kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomas Steen

Anders Thomas Steen, född 8 juni 1960 i Töcksmarks församling, Värmlands län, är en svensk före detta professionell ishockeyspelare. Moderklubben är Grums IK.

Steen gjorde sin elitseriedebut säsongen 1976-1977 i Leksands IF. Vid sin debut, 6 februari 1977, var han 16 år, 7 månader och 32 dagar och med det en av de yngsta elitseriespelarna genom alla tider. Han spelade dock bara två matcher den säsongen, men de följande åren fick han spela mer. 1980 flyttade han från Leksands IF till Färjestads BK, där han hade sin bästa säsong i Elitserien. På 32 matcher sköt han 16 mål och hade 23 assist för totalt 39 poäng. Året efter flyttade han till NHL och Winnipeg Jets.

I Winnipeg gjorde han en mycket bra rookie-säsong, med 44 poäng. Han blev snabbt en stjärna i laget, och skulle bli Winnipeg Jets trogen under hela sin NHL-karriär. Han spelade 14 säsonger i klubben, 12 av dem gjorde han 50 poäng eller mer. Hans bästa notering under en säsong är (1988-89), med 88 poäng, varav 27 mål, på 80 matcher. När han 1994 avslutade sin NHL-karriär hissades hans tröja med nummer 25 upp i taket i Winnipeg Jets hemmaarena. Liksom tidigare Jets-svenskarna nummer 15 Anders Hedberg och nummer 14 Ulf Nilsson. Ett par år senare flyttades laget till Arizona och blev Phoenix Coyotes, så numera hänger hans tröja i Glendale Arena, och ingen i Coyotes kommer någonsin få använda nummer 25.

Totalt blev det 950 matcher i NHL. Under dem gjorde Thomas Steen 817 poäng, varav 264 mål.

Steen avslutade karriären med tre säsonger i Eisbären Berlin i tyska ligan.

I landslaget vann han VM-silver 1981 och 1986. Under Canada Cup 1984 spelade han tillsammans med Kent Nilsson och Håkan Loob, och deras kedja var den största anledningen till att Sverige blev tvåa i turneringen.

Inför säsongen 2009–10 tackade Steen ja till att bli assisterande tränare för Modo Hockey.

Thomas Steen är far till ishockeyspelaren Alexander Steen.

Statistik

Klubbkarriär

Externa länkar
Thomas Steen Hockey-Reference.com
Thomas Steen nhl.com
Thomas Steen hhof.com

Källor

Svenska ishockeyspelare
Ishockeyspelare i Leksands IF
Ishockeyspelare i Färjestad BK
Födda 1960
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Levande personer
Värmländska idrottare
Spelare i Winnipeg Jets (1979–1996)
Spelare i Grums IK
Personer från Töcksmarks socken
Spelare i Eisbären Berlin
Vinnare av Viking Award
Svenska lagkaptener i NHL
Lagkaptener i Winnipeg Jets (1979–1996)
Spelare valda i NHL Entry Draft 1979
Spelare valda av Winnipeg Jets (1979–1996) i NHL Entry Draft
Luganda

Luganda, som även kallas ganda, är ett bantuspråk. Det talas huvudsakligen i Buganda-regionen i Uganda inklusive huvudstaden Kampala. Med sju miljoner modersmåltalare och ytterligare tio miljoner andraspråkstalare, är det Ugandas näst största språk, efter engelska men föregår swahili. Språket används i vissa av Bugandas grundskolor, men de flesta skolor undervisar på det officiella språket engelska. Fram till 1960-talet var luganda det officiella undervisningsspråket i östra Ugandas grundskolor. 

Typologiskt är luganda ett väldigt agglutinerande språk, det vill säga ett språk som bildar ordformer genom att foga böjningsändelser och andra ordbildningselement efter varandra direkt till roten, med en ordföljd som ofta utgörs av ''subjekt-verb-objekt. 

Bantuspråk
Språk i Uganda
Subjekt–verb–objekt-språk
Rocky II

Rocky II är en amerikansk dramafilm som hade biopremiär i USA den 15 juni 1979, regisserad och skriven av Sylvester Stallone.

Handling 
Efter matchen mot Apollo Creed tar Rocky det lugnt och njuter av sitt äktenskap med Adrian som sedermera blir gravid. Trots att han förlorade matchen mår han ändå bra, men Apollo mår inte lika bra. Trots att Apollo vunnit menar många att han inte var värd sin seger. Apollo utmanar därför Rocky i en returmatch. Rocky tvekar men går med på det trots att Adrian uppmanar honom att avstå. Men Rocky ser liksom sin tränare Mickey matchen som en stor revansch.

Om filmen 
Uppföljaren till första Rocky-filmen. Rocky II regisserades av Sylvester Stallone, som även skrev manuset till den, som han har gjort till alla Rocky-filmerna.

Budskap 
Filmen Rocky II har liksom de flesta av alla filmer ett budskap. Budskapet är att alla kan lyckas bli stora om de vill, hur okända de än är. Det är precis det som händer Rocky Balboa.

Rollista (urval)

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Rocky
Amerikanska filmer 1979
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska actionfilmer
Boxningsfilmer
Amerikanska uppföljarfilmer
Filmer i regi av Sylvester Stallone
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska sportfilmer
Filmer från United Artists
Baby Grandmothers

Baby Grandmothers är en svensk musikgrupp, som var verksam inom psykedelisk rockmusik under åren 1967-69 på klubbar i Stockholm som Klubb Filip och Gyllene Cirkeln. På Klubb Filip var den ett av tre husband tillsammans med Hansson & Karlsson och Mecki Mark Men.
Gruppen består av Kenny Håkansson gitarr och sång, Bella Linnarsson, elbas och Pelle Ekman trummor.

År 1968 genomförde Baby Grandmothers en turné i Finland med showen Aikakone (Tidsmakinen) och den finländska sångerskan Anki Lindquist. Gruppen gjorde samma år i Finland en EP-skiva, med M.A. Numminen som producent. Bandet var förband vid Jimi Henrix Experiences spelning i Stockholm vid dess turné i Sverige 1968. 

År 1969 bildade medlemmarna i Baby Grandmothers tillsammans med Mecki Bodemark Mecki Mark Men i ny version. År 2008 uppträdde gruppen återigen offentligt efter 40 år. År 2009 utgav Subliminal Sounds ett album med äldre inspelningar.

Under 2018 blev bandet återigen aktivt och gjorde i november comeback med sitt andra album i ordningen, Merkurius.

Diskografi
 Somebody Keeps Calling My Name/Being Is More Than Life, EP, 1968, Etenpääin GN-5, 1968
 Baby Grandmothers, album, 2007, Subliminal Sounds SUB-TILCD23
Merkurius, album, 2018, Subliminal Sounds SUB-123-LP, SUB-129-CD

Källor
Om Baby Grandmothers på Subliminal Sounds webbplats

Externa länkar 
Baby Grandmothers webbplats
Svenska pop- och rockgrupper
Psykedelisk musik
Fadern

Fadern är den första personen (hypostasen) i Gud eller i Treenigheten, enligt treenighetsläran, som är central för de flesta kristna kyrkor och samfund. De andra två är Sonen Jesus och Den Helige Ande.

Det var framför allt Jesus som använde namnet Fadern om Gud, till exempel i bönen Fader vår (Matteusevangeliet 6:9-13). Han ville på så sätt betona de kärleksfulla, innerliga och omsorgsfulla dragen hos Gud. Den allmänt accepterade kristna trosprincipen är att Jesus blev människa för att förklara vem Gud är, eftersom ingen någonsin sett Fadern (Johannesevangeliet 1:18). Enligt kristendomen får den troende vara Guds barn (Johannesevangeliet 1:12-13; Romarbrevet 8:14-17). 

Kristendomen förespråkar tron på en enda Gud (monoteism, Femte Mosebok 6:4), emedan en stor majoritet av de kristna håller för sant att det inom denne ende Gud tillika finns tre gudomliga "personer": Fadern, Sonen och den Helige Ande. Fadern anses vara alltings ursprung och källa och har funnits i all evighet. Sonen är "född av Fadern före all tid" (nicaenska trosbekännelsen). Sonen blev vid vår tideräknings början människan Jesus (Kristus). Anden "utgår av Fadern" enligt östkyrklig tradition, och "av Fadern och Sonen" enligt den västkyrkliga (nicaenska trosbekännelsen, se vidare filioque).

Faderns huvuduppgift var att skapa världen. Men allt de gudomliga personerna gör, gör de tillsammans med varandra. Sonen (Johannesevangeliet 1:1-3, 14; Kolosserbrevet 1:15-17; Hebreerbrevet 1:1-3) och Anden (1 Mosebok 1:2) tros därför ha varit delaktiga även i skapelsen. På samma sätt är Fadern delaktig i frälsningen och helgelsen, som är de två andra gudomliga personernas huvuduppgifter.

Se även
Den Helige Ande
Gud
Jesus
Herrens ängel
Kristendom
Modergudinna
Nicaenska trosbekännelsen
Treenigheten

Kristen teologi
Karl Straube

Montgomery Rufus Karl Siegfried Straube, född 6 januari 1873 i Berlin, död 27 april 1950 i Leipzig, var en tysk organist och körledare.

Biografi 
Straube fick sin första utbildning av sin far, som var organist och harmoniumbyggare. Därefter vidarebildade han sig såsom autodidakt. Han blev snabbt berömd som orgelvirtuos. Han fick anställning som domkyrkoorganist i Wesel 1897. I januari 1903 blev Straube organist i Thomaskyrkan i Leipzig. Samma år blev han också dirigent för Leipziger Bachvereins.

År 1907 blev Straube orgellärare vid Kungliga musikkonservatoriet i Leipzig. År 1908 blev han utnämnd till professor och 1918 blev han utnämnd till kantor i Thomaskyrkan i Leipzig, som direkt efterträdare till Gustav Schreck, men på ett arbete som J S Bach till namnet hade ungefär två århundraden tidigare.

År 1919 grundade Straube det Kyrkomusikaliska institutet vid musikkonservatoriet, som han ledde först till 1941, och senare åter 1945–1948. År 1920 förenade Straube Leipziger Bachvereins-kören med Gewandhaus-kören, och ledde den därefter till 1932. Hösten 1920 ledde Straube Thomaskörens första utlandsresa, som gick till Danmark och Norge, och som lade en grundsten för att kören fick ett mycket högt anseende internationellt. Straube pensionerades 1939. Hans efterträdare som kantor i Thomaskyrkan blev Günther Ramin 1940.

Straube var den förste Thomaskantor på flera århundraden som inte komponerade själv. Desto starkare band knöt han till körarbetet, som efter Första världskriget faktiskt måste återuppbyggas. Han ökade antalet konserter gradvis över tiden. Han och Thomaskören studerade in samtliga Bachs kantater. Under sin karriär började han med den förhärskande senromantiska stilen som ideal, men han sökte sig vidare till barockens klanger, varför han starkt influerade den tyska orgelrörelsen. Straube var den första interpret som framförde (och delvis till och med påverkade) Max Regers orgelverk. De var födda samma år och hade ett stort konstnärligt utbyte av varandra.

Straube och hans hustru Hertha Johanna, född Küchel, (1876-1974), fick en dotter, Elisabeth (1904-1924).

Litteratur 
 Willibald Gurlitt/Hans-Olaf Hudemann (Hg.): Karl Straube. Briefe eines Thomaskantors. Stuttgart 1952.
 Corinna Wörner: Zwischen Anpassung und Resistenz. Der Thomanerchor Leipzig in zwei poltischen Systemen. Studien und Materialien zur Musikwissenschaft, 123. Georg Olms Verlag, Hildesheim 2023.

Externa länkar 
 
 

Tyska organister
Klassiska organister
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Tyska musiker under 1900-talet
Musiker från Berlin
Födda 1873
Avlidna 1950
Män
Kanaker

Kanaker kallas de inhemska melanesiska invånarna på ön Nya Kaledonien i sydvästra Stilla havet. De utgör 45 procent av Nya Kaledoniens totala befolkning.

Etymologi och historik
Ordet "kanak" härstammar från kanaka maoli, ett hawaiiskt ord som under 1800-talet  användes utan urskillning av europeiska upptäcktsresande, handelsmän och missionärer i Oceanien om alla öbor i Stilla havet. Innan européerna kom fanns ingen enad stat i Nya Kaledonien, och ingen gemensam benämning användes om dess invånare.

Senare blev "kanak" ett ord som användes mer eller mindre nedlåtande om enbart de melanesiska invånarna i Nya Kaledonien. Från och med 1960-talet har melanesier tagit upp ordet som självbenämning och ordet har nu en identitetsskapande innebörd som en av symbolerna för den melanesiska befolkningen.

Andra ord har under senare tid nybildats från ordet kanak: Kanaky är ett etnopolitiskt namn för huvudön eller hela territoriet. Kanéka är en musikalisk genre som förknippas med kanakerna. I stil är det en form av reggae med tillägg av flöjter, slagverk och harmonier. Kanéka har ofta politiska texter och sjungs på drehu, paici eller andra melanesiska språk eller på franska. Kanakas kallades människor från Stilla havsöarna som bortfördes till Australien, Chile eller Kanada för att utföra tvångsarbete under 1800-talet.

Kanaker konst

Referenser

Externa länkar

Oceaniens samhälle
Etniska grupper i Oceanien
Lista över avsnitt av Farscape

Detta är en avsnittslista för den amerikansk-australiska TV-serien Farscape, som i USA ursprungligen sändes i Syfy.

Säsonger 


Säsong 1

Säsong 2

Säsong 3

Säsong 4

The Peacekeeper Wars

Källor

Fotnoter

Farscape
Gerd Engman

Gerd Birgitta Engman, född Humla den 20 september 1942 i Munkfors församling i Värmlands län, död 17 maj 2019 i Örebro, var en svensk socialdemokratisk politiker och ämbetsman.

Biografi
Gerd Engman avlade realexamen 1958 och lågstadielärarexamen i Luleå 1962, varpå hon arbetade som lågstadielärare 1962–1970 och barntillsynsinspektör 1970–1975. Åren 1975–1984 var hon anställd i Sveriges socialdemokratiska kvinnoförbund: som studiesekreterare 1975–1979 och som förbundssekreterare 1980–1984. Hon var statssekreterare för invandrarfrågor i Arbetsmarknadsdepartementet 1987–1988 och statssekreterare i Civildepartementet 1989–1991. Hon var ersättare i riksdagen för Sveriges socialdemokratiska arbetareparti i omgångar 1983–1984, 1984–1985, 1985–1987 och 1988–1989. Hon var ledamot av Skatteutskottet 1988–1989. Åren 1992–1994 var hon direktör i Folkets husföreningarnas riksorganisation.

Engmans signum var jämställdhetsfrågor. Hon var 1997 huvudsekreterare för den statliga utredningen Varannan damernas.

Gerd Engman var landshövding i Örebro län 1995–2004. Efter tiden som landshövding uppmärksammades att hon inte ville avstå från delar av sin riksdagspension samtidigt som hon hade inkomster från andra uppdrag. Riksdagen beslutade dock att godkänna hennes extra inkomst och gjorde ett avsteg från pensionsreglerna.

Hon utsågs 2004 till filosofie hedersdoktor vid Örebro universitet. I mars 2007 blev hon ordförande för fotbollsklubben KIF Örebro.

Gerd Engman är gravsatt i minneslunden på Längbro kyrkogård i Örebro.

Referenser

Externa länkar
 Gerd Engman på Riksdagens webbplats.
 Förra landshövdingen Gerd Engman har dött. SVT 2019-05-17

Kvinnor
Födda 1942
Avlidna 2019
Personer från Munkfors
Svenska lärare under 1900-talet
Svenska statssekreterare
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 2000-talet
Landshövdingar i Örebro län
Hedersdoktorer vid Örebro universitet
O store Gud (musikalbum)

O store Gud utkom 1970 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson och Karlskoga damkör.
Större delen av sångerna på skivan har tidigare varit utgivna på EP, men presenteras här i nyinspelningar. Sångerna "O, om jag kunde som lärkan sjunga" och "Håll gyllene porten på glänt" är direkt överförda från tidigare EP-inspelningar.

Låtlista

Sida 1
O store Gud
När ensam och bedrövad
Vad gränslös nåd (Amazing grace)
Ljude Herrens lov 
Frälsare på korsets stam
O om jag kunde som lärkan sjunga

Sida 2
Gyllne morgon
Giv mig den frid som du o Jesus giver
Underbara balsam
Ängsliga hjärta, upp ur din dvala
Någonstans bland alla skuggorna står Jesus
Håll gyllene porten på glänt

Album av Artur Erikson
Musikalbum 1970
Svenskspråkiga musikalbum
Rage Hard

"Rage Hard" är Frankie Goes to Hollywoods femte singel. Den släpptes den 25 augusti 1986 och återfinns på albumet Liverpool (utgivet den 20 oktober 1986).

Rage Hard nådde Englandslistans fjärdeplats och blev en topp-10-hit i de flesta västeuropeiska länderna. I Tyskland nådde singeln förstaplatsen. På den svenska singellistan hamnade Rage Hard på plats 20.

Låttiteln Rage Hard är inspirerad av den walesiske poeten Dylan Thomas dikt Do not go gentle into that good night (1951).

Låtförteckning

Vinylsingel 
 "Rage Hard (7" mix)" – 5:05
 "(Don't Lose What's Left) Of Your Little Mind" – 4:03

Digital nedladdning: ZTT 
 "Rage Hard" (7" mix) – 5:09
 "Rage Hard" (Stamped) – 5:00
 "Rage Hard" (7" mix, instrumental) [labelled as "Voiceless"] – 5:07
 "Rage Hard" (The Young Person's Guide To The 12" Mix) [labelled as "⊕"] – 12:07
 "Rage Hard" (Broad Mix) [labelled as "⊕⊕"] – 8:42
 "Suffragette City" – 3:35
 "(Don't Lose What's Left) Of Your Little Mind" – 6:15
 "Roadhouse Blues" – 4:07
 "['always note the sequencer...']" [labelled as "Rage Hard (++ Coda)"] – 0:24

Referenser

Noter

Webbkällor
Frankie Goes to Hollywood – Rage Hard på Allmusic

Tryckta källor

Musiksinglar 1986
Låtar av Frankie Goes to Hollywood
Lars Eric Ericsson

Lars Eric Ericsson, född 29 juli 1943, är en svensk politiker (Socialdemokraterna) och ämbetsman.

Ericsson var statssekreterare i kommundepartementet 1974-76, kommunalråd i Uppsala 1979-86, förbundsordförande i Kommunförbundet 1986–1992 samt landshövding i Gävleborgs län 1992–2002. Ericsson var under 1990-talet ordförande för Granskningskommissionen i anledning av mordet på Olof Palme och efterträdde därmed Sigvard Marjasin på den posten. Kommissionen avlade sin slutrapport under sommaren 1999 och i anledning av detta gjorde Lars Borgnäs ett reportage om kommissionens arbete samt lyfte fram frågetecken kring utredningen.

Referenser 

Landshövdingar i Gävleborgs län
Födda 1943
Män
Levande personer
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Mordet på Olof Palme
När den evigt klara morgon gryr (musikalbum)

När den evigt klara morgon gryr utkom för första gången 1968 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson. 1977 trycktes skivan upp igen, fast då under namnet "Sånger om framtiden". Skivan är delvis inspelad live. Temat för skivan är framtiden och det eviga hemmet i himlen.

Låtlista

Sida 1
När den evigt klara morgon gryr
Flyttfåglarna
Tiden så hastigt försvinner
Åttahundratusen ljusår härifrån 
Jag är främling
Närmare Gud till dig

Sida 2
Det ska bli frid på vår jord
Evighetens morgon
O vad salighet Gud vill skänka
Till det härliga land ovan skyn
O jag vet ett land
Herre kär tag min hand

Album av Artur Erikson
Livealbum 1968
Svenskspråkiga livealbum
Svenska livealbum
O sällhet stor (musikalbum)

O sällhet stor utkom 1968 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson. Skivan är delvis inspelad live.

Låtlista

Sida 1
O sällhet stor
Det enda
Min Frälsares kors
Så helt förlåter Gud
En sådd är vårt liv
Jeus kär gå ej förbi mig

Sida 2
De komma från öst och väst
Jag ska gå på gator av guld
Istället för gator av guld
Om vita kläder skulle alla be
När invid korset jag böjde mig
Din jaspismur
Kom låt oss förenas här

Album av Artur Erikson
Musikalbum 1968
Svenskspråkiga musikalbum
Svenska livealbum
Svenskspråkiga livealbum
Per Eckerberg

Per Axel Eckerberg, född 17 augusti 1913, död 22 mars 1990, var en svensk politiker (socialdemokrat) och ämbetsman. 

Eckerberg var statssekreterare i Socialdepartementet 1950–1956 och landshövding i Östergötlands län 1956–1980. Han var ordförande i Riksbanksfullmäktige 1956–1957, ordförande i Sveriges Radio 1955–1976, i Svenska sparbanksföreningen 1961–1981 och i Allmänna pensionsfondens andra styrelse från 1959.

Bertil Torekull berättar om personen Per Eckerberg och hans betydande insatser i boken Lille hövdingen: Ett ömsint porträtt av Per Eckerberg, vår förste politruk.

Som ordförande i Sveriges Radio beslutade Eckerberg 1959 att SR inte skulle sända boxaren Ingemar Johanssons match mot världsmästaren Floyd Patterson. Matchen sändes istället av Radio Luxemburg.

Fotnoter

Landshövdingar i Östergötlands län
Svenska socialdemokrater
Hedersdoktorer vid Linköpings universitet
Män
Födda 1913
Avlidna 1990
Psaltare och lyra (musikalbum)

Psaltare och lyra utkom 1974 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson. Större delen av sångerna är hämtade från tidigare EP-skivor. På ett par av sångerna medverkar också Västerdalskören.

Låtlista

Sida 1
Tack Gud (Danke)
Var dag är en sällsam gåva
Men Jesus hjälper
Om Gud förglömde världen
Pilgrimsvägen
Psaltare och lyra
Hela Guds värld är av under full

Sida 2
Somnar jag in med blicken fäst
Led milda ljus
Var är den vän som överallt jag söker
Gud är din fader
Som hjorten på den torra hed
Förlåt
Har du en dröm

Album av Artur Erikson
Musikalbum 1974
Svenskspråkiga musikalbum
Columbusdagen

Columbusdagen firas i USA till minne av Christofer Columbus landstigning i San Salvador den 12 oktober 1492. Liknade högtider firas i andra delar av Amerika eller den spanskspråkiga världen. På Bahamas firas Discovery Day, och på många andra ställen i Latinamerika firas Día de la Raza. Dagen är även Spaniens nationaldag.

Referenser

Externa länkar

 Berkeley's Indigenous Peoples Day— History of the annual celebration, pow wow and Native American market
 Today in History: October 12 — An article about Columbus Day at The Library of Congress
 Native American Day in South Dakota
 Transform Columbus Day Alliance — Denver-based organization with background on opposition to Columbus Day
 Columbus Day Celebrates Western Culture - Frontpagemag.com

Högtider
Temadagar i oktober
Lars Ivar Hising

Lars Ivar Hising, född 21 oktober 1927 i Oscars församling i Stockholm, död 4 augusti 2022 i Uppsala Helga Trefaldighets distrikt i Uppsala län, var en svensk industriman och ämbetsman.

Biografi
Hising avlade studentexamen 1945. Han avlade civilingenjörsexamen som bergsingenjör vid Tekniska högskolan i Stockholm 1950 och var assistent där 1950. Han var laboratorieingenjör vid Uddeholms AB 1951–1956 och avdelningschef där 1956–1963. Åren 1964–1986 tjänstgjorde han vid Sandvik AB: som överingenjör 1964–1967, som direktör och chef för Coromantverktyg 1967–1975, som divisionschef för hårdmetall 1975–1980 och som vice verkställande direktör 1980–1986. Hising var landshövding i Gävleborgs län 1986–1992.

Hising var därtill styrelseordförande i Gävleborgs forsknings- och utvecklingsstiftelse, medlem av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademiens industriella råd, och styrelseordförande i Förbundet för Sveriges folkförsvar.

Referenser

Män
Födda 1927
Avlidna 2022
Ingenjörer från Stockholm
Näringslivspersoner från Stockholm
Ämbetsmän från Stockholm
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska bergsingenjörer
Landshövdingar i Gävleborgs län
Viston och spelmansglädje

Viston och spelmansglädje utkom 1969 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson tillsammans med Västerdalskören och Gagnefs spelmanslag. Skivan innehåller en blandning av folkmusik, visor och koralmelodier; samtliga med anknytning till Dalarna.

Artur Erikson har komponerat melodin till sången "En visa om sommaren".

Låtlista

Sida 1
Erik Nyberg; bockhorn: Hornlåt 
Artur Erikson med Västerdalskören: Väverskan 
Gagnefs spelmanslag: Tansbulåten
Artur Erikson: Om du kom som en främling
Västerdalskören: Psalm från Älvdalsåsen
Gagnefs spelmanslag: Gånglåt (Till budom och sommarens glädje)
Artur Erikson; Kerstin Hindart: Det är något bortom bergen
Artur Erikson: Jerusalem
Gagnefs spelmanslag: Kruskopp Kerstis skänklåt
Artur Erikson med Västerdalskören: Den signade dag (koralvariant från Leksand)

Sida 2
Artur Erikson: Till min syster 
Gagnefs spelmanslag: Äppelbo gånglåt
Västerdalskören: Liljan i grön dalen
Gagnefs spelmanslag: Kringellek
Artur Erikson: En gammal rocksvarvare
Västerdlaskören: Kvällen stundar
Artur Erikson: En visa om sommaren
Gagnefs spelmanslag: Skänklåt från Gagnef
Artur Erikson; Kerstin Hindart: Men jag hörde en sång (Text: Dan Andersson/Musik: Gustaf Nordqvist)
Artur Erikson med Västerdalskören: Jag lyfter mina händer (koralvariant från Mora)
Artur Erikson med Västerdalskören: Om sommaren sköna (Dala vägvisare)

Musikalbum 1969