kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rakt på med K-G Bergström

Rakt på med K-G Bergström var ett tv-program lett av den politiska kommentatorn K-G Bergström. Programmet var under våren 2009 inne på sin fjärde säsong. Tidigare säsonger sändes hösten 2007, våren 2008 och hösten 2008. 

I programmet intervjuade Bergström olika gäster. Variationen har varit stark, både under säsongen som i enskilda program. Som politisk kommentator och f.d. sportjournalist har gästerna ofta varit idrottare eller politiker. Vid politikerbesök har Bergström även bjudit in en panel, som har kommenterat vad den intervjuade sagt tidigare i programmet.

Den 16 mars 2009 meddelade Bergström att han kommer minska sin arbetsinsats på SVT, efter att han närmat sig pensionsålder. Han kommer efter att det sista programmet Rakt på endast göra mindre insatser i Gomorron Sverige på SVT. Sista Rakt på sändes 17 mars 2009.

Gäster hösten 2007 (urval) 
Fredrik Reinfeldt 
Gudrun Schyman
Carl Bildt
Anja Pärson
Björn Borg
Margot Wallström
Carolina Klüft

Gäster våren 2008 (urval) 
Charlotte Kalla
Babben Larsson
Fredrik Reinfeldt
Mona Sahlin
Susanna Kallur
Björn Ulvaeus
Maria Wetterstrand

Gäster hösten 2008 (urval) 
 Sven-Göran Eriksson
 Pär Nuder
 Ingvar Kamprad
 Jennifer Granholm
 Marta
 Göran Persson
 Eva Hamilton
 Maud Olofsson
 Gunde Svan
 Lars Ohly
 Peter Eriksson

Gäster våren 2009 (urval) 

 Ingrid Betancourt
 Carl Bildt
 Jan Eliasson

Referenser

Svenska TV-program
Växelflak

Ett växelflak är en lastbärare som kan lyftas eller dras av från en lastbil och ställas ned på utfällbara stödben i samma höjd som fordonet eller lyftas över direkt till en järnvägsvagn.

Vanlig bredd på växelflaken är 2,5-2,6 m breda och de rymmer två eller tre Europapallar i bredd. De är inte stapelbara. Det finns även containerflak, men de har samma dimensioner som 10- eller 20-fots containrar. Det finns standarder för dimensionering och provning av växelflak (SS-EN 283 Vägfordon – växelflakprovning samt SS-EN 284 Vägfordon – dimensioner och allmänna krav). För järnvägstransport regleras växelflak även av standarden UIC 592 och UIC 596 där bl.a. lyftanordningar beskrivs i delen UIC 592-4 samt märkning och kodifiering i UIC 596-6.

Se även 
 Kombiterminal

Källor 

Godstransport
Möklinta socken

Möklinta socken i Västmanland ingick i Övertjurbo härad, ingår sedan 1971 i Sala kommun och motsvarar från 2016 Möklinta distrikt.

Socknens areal är 269,92 kvadratkilometer, varav 253,57 land. År 2000 fanns här 1 280 invånare. Tätorten och kyrkbyn Möklinta med sockenkyrkan Möklinta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Möklinta socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Möklinta församling och för de borgerliga frågorna till Möklinta landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Sala kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Möklinta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Övertjurbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente, Väsby kompani och Livregementets grenadjärkår, Östra Västmanlands kompani.

Geografi
Möklinta socken ligger norr om Sala kring Enköpingsåsen och Kilaån med Dalälven som gräns i norr och sjön Hallaren i söder.i sydost. Socknen har odlingsbygd vid vattendragen och sjöarna och är i övrigt en moss- och sjörik kuperad skogsbygd.

Socknen gränsar i norr till Dalälven och By socken. Där finns en gammal färjeled, där Hovnäs färja går över Dalälven. Dalfolkets vandringsväg Dalkarlsvägen mellan Dalarna och Stockholm, använd redan på 1500-talet, passerade här Möklinta. I öster finns sjösystemet Hallaren och Tinäset. Nora socken gränsar mot Möklinta i nordost. I sydost ligger Enåkers socken.

Fornlämningar
Lösfynd och ungefär 15 boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns tre gravfält och två runristningar.

Namnet
Namnet (1339 Myclittum) innehåller i efterleden plural av löt, 'betesmark'. Förleden innehåller troligen ett äldre namn på Storsjön vid kyrkan, Mykle bildat av mykil, 'stor'. Namnet skulle då syfta på sluttningarna mot Storsjön vid kyrkan.

Befolkningsutveckling

Se även
Möklinta församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
 Larsson, Gunnar (1939-); En bok om Möklinta socken, Möklinta, 1998, (inb.)

Externa länkar

Socknar i Övertjurbo härad
Indelningar i Sala kommun
Sala-Norrby-Möklinta pastorat

Sala-Norrby-Möklinta pastorat är ett pastorat i Norra Västmanlands kontrakt i Västerås stift i Sala kommun i Västmanlands län. 

Pastoratet består av följande församlingar:
Sala församling
Norrby församling
Möklinta församling (från omkring 1998)

Pastoratskod är 051509.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Pastorat i Västerås stift
Indelningar i Sala kommun
Incertae sedis

Incertae sedis (latin för "oviss position") en term inom taxonomin. Den betyder att en grupps taxonomiska tillhörighet är okänd eller odefinierad.

Referenser 

Taxonomi
Latinska ord och uttryck
Onkel Kånkels fantastiska äfventyr

Onkel Kånkels fantastiska äfventyr är ett könsrocksalbum från 1999 av Onkel Kånkel and his kånkelbär. Albumet gavs ut av Konkurrens Records. All text och musik är skriven av Onkel Kånkel utom spår 17 som är av Tomas Adolphson och Anders Falk (Adolphson & Falk).

Låtlista 
Hårdrock
Suger pung som en djäfvul
Koprot på Copra Cabana
I Naturen med Arne Weisskorv
Pedofilernas volleybollturnering
Fistfucker
Homotider
(G)rave Party
I bögarnas värld
Håll igång i Skog-Man
Djäfla humör
Harry Harmynt
Fyra Göb och en Coca-Cola
Efterblifvet
Bedrup Theme
Itmah Hutmah Hutt'n'Homo, Stjärtplågaren
Blinka brun

Referenser

Musikalbum 1999
Album av Onkel Kånkel and his kånkelbär
Common Type System

Common Type System (CTS) är en standard som specificerar hur datatyper ter sig i ett datorminne. Målet är att låta program som är skrivna i olika programspråk lätt ska kunna utbyta information med varandra. I ett programspråk kan en typ beskrivas som en definition av en mängd med värden (till exempel heltal mellan 0 och 10), och de tillåtna operationerna som kan utföras med dessa värden.

Specifikationen för CTS är en del av Ecma standard 335, "Common Language Infrastructure (CLI) Partitions I to VI." CLI och CTS skapades av Microsoft, och Microsoft .NET framework är en implementation av standarden.

Typkategorier 
CTS stödjer följande två typer:

Värdetyper
En värdetyp innehåller direkt sitt värde, och allokeras på stacken eller inuti en struktur. Värdetyper kan vara förimplementerade av runtime eller definierade av användaren. De primitiva typerna (int, char, bool osv.) och strukturer är värdetyper.

Referenstyper
En referenstyp innehåller referensen till värdets plats i minnet, och är allokerade på heapen. Variabler är som pekare och är inte bundna till något specifikt objekt. Klasser, gränssnitt, strängar, delegater, boxade värdetyper och arrayer är exempel på referenstyper.

Följande exempel visar skillnaderna mellan värdetyper och referenstyper.
Imports System

Class Class1
    Public Value As Integer = 0
End Class 'Class1
 
Class Test
    Shared Sub Main()
        Dim val1 As Integer = 0
        Dim val2 As Integer = val1
        val2 = 123
        Dim ref1 As New Class1()
        Dim ref2 As Class1 = ref1
        ref2.Value = 123
        Console.WriteLine("Värden: {0}, {1}", val1, val2)
        Console.WriteLine("Referenser: {0}, {1}", ref1.Value, ref2.Value)
    End Sub 'Main
End Class 'Test
Utskriften från exemplet ovan

 Värden: 0, 123
 Referenser: 123, 123

Boxning 
Konvertering av värdetyp till en referenstyp kallas boxning. Detta är möjligt då värdetyper och referenstyper båda ärver basklassen System.Object.
Int32 x = 10; 
object o = x ; // Implicit boxning
Console.WriteLine("The Object o = {0}",o); // skriver ut 10
Men en Int32 kan också bli explicit boxad:
Int32 x = 10; 
object o = (object) x; // Explicit boxning
Console.WriteLine("The object o = {0}",o); // skriver ut 10

På liknande sätt kan den bli konverterad tillbaka till en värdetyp.
Int32 x = 5; 
object o = x; // Implicit boxning
x = o; // Implicit utboxning

Se även 
 Common Language Infrastructure

Källor 
 Artikel på engelskspråkiga Wikipedia

Externa länkar 
 Microsoft developer's guide describing the CTS
 built-in types in the .NET Framework

.NET Framework
Hans Lundin

Hans Lundin, född 1948 i Uppsala, är en svensk musiker och klaviaturist. Han är kärnan i musikgruppen Kaipa. Lundin har även spelat in tre soloalbum och bidragit till ett antal andra projekt såsom Hagen. Hans musik kan ofta karaktäriseras som vemodig, och har en hel del folkmusikinfluenser. En specialitet är de "fula" synt-ljuden.

Diskografi som soloartist
 Tales (1984)
 Visions of Circles of Sounds (1985)
 Houses (1989)

Externa länkar
Hans Lundin på MySpace
Hagen

Lundin, Hans
Män
Musiker från Uppsala
Födda 1948
Levande personer
Avrösningsjord

Med avrösningsjord menas mark som inte bedömdes som odlingsvärd vid laga skifte. Anledningen till termen avrösning är att denna jord avröstes (dvs avskiljdes) från inägor därför att den ej var odlingsvärd.

Den odlade eller odlingsbara marken kallades inrösningsjord.

Se även
Impediment

Källor

Fastighetsrätt
Jordbruk
Tensoralgebra

En tensoralgebra är en matematisk konstruktion med ett flertal tillämpningar inom områden såsom linjär algebra,  algebra och differentialgeometri såväl som inom  fysiken. Den är en graderad algebra som kan sägas innehålla alla  tensorer av godtycklig rang över ett givet vektorrum.

I den här artikeln antas alla  algebror vara  unitära och  associativa.

Konstruktion
Låt V vara ett vektorrum över en kropp K. För varje icke-negativt heltal r kan man bilda tensorpotensen

Här ska den tomma  tensorprodukten tolkas som K betraktad som vektorrum över sig självt.
Tensoralgebran T(V) definieras som den  direkta summan av alla tensorpotenser

Den multiplikativa strukturen ges av den naturliga isomofin

utvidgad till T(V) genom linjäritet. Detta gör T(V) till en graderad algebra där
 underrummet av grad r ges av Tr(V).

På samma sätt konstruerar man tensoralgebran över en R-modul E, där R är en kommutativ
ring. I det allmännare fallet då R inte är kommutativ krävs att E är en R-R-bimodul för att tensorprodukterna ska vara definierade.

Presentation
Ett annat, mindre konkret sätt att konstruera tensoralgebran T(V) över vektorrummet V är att utgå från den  fria algebran F(V) över mängden av element i V.
Låt ι : V → F(V) beteckna den kanoniska  injektionen av V i F(V). Då är T(V) kvoten av F(V) med  idealet genererat av relationerna

Universell egenskap
Vektorrummet V kan betraktas som ett linjärt underrum till tensoralgebran T(V).
Följande  universella egenskap gör att man kan betrakta T(V)
som den mest generella K-algebran som har V som underrum:
För varje linjär funktion
f:V → A, där A är en K-algebra, finns en entydigt bestämd utvidgning av f till en 
K-algebrahomomorfism fT:T(V) → A.
Konkret ges utvidgningen fT av

Den universella egenskapen säkerställer att T är en funktor från
 kategorin av vektorrum över K till kategorin av K-algebror.
Funktorn T är  vänsteradjunkt till den glömska funktor som tar varje 
K-algebra till sitt underliggande vektorrum.

Icke-kommutativa polynom
Om V har en bas v1, ..., vn, så kan tensoralgebran T(V)
tolkas som algebran av polynom över n  icke-kommuterande
 variabler, eller ekvivalent den fria algebran över mängden av baselement.

Kvotalgebror
Eftersom tensoralgebror är så generella kan de ofta användas som utgångspunkt för konstruktionen av andra intressanta algebror. Formellt görs detta genom att man tar  kvoten av en tensoralgebra med idealet genererat av en uppsättning relationer. Några exempel på detta är:
 Yttre algebra
 Symmetrisk algebra
 Universell envelopperande algebra
 Clifford-algebra

Algebror
Tensorer
Multilinjär algebra
Utflyktskärra

En utflyktskärra är en liten, tvåhjulig hästdragen vagn som användes till kortare turer, eller till utflykter. Dessa vagnar utvecklades på Irland och var en vanlig syn mellan 1800-talets början och 1900-talets mitt. De små kärrorna kallas ibland även för Irländsk utflyktskärra eller Utflyktsvagn. 

De irländska utflyktskärrorna var enkla och lätta och drogs av enbart en häst, eller ibland till och med mindre ponnyer. De irländska utflyktskärrorna eller så kallade "jaunting cars" används än idag inom turismen och man kan bland annat åka på guidade turer i dessa små vagnar på flera ställen på Irland.   

Den irländska utflyktskärran är enkelt konstruerad och består av längsgående sittplatser där passagerarna sitter med ryggen vända mot varandra och med benen ut mot sidorna där de hade ett fotstöd för att undvika att halka ner och ut ur vagnen. På vissa modeller kunde passagerarna även sitta ansiktet mot ansikte med benen vända inåt. Precis som många andra mindre vagnar var vagnskroppen upphängd på fjädrande läderremmar för att göra åkturen så bekväm som möjligt. 

På de flesta vagnar fanns en ganska smal kuskbock för kusken men de allra enklaste och lättaste irländska versionerna hade ingen kuskbock. Då bör kusken antingen ha suttit vriden medan han körde eller så red någon på körhästen. På dessa utflyktskärror fanns det plats för upp till fyra passagerare men de tidigare vagnarna hade plats för många fler. 

På Irland kallades kuskarna som körde dessa små kärror ibland för "jarveys" och de körde turister fram och tillbaka mellan olika sevärdheter, samtidigt som de berättade om områdenas historia, legender och sagor.

Se även 
Hästvagn
Hästfordon
Körhäst
Körning (ridsport)
Gigg

Källor 
Hästar av Elwyn Hartley Edwards
Mer om "jaunting cars" och jarveys
Definition på "jaunting car" på Britannica.com

Hästfordon
Till varje pris

Till varje pris (originaltitel: To Die For) är en amerikansk film från 1995 i regi av Gus Van Sant. Filmen är en thriller och svart komedi, som bygger på en roman av Joyce Maynard. Romanen i sin tur är inspirerad av ett verkligt fall.

Filmen är delvis inspelad som en låtsasdokumentär där huvudpersonen och de andra pratar rakt in i kameran. Filmen hade premiär i USA den 6 oktober 1995 och svensk premiär 12 januari 1996. Nicole Kidman vann flera priser för sin insats, bland annat Golden Globe 1996.

Handling 
Suzanne (Nicole Kidman) gifter sig med Larry (Matt Dillon), son till en maffiaboss, för pengarnas skull. Hon är besatt av att bli TV-stjärna. Men när Larry börjar tjata om att hon ska vara hemma mer och att de ska skaffa barn ser hon honom som en belastning.

Rollista i urval 
 Nicole Kidman - Suzanne Stone Maretto
 Matt Dillon - Larry Maretto
 Joaquin Phoenix - Jimmy Emmett
 Allison Folland - Lydia Mertz
 Casey Affleck - Russell Hines
 Illeana Douglas - Janice Maretto, Larrys syster
 Dan Hedaya - Joe Maretto, maffiaboss, Larrys far
 Maria Tucci - Angela Maretto, Larrys mor
 Wayne Knight - Ed Grant
 Kurtwood Smith - Earl Stone

Externa länkar 

 

Filmer 1995
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Filmer i regi av Gus Van Sant
Filmmusik av Danny Elfman
Psykopati på film
Brittiska kriminaldramafilmer
Amerikanska kriminaldramafilmer
Amerikanska kriminalkomedier
Brittiska kriminalkomedier
Hortativ

Hortativ, kommer av latinets hortativus och betyder uppmanande.. I latinsk grammatik används begreppet hortativ konjunktiv om en konjunktiv som har en uppmanande funktion. Svenska verbformer som "sjungom", som betyder "låt oss sjunga", har ibland kallats för hortativ, men det ligger närmare till hands att kalla dem för imperativ.

Referenser

Modus
Lovisa Skoglund

Lovisa Skoglund är en svensk före detta triathlet som var aktiv mellan åren 1986 och 1993. Hon tävlade för Skövde Triathlonklubb under sin aktiva karriär, och vann SM på medeldistans 1991 och 1992 samt genomförde 1993 en Ironman (3800 m simning, 180 km cykel, 42 km löpning) på tiden 11.22 i Roth, Tyskland.

Externa länkar
Skövde Triathlonklubb

Svenska triathleter
Kvinnor
Födelseår saknas
Levande personer
Esperance Shire

Esperance Shire är en kommun i regionen Goldfields-Esperance i Western Australia. Kommunen har en yta på 42 547 km², och en folkmängd på 13 477 enligt 2011 års folkräkning. Huvudort är Esperance.

Referenser 

Kommuner i Western Australia
Clallam County

Clallam County är ett administrativt område i delstaten Washington, USA. År 2010 hade countyt  71 404 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Port Angeles.

Del av Olympic nationalpark ligger i countyt.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau så har countyt en total area på 6 915 km². 4 504 km² av den arean är land och 2 411 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Jefferson County, Washington - syd, öst
 countyt gränsar mot Kanada i norr och nordöst

Källor 

 
Stater och territorier bildade 1854
Kitsap County

Kitsap County är ett administrativt område i delstaten Washington, USA, med 251 133 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Port Orchard.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau så har countyt en total area på 1 466 km². 1 026 km² av den arean är land och 440 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Island County, Washington - nordöst
 Snohomish County, Washington - öst
 King County, Washington - öst/sydöst
 Pierce County, Washington - syd/sydöst
 Mason County, Washington - sydväst
 Jefferson County, Washington - nordväst

Källor 

 
Stater och territorier bildade 1857
Lunner kyrka

Lunner kyrka ligger på Hadeland i Norge. Kyrkan är placerad på en höjdrygg högt över dalen i öster. En uråldrig, kulturminnesskyddad landsväg går fram uppe på höjden och denna sammanbinder Hadelands medeltida stenkyrkor Lunner, Granavollen och Tingelstad.

Lunners kyrkas äldsta delar kan föras tillbaka till 1100-talet. Den första stenkyrkan utgjordes av ett högt långhus och ett mindre kor i öster. I väster fanns tidigare ett runt stentorn i direkt anslutning till kyrkobyggnaden. Befolkningsökningen under senare delen av 1700-talet gjorde att den medeltida kyrkan behövde utökas. 1787 revs tornet och på dess plats påbyggdes den gamla kyrkan med en träbyggnad. Det gamla koret försvann också medan det gamla långhuset fick en ny användning som kor. 

Det som gör Lunner kyrka till en i dag historiskt sevärd plats är de nio stenskulpturer som finns inmurade i de äldsta murarna. Här finns änglarna, kämpande lejon, en kentaur som spänner sin båge och olika manshuvuden. För att sitta i en vanlig norsk sockenkyrka är dessa stenskulpturer mycket ovanliga. Eventuellt kan dessa skulpturer komma från den äldsta Mariakyrkan på Granavollen vilken revs i slutet av 1100-talet.

Kyrkobyggnader i Oppland fylke
Lunners kommun
Hadeland Folkemuseum

Hadeland Folkemuseum är ett museum i Oppland fylke i Norge. Det ligger på höjdryggen strax nordväst om Gran samhälle i Grans kommun och direkt invid den medeltida stenkyrkan Tingelstad och den gamla medeltidsvägen genom Hadeland. Museet är ett friluftsmuseum med huvudvikt lagd på Hadelands kulturhistoria. Centrum i museet utgörs av Halvdanshaugen, en gravhög där enligt sägnen hjärtat till kung Halvdan Svarte är begravt i slutet av 800-talet. Invid högen står en kopia av den nästan tre meter höga Dynnastenen, en av Norges vackraste run- och bildstenar. Runorna berättar att Gunnvor lät bygga en bro som minne efter dottern Astrid, vilken var den driftigaste kvinnan på Hadeland.

Idén att skapa ett bygdemuseum lades fram på ett sommarmöte i Dokka 1911. Läraren O. Strand från Brandbu höll då ett föredrag om friluftsmuseer i Norge och menade att man även skulle ha ett sådant för Hadeland med omgivande bygder. Ett år senare utsågs en nämnd för museifrågans drivande. Skolestyrer Olaus Islandsmoen blev ordförande och kom att verka som museets driftige man fram till 1949. 1913 skapades Hadeland museumslag med uppgift att driva ett bygdemuseum för Hadeland. Ägaren till marken runt den gamla gravhögen Halvdanshaugen Ole Thingelstad skänkte egendomen till det nya museet. Gravhögen var den gamla samlingsplatsen för bygden och blev nu också en naturlig museal mötesplats. Genom att flytta gamla byggnader till museet (många från 1700-talet), genom mängder av insamlade bygdeföremål och genom folkliga aktiviteter blev museet en omistlig del av Hadelands gamla kulturbygd. Tjugo år efter starten hade 14 gamla byggnader räddats undan rivningar. I slutet av 1980-talet tillfogades en större museibyggnad till anläggningen.

Externa länkar 
 

Friluftsmuseer i Norge
Lokalhistoriska museer i Norge
Grans kommun
Länsrätten i Gotlands län

Länsrätten i Gotlands län var en svensk länsrätt, vars domkrets omfattade Gotlands län, inrättad 1979 och avskaffad 2010 då länsrätten ersattes av den nya Förvaltningsrätten i Stockholm. Kansliort var Visby. Länsrätten i Gotlands län låg under Kammarrätten i Stockholm.

Domkrets 
Länsrätten i Gotlands läns domkrets bestod av Gotlands län som geografiskt motsvarar Gotlands kommun. Beslut av kommunala myndigheter i denna kommun överklagades därför som regel till Länsrätten i Gotlands län. Mål om offentlighet och sekretess överklagades dock direkt till Kammarrätten i Stockholm.

Från den 15 februari 2010 tillhör domkretsen Förvaltningsrätten i Stockholm.

Centrala statliga myndigheter vars beslut överklagades till Länsrätten i Gotlands län 
Inga stora, statliga myndigheter hade sitt säte i Gotlands län.

Lagmän
1985–2010 Peter Freudenthal

Se även 
 Förvaltningsdomstol
 Länsrätt
 Kammarrätt
 Regeringsrätten

Referenser 

Gotlands län, Länsrätten i
Gotlands län
Organisationer bildade 1979
Organisationer upplösta 2010
Anasarka

Anasarka betyder en extrem, generaliserad svullnad av kroppen. Ett medicinskt tillstånd som karakteriseras av utbredda ödem i huden beroende på utträde av vätska från blodkärl till kroppens extracellulära områden.

Det är även namnet på en medicinsk thriller av läkaren Marcel Aponno.

Ödem
Länsrätten i Hallands län

Länsrätten i Hallands län var en av Sveriges länsrätter. Dess domkrets omfattade Hallands län. Kansliort var Halmstad. Länsrätten i Hallands län låg under Kammarrätten i Göteborg. Från den 15 februari 2010 kom domkretsen att tillhöra den nya Förvaltningsrätten i Göteborg.

Domkrets
Eftersom Länsrättens i Hallands län domkrets bestod av Hallands län, omfattade den Falkenbergs, Halmstads, Hylte, Kungsbacka, Laholms och Varbergs kommuner. Beslut av kommunala myndigheter i dessa kommuner överklagades därför som regel till Länsrätten i Hallands län. Mål om offentlighet och sekretess överklagades dock direkt till Kammarrätten i Göteborg.

Centrala statliga myndigheter vars beslut överklagades till Länsrätten i Hallands län
Det finns inga stora, statliga myndigheter med säte i Hallands län.

Se även
 Förvaltningsdomstol
 Länsrätt
 Kammarrätt
 Regeringsrätten

Källor

Hallands län, Länsrätten i
Hallands län
Organisationer bildade 1979
Organisationer upplösta 2010