare pierduta (Ett förlorat brev) 1884. År 1904 flyttade han till Berlin.

Utgåvor på svenska
1958 – Brevet som kom bort

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Rumänska poeter
Rumänskspråkiga poeter
Rumänska dramatiker
Rumänskspråkiga dramatiker
Födda 1852
Avlidna 1912
Män
1973 (sång)

1973, skriven av Mark Batson och James Blunt, är en sång som 2007 släpptes som den första singeln från James Blunts andra studioalbum "All the Lost Souls". Den blev singeletta i länder som Australien och Schweiz.

Listplaceringar

Årsslutslistor

Referenser

Fotnoter 

Musiksinglar 2007
Engelskspråkiga sånger
Sanningen om Marika

Sanningen om Marika var en medieproduktion av SVT i samarbete med The Company P, som ägde rum under hösten 2007. Sanningen om Marika skapades av Daniel Lägersten och var dels en TV-serie i regi av Martin Schmidt efter ett manus av Anders Weidemann och dels ett verklighetsspel skrivet av Martin Ericsson där tittarna inbjöds att delta i spaningsarbetet.

Serien vann en iEmmy i Cannes i april 2008 i kategorin Outstanding Interactive TV Service, ett pris som inte delats ut sedan dess..  Därefter följde fler priser och utmärkelser; International AIB Awardswinner of the category Most Creative Specialist in AIB 2008, Sime AwardsBest Online Entertainment, SP AwardsMobile game Furiae was awarded with a Silver Pocket Award.
Sanningen om Marika var också nominerat till INPUT 2008 och Prix Europa i två kategorier, för bästa dramaserie och bästa crossmedia produktion.

Referenser

Se även
Maskspel (projekt)

Externa länkar
http://svt.se/marika
Ordo Serpentis, den organisation som Maria gått med i.
The Company P

Lajv i Sverige
Svenska TV-serier från 2000-talet
TV-program i SVT
Ourskiljbara partiklar

Ourskiljbara partiklar eller identiska partiklar är i kvantmekaniken partiklar som inte kan urskiljas, inte ens i princip. Så har till exempel alla elektroner exakt samma massa, samma laddning och samma totala spinn. Alla elektroner med samma spinn är identiska, likaså alla protoner, alla 4He-atomer i grundtillståndet, och så vidare.

Även identiska partiklar kan man mäta och följa när de är på tillräckligt stort avstånd ifrån varandra. När dock avståndet blir mindre än de Broglie-våglängden blir det, enligt Heisenbergs obestämbarhetsprincip, omöjligt att bestämma både hastighet och position med tillräcklig noggrannhet för att hålla reda på partiklarna. Det går inte att skilja mellan till exempel de två banorna i skissen till höger. Det är till och med meningslöst att fråga vad som hände.

Ourskiljbarheten påverkar hur man räknar antalet möjliga tillstånd för ett system. Ourskiljbara partiklar vid höga densiteter följer därför inte statistisk mekanik enligt klassisk mekanik. Istället följer dessa partiklar Bose–Einstein-statistik om de är bosoner och Fermi–Dirac-statistik om de är fermioner.

Symmetriska och antisymmetriska vågfunktioner 
I en beskrivning av ett kvantmekaniskt system med två identiska partiklar, ska inte valet av indexordning (vilken partikel som kallas 1 och vilken som kallas 2) påverka mätningar. Vad som är mätbart beror på beloppet av vågfunktionen i kvadrat. Det ger att utbytesoperatorn kan ha två egenvärden, +1 och -1:

Vågfunktionen måste alltså vara symmetrisk eller antisymmetrisk under utbyte av index. Vågfunktionen för två identiska partiklar kan man skriva som produkt av en-partikelfunktioner:

Minustecknet gäller för fermioner (partiklar med halvtaligt spinn), plustecknet gäller för bosoner (partiklar med heltaligt spinn). Sambandet med partikelns rörelsemängdsmoment kommer av att ett utbyte av koordinater kan beskrivas som en rotation över 180°.

Paulis uteslutningsprincip 

För fermioner gäller

Detta har som konsekvens att vågfunktionen måste vara lika med noll om alla kvanttal för två partiklar är lika. Inom atomfysik är det särskilt viktigt för elektroner, som är fermioner med spinn ½. Deras spinnkvanttal kan anta två värden, ±½, "spinn-upp" och "spinn-ner", så att varje atomorbital kan innehålla två elektroner, men inte fler.

Statistisk fysik
Kvantfysik
Orusts och Tjörns kontrakt

Orusts och Tjörns kontrakt var ett kontrakt i Göteborgs stift inom Svenska kyrkan. Det omfattade församlingarna på öarna Tjörn och Orust i Bohuslän och småöarna däromkring. Området motsvarade Tjörns kommun och Orusts kommun. Kontraktet upphörde 1 april 2007 och dess församlingar övergick då till Stenungsunds kontrakt.

Kontraktskod var 0807.

Administrativ historik
Kontraktet bildades 1830 genom en utbrytning ur Älvsyssels norra kontrakt och omfattade
Stenkyrka församling
Klövedals församling
Valla församling
Rönnängs församling
Morlanda församling
Klädesholmens församling
Käringöns församling som 2006 uppgick i Morlanda församling
Mollösunds församling som 2006 uppgick i Morlanda församling
Gullholmens församling som 2006 uppgick i Morlanda församling
Skaftö församling som 1995 överfördes till Vikornes södra kontrakt
Tegneby församling
Röra församling
Stala församling
Myckleby församling
Långelanda församling
Torps församling

Kontraktsprostar
1830-1839 Peter Emanuel Rhedin, kyrkoherde i Tjörn (Stenkyrka)
1839-1859 Nils Johan Sjöstedt, kyrkoherde i Tegneby
1860-1883 Carl August Heuman, kyrkoherde i Morlanda
1883-1904 Daniel Edward Wannberg, kyrkoherde i Tegneby
1904-1916 Hugo Bror Herman Crona, kyrkoherde i Stenkyrka
1916-1921 Carl Theodor Ljunggren, kyrkoherde i Morlanda
1921-1925 Oskar Vilhelm Hedenlund, kyrkoherde i Myckleby
1925-1957 John Axel Rehnberg, kyrkoherde i Morlanda
1957-1974 Harry Fritiof August Josefson, kyrkoherde på Skaftö
1974-1979 Bertil Långström, kyrkoherde i Myckleby
1979-2000 Hans Karlsson, kyrkoherde i Rönnäng
2000-2007 Maths Håland, kyrkoherde i Morlanda

Referenser
Regional koder 1998 (pdf) Scb
post om kontraktet i Riksarkivet
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok
Sveriges statskalender
Matrikel för Svenska kyrkan

Noter

upplösningar 2007

Historiska kontrakt i Göteborgs stift
Doro

Doro är ett börsnoterat svenskt företag som fokuserar på utveckling, marknadsföring och försäljning av trygghetstjänster och telekomprodukter anpassade till seniora användare. Företagets huvudkontor finns sedan hösten 2018 i Malmö. Doros produkter såldes 2022 i ett tjugotal länder och omsatte drygt 910 miljoner svenska kronor. Företaget är noterat på Nasdaq Stockholm, Nordiska Small Cap. Doros nuvarande vd är Jörgen Nilsson som tillträdde i december 2021 i samband med uppdelningen av Doro i två bolag, Doro AB respektive Careium AB.

Historia
Fram till 2008 sålde och marknadsförde Doro främst kontors- och hemtelefoner. Därefter bytte företagets fokus till att designa, utveckla, marknadsföra och sälja konsumentelektronik speciellt anpassade för seniorer. Doros produkter finns i Europa, Nordamerika, Asien och Oceanien.

Organisationen
Huvudkontoret finns i Malmö, men företaget har även egna kontor i Frankrike, England, Tyskland, Hongkong och Norge. Doro förvärvade två företag i Frankrike under 2011, som fokuserade på operativsystemet Android (Prylos SAS) respektive Telecare-lösningar (Birdy Technology SAS). Under 2018 förvärvades det engelska trygghetstjänsteföretaget Welbeing, vilket tillsammans med tidigare förvärv av norska Trygghetsentralen och Kalixbaserade CareTech gjorde att Doro under en period drev fem internationella Alarm Receiving Centre med flera hundratusen trygghetskunder. I december 2021 valde Doro att knoppa av Care-biten i ett separat bolag, Careium AB, som arbetar med trygghetslarm till offentliga sektorn, medan Doro AB fokuserar på konsumentelektronikprodukter.

Produkter

I Doros utbud ingår bland annat trygghetstjänster, mobiltelefoner, applikationer samt produkter för fast telefoni. Under 2022 har Doro lanserat ett utbud som förutom feature- och smarttelefoner bland annat omfattar exempelvis surfplattor och smartklockor samt hörlurar speciellt anpassade för seniorer.

Källor

Externa länkar
Doros webbplats

Svenska telekommunikationsföretag
Företag listade på Stockholmsbörsen (small cap)
Företag bildade 1974
Tigertassen

Tigertassen är en utmärkelse inom musik i Sverige, som instiftades 1998 av Parken Zoo i Eskilstuna tillsammans med dåvarande riksorganisationen Folkparkerna i Sverige, numera "Folkets Hus och Parker".

Enligt stadgarna ska priset tilldelas till en "folkkär artist eller grupp som under många år glatt sin publik och som genom flitigt turnerande även varit tillgänglig för landsortens scener."

Priset tycks inte ha delats ut efter 2008.

Vinnare
1999 – Magnus Uggla
2000 – Christer Lindarw
2001 – Lill-Babs
2002 – Jerry Williams
2003 – Kikki Danielsson
2004 – Lasse Berghagen
2005 – Siw Malmkvist
2006 – Sven-Ingvars
2007 – Robert Broberg
2008 – Babben Larsson

Källor

Priser och utmärkelser instiftade 1999
Svenska musikpriser
Musik i Eskilstuna
Svensk popmusik

Svensk popmusik är den popmusik som har anknytning till Sverige, men det är inte på förhand bestämt vad som skall räknas in dit och vad som inte skall göra det.

Till den internationellt mest framgångsrika popmusiken från Sverige räknas Max Martin, Abba, Roxette, Ace of Base och Björn Skifs, som alla har legat på Billboard Hot 100, samt The Cardigans, Robyn, Meja, Avicii, Zara Larsson och Miriam Bryant, som har gjort stora internationella genombrott och belönats med Musikexportpriset. Däremot brukar inte musik som Europe och The Hives räknas in, då de mestadels har rock och hårdrock på sin repertoar. Inom Sverige räknas även artister och grupper som mestadels sjunger på svenska, som förgrundsgestalter inom genren. Bland de mest spelade i Sverige under årens lopp finns Gyllene Tider, Per Gessle, Marie Fredriksson, Eva Dahlgren, Tomas Ledin, Magnus Uggla, Patrik Isaksson, Orup, Staffan Hellstrand, Anders Glenmark, Niklas Strömstedt, Stiftelsen, Håkan Hellström, Kent, Laleh och Veronica Maggio. Många gånger räknar man bara de som skrivit åtminstone ganska många av sina låtar själva.

Man brukar ibland tala om "det svenska popundret", med vilket det menas att Sverige sedan 1970-talet har en väldigt stor export av popmusik för att vara ett land med så pass liten befolkning. Till detta bidrar, förutom svenska grupper och artister, även låtskrivare och producenter, som Max Martin och numera framlidne Denniz Pop, som skrivit låtar till världsartister som Backstreet Boys och Britney Spears.

Göteborgspopen är popmusik med grund i Göteborg, dit hör till exempel Håkan Hellström, Broder Daniel, Timo Räisänen, Hästpojken med flera.

Andra artister och grupper inom svensk popmusik
Håkan Hellström
Kent
Veronica Maggio
Lars Winnerbäck
Melissa Horn
Björn Rosenström
Snook
Daniel Adams-Ray
Oskar Linnros
Peter Bjorn and John
Thomas Stenström
Nordpolen
Ted Gärdestad
Jakob Hellman
Supergroupies
E-Type
Markus Krunegård

Se även
Lista över svenska artister efter sålda album

Referenser
Uddevalla kontrakt

Uddevalla kontrakt var ett kontrakt i Göteborgs stift inom Svenska kyrkan. Kontraktet utökades och namnändrades 2018  till Uddevalla och Stenungsunds kontrakt.Det omfattade församlingarna och pastoraten i samma område som omfattas av Uddevalla kommun i Bohuslän. 

Kontraktskod var 0806.

Administrativ historik 
Kontraktet bildades 1 april 2007 av församlingar som ingått i Älvsyssels norra kontrakt
Uddevalla församling
Lane-Ryrs församling
Bäve församling
Herrestads församling
Bokenäs församling som 2010 uppgick i Bokenäsets församling
Skredsviks församling som 2010 uppgick i Bokenäsets församling
Högås församling som 2010 uppgick i Bokenäsets församling
Dragsmarks församling som 2010 uppgick i Bokenäsets församling
Forshälla församling som 2011 uppgick i Ljungskile församling
Resteröds församling som 2011 uppgick i Ljungskile församling
Ljungs församling som 2011 uppgick i Ljungskile församling
Grinneröds församling som 2011 uppgick i Ljungskile församling
från 2015 tillkom
Dalabergs församling

Referenser

Historiska kontrakt i Göteborgs stift
Lucky Starr på Merkurius

Lucky Starr på Merkurius (Lucky Starr and the Big Sun of Mercury) är en science fiction-roman för ungdomar skriven av Isaac Asimov. Den utkom ursprungligen 1956, och är den fjärde romanen av sex i Lucky Starr-serien. Den utkom i svensk översättning 1958.

Lucky Starr-böckerna gavs från början ut under författarpseudonymen "Paul French", då Asimov fruktade att dessa romaner skulle förvandlas till en ungdomsserie på TV, något han inte ville förknippas med.

Bakgrund till författarnamnet och faktaunderlaget
Värt att notera är att i denna bok görs referenser till positroniska robotar och Robotikens tre lagar, vilket innebar att Asimov inte längre försökte dölja att det var han som var "Paul French". I flera nyutgåvor från 1972 och framåt finns i boken ett förord av Asimov, där han bland annat förklarar att nya upptäckter om Merkurius gör att vissa beskrivningar i boken inte är helt korrekta. Exempelvis trodde man då boken skrevs att Merkurius alltid vände samma sida mot solen, på samma vis som månen alltid vänder samma sida mot Jorden.

Handling
Lucky Starr på Merkurius är en agentbok i science fiction-inramning, och utspelar sig på Merkurius. David "Lucky" Starr och hans kortväxte vän marsianen Långman Jones har skickats till Merkurius för att utreda orsaken till en rad olyckor som drabbat Ljusprojektet, ett forskningsprojekt kring subeterisk optik. I den typiska miljön på Merkurius med den glödheta solsidan och den iskalla skuggsidan, utspelas en rad intriger, sabotage och mordförsök. I bakgrunden anar man sirianerna.

Källor

Externa länkar
A review of Lucky Starr and the Big Sun of Mercury by John H. Jenkins.

Science fiction-böcker
Skönlitteratur 1956
Merkurius i skönlitteratur
Engelskspråkig skönlitteratur
Verk av Isaac Asimov