Johan Peter Lewenhagen

Johan Peter Lewenhagen, född 1770, död 31 januari 1832 i Norrköping, var en svensk skådespelare och teaterdirektör. Han var ledare för sitt eget teatersällskap 1799-1812/15.

Biografi

Han var noterades 1788-89 som skådespelare i Gemenasiska Sällskapet i Comediehuset i Göteborg tillsammans med sin dåvarande fru, men övergick 1789 till Seuerlingske Comoedie-Trupp, varifrån de ska ha kommit. 1793 blev han ledare för Carl Gottfried Seuerling sällskap, men tvingades sluta hösten 1795. Han hotades med tillståndsindragning sedan han under pausnumren på Egges teater i Norrköping spelat Marseljäsen, samt tonsatt en rojalistisk sång med denna melodi, varför han och pjäsförfattaren, en fattig präst, förvisades från staden, och vid Seuerlings död 1795 tog Margareta Seuerling över som truppens direktör. 

29 december 1795 debuterade han (som debutant utan att få sitt namn avslöjat) som Moritz Frisenhjelm i Den besynnerlige på Munkbroteatern i Stockholm, där han räknades som en av de större talangerna. Bland hans roller nämns Allbrand i Redlighetens seger öfver förtalet, Etterbom i Brodertvisten och Gripman i Bröllopsgåfvan. 

Då Munkbroteatern stängdes 1799 bildade han ett eget sällskap, som är välkänt i teaterhistorien. Januari 1801 överlät teaterdirektören Andreas Widerberg sitt Kungliga Theaterprivilegium på arrende till J. P. Lewenhagen, Johan Peter Strömberg och A. O. Hofflund som gällde för Göteborg och alla rikets städer utom Residenset Stockholm. Detta mot vilkor att dom ombesörjde alla omkostnader, bevillingar och avgifter vid pjäsernas uppförande. 1802 uppträdde han på Comediehuset i Göteborg med Gustav Åbergsson, Vincent Fredriksson och Ambrosiani och Bautain från Kungliga Baletten. Sällskapet var även det andra som uppträdde i den första permanenta teaterlokalen vid Grynbodgatan 3 i Malmö, invigd 1801. Lewenhagen räknas som den sista teaterdirektören som lät uppföra s.k. Harlekinader, som var mycket populära under 1700-talet men som försvann under följande sekel. Han överlät sedan sitt teatersällskap på Fredrik Wilhelm Ståhlberg. Under sina landsortsturnéer 1801-1812 kallade sig truppen även "Skånska Provinsens Dramatiska Ledamöter".   

1812 anställdes han vid Dramaten som sufflör och 1814 som skådespelare. Han avslutade scenkarriären 1817 och blev bryggare i Malmö, Nyköping och 1823 i Norrköping. Men redan den 12 oktober 1816 så började han som Traktör och förestod restaurationen i Malmös nya Teater-och Värdshusbyggnad, invigd 1809, vid Gustav Adolfs torg.

Privatliv
Han var först gift med skådespelaren Maria Helena Qvarnström (död i Jönköping 1794), andra gången gift med skådespelaren Maria Kristina Björling (1775-30 augusti 1811), och tredje gången 1813 med Anna Elisa Furchtnicht. Han var fosterfar till Inga Norbeck.

Tiden som teaterdirektör 1799-1812 (påbörjad lista)

Referenser 
 Johan Flodmark (1893). Stenborgska skådebanorna: bidrag till Stockholms teaterhistoria. Stockholm: Norstedt. Libris 439864
 
 Gidlunds förlag: Ny svensk teaterhistoria. Teater före 1800.
 Wilhelm Berg: Anteckningar om Göteborgs äldre teatrar / Band 2. 1794-1816 (1896-1900)

Källor

Vidare läsning

   Johan Peter Lewenhagen

Svenska skådespelare under 1700-talet
Födda 1770
Svenska skådespelare under 1800-talet
Män
Avlidna 1832
Svenska teaterchefer under 1700-talet
Svenska teaterchefer under 1800-talet