kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lydynastin

Lydynastin (Vietnamesiska: Nhà Lý) var en vietnamesisk dynasti, ibland kallad senare Lydynastin for att skilja den från en period under det kinesiska styret, som varade mellan 1009 och 1225. Lý Thái Tổ hade uppfostrats i ett tempel och hade jobbat sig upp inom den kungliga administrationen. Efter att den siste kungen av Tidigare Ledynastin dött utropade han sig till kung. Lý Thái Tổ ändrade landets namn till Đại Việt och flyttade huvudstaden till dagens Hanoi, då kallat Thăng Long.

Historia

När Lý Thái Tổ dog gjorde hans yngre sönder ett försök att förhindra att äldste sonen blev kung. Han var dock på sin vakt och hans soldater övermannade sönerna och soldaterna lojala mot dem. Den nya kungen kom att få namnet Lý Thái Tông och tronstriderna vid hans tillträde kom att vara de sista under dynastins existens.

Medan de tidigare dynastierna var kortlivade kom Lydynastin att sträcka sig över mer än två århundraden och innebar stabilitet och en möjlighet att expandera riket. De första framgångsrika fälttågen genomförde Lý Thái Tông, först i framgångsrika krig mot minoritetsfolken i norr som inte ville underordna sig vietnamesisk centralisering, senare mot Champa som slutade med att Champas huvudstad plundrades. Hans efterträdare Ly Thanh Tong fortsatte striderna mot Champa och erövrade det som idag är provinserna Quảng Bình och Quảng Trị, vilket i Vietnam benämns som början på marschen mot söder. Hans efterträdare Lý Nhân Tông blev utsatt för ett invasionsförsök av Songdynastin. Vietnameserna valde att förekomma kineserna och invaderade södra Kina. Man drog sig sedan tillbaka till Vietnam och mötte kineserna i ett slag utanför Thang Long där kineserna besegrades. Efter att man hade undanröjt hoten från grannländer blev den senare delen av dynastin stabilare.

De tidiga kungarna av Lydynastin understödde buddhismen genom att bygga pagoder, genomföra pilgrimsresor och befria buddhistmunkar från skatt och militärtjänst. Även bland vanligt folk kom buddhismen uppblandad med lokala traditioner att få ett ökat inflytande. När de första kullarna av studenter examineras från det nyinrättade litteraturens tempel kom inflytandet från konfucianism att öka.

Flera kungar följde som tillträdde som barn vilket ledde till att kungen fick symbolisk makt medan militärer och ämbetsmän styrde. Den siste Ly-kungen blev utsatt för ett uppror av militären och sökte skydd hon Tranklanen. Lydynastin slutar med att en företagsam tjänsteman vid namn Trần Thủ Độ från Tranklanen får den dåvarande kejsaren (som hade blivit galen) av bli buddhistmunk och abdikera och som gifter sin brorson Trần Cảnh med den förre kungens dotter. Därmed börjar Trandynastin.

Referenser

Vietnams kungligheter
Suntak

Suntak är kyrkbyn i Suntaks socken i Tidaholms kommun i Västergötland. Här ligger Suntaks kyrka och Suntaks gamla kyrka.

Namnet skrevs 1225 Suntagi. Förleden kan innehålla mansnamnet Sunte, alternativt sund, 'smal sankmark'. Efterleden innehåller teg.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Tidaholms kommun
Rörbockar

Rörbockar (Redunca) är ett släkte i underfamiljen Reduncinae som tillhör familjen slidhornsdjur. I släktet finns tre arter.

Kännetecken 

Rörbockar når en kroppslängd mellan 1,1 och 1,6 meter, en mankhöjd mellan 60 och 105 centimeter och en vikt mellan 20 och 95 kilogram. Svansens längd är 15 till 44,5 centimeter. Pälsens färg varierar mellan ljusbrun, ljus rödbrun och grå. Djurets undersida är liksom undersidan av den korta och yviga svansen vitaktig. Bara hanar har horn, som är 20 till 40 centimeter långa och böjda. Spetsen är tydligare framåtböjd än andra delar av hornen.

En naken fläck med en körtel ligger framför öronen. Antalet spenar hos honor är fyra.

Utbredning 

Arterna av släktet lever i Afrika söder om Sahara. Deras utbredningsområde sträcker sig från Senegal och Etiopien till Sydafrika. Habitatet utgörs av savann och glesa skogar.

Levnadssätt 

Rörbockar vistas vanligen i närheten av ett vattendrag. Ofta iakttas de bland flodernas vass. Å andra sidan har de mindre bra förmåga att simma. Dessa djur är huvudsakligen aktiva under gryningen eller natten. Under den torra perioden kan de vara dagaktiva. De livnär sig främst av gräs.

Rörande djurens sociala beteende finns olika uppgifter. Hanar lever ofta ensamma. Deras territorium överlappar med territoriet för en till fem honor. Ibland lever rörbockar i mindre flockar eller i par. Under torra årstider uppstår ibland större grupper av cirka 20 individer. Reviret som en hane försvarar är hos bohorrörbock 15 till 45 hektar stort. Hanar av stor rörbock har revir som är 35 till 60 hektar stort. Ibland förekommer strider som inte orsakar allvarliga sår.

Fortplantning 

Parningen är vanligtvis inte bunden till någon årstid. Bara hos individer som lever i utbredningsområdets sydliga delar (till exempel i Kruger nationalpark) sker parningen oftast mellan december och maj. Efter dräktigheten som varar cirka åtta månader föder honan vanligtvis en unge. Kort före födelsen skiljer sig honan från en eventuell grupp och uppfostrar ungdjuret ensam. Ungen lämnas för cirka två månader i ett gömställe och besöks med jämna mellanrum av modern. Sedan lever ungen tillsammans med modern tills nästa syskon föds. Ungen är könsmogen efter nio till 24 månader. Exemplar i fångenskap levde 18 år.

Hot 

Jakt utgör den största faran för rörbockar. Trots att de har blivit sällsynta i vissa områden är beståndet av bohorrörbock och stor rörbock inte hotat. Båda arter listas av IUCN som livskraftig (LC). För bergsrörbock är hoten allvarligare än det tidigare antogs. Det gäller främst den sydliga populationen i östra Sydafrika. Arten listas som starkt hotad (EN).

Systematik 

Rörbockar bildar tillsammans med släktet vattenbockar (Kobus) underfamiljen Reduncinae. Bägge släktena är bundna till ett liv vid vattnet. Släktet rörbockar består av tre arter.

 bohorrörbock (Redunca redunca)
 stor rörbock (Redunca arundinum)
 bergsrörbock (Redunca fulvorufula)

Källor

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 1999,

Noter 

Slidhornsdjur
Vatten- och rörbockar

Vatten- och rörbockar (Reduncinae) är en underfamilj i familjen slidhornsdjur som består av tre släkten. Alla arter lever i Afrika. Det är omstritt om råbocksantilopen ska räknas till underfamiljen.

Beskrivning 

Dessa djur är mellanstora till stora antiloper som främst livnär sig av gräs. Alla arter kännetecknas av en jämförelsevis lång päls. Med undantag för kob saknar alla arter de körtlar som ligger framför ögonen och som egentligen är kännetecknande för slidhornsdjur. Det är bara hannar som bär horn. Hos vatten- och rörbockar är hornen böjda framåt och hos råbocksantilopen är hornen raka.

Vatten- och rörbockar är stark bundna till vattenansamlingar. De förekommer i hela Afrika söder om Sahara. Råbocksantilopen är däremot anpassad till klippiga bergsområden och lever bara vid kontinentens sydspets.

Systematik 

Underfamiljen består av tre släkten med sammanlagt nio arter:

 Vattenbockar (Kobus), 5 till 6 arter
 Rörbockar (Redunca), 3 arter
 Råbocksantiloper (Pelea), 1 art

Vatten- och rörbockar har liknande morfologiska egenskaper och listas därför i släktgruppen Reduncini. Råbocksantilopen listades tidigare i en underfamilj som idag är upplöst (Neotraginae) eller till gruppen gasellantiloper. Några forskare hävdar att arten utgör en egen underfamilj, Peleinae, som tidigt skilde sig från de andra slidhornsdjuren. Molekylärgenetiska undersökningar tyder på att inordningen i Reduncinae bäst beskriver situationen. Dessa undersökningar är ännu inte godkända av alla zoologer.

Referenser 

 Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder (utgivare): Mammal Species of the World. 3. Ausgabe. The Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005, .

Externa länkar 
 Reduncinae på Ungulates of the World (engelska)

Slidhornsdjur
Anders Wengrud

Anders Lorentz Wengrud, med smeknamnet "Svängen", född 24 juni 1944, är en svensk före detta fotbollsspelare på som bäst allsvensk nivå, och senare fotbollstränare också det som bäst på allsvensk nivå.

1976 var både hans sista säsong som spelare och första säsong som tränare då han verkade som spelande tränare i Bodens BK i division 3 Norra Norrland. Tränare i Luleå FF i division 3 Norra Norrland 1984 och i division 2 (dåvarande näst högsta serien) 1985. Och sen det sammanslagna Luleå FF/IFK Luleå även det i näst högsta serien 1986-1988. Mellan 1990 och 1991 tränade han Västerås SK.

Födda 1944
Levande personer
Svenska fotbollsspelare
Svenska fotbollstränare
Fotbollsspelare i Bodens BK
Fotbollstränare i Bodens BK
Tränare i Västerås SK Fotboll
Män
Tränare i Enköpings SK Fotboll
Gotlands kollektivtrafik

Gotlands kollektivtrafik är den kollektivtrafikverksamhet som bedrivs av tekniska förvaltningen i Region Gotland. Den kommunala kollektivtrafikavdelningen utgör även regional kollektivtrafikmyndighet för Gotlands län. Trafiken bedrevs tidigare under beteckningen Kollektivtrafiken, men sedan juni 2020 är det Gotlands kollektivtrafik som är den officiella benämningen.

Landsbygdstrafiken Gotland

Plustrafik 
Plustrafiken är öppen för alla och körs två dagar i veckan med buss eller taxi till de närmaste tätorterna Hemse, Klintehamn, Roma, Slite, Fårösund eller Visby.

Resor med Plustrafiken skall beställas senast dagen innan planerad resa.

Stadstrafiken Visby

Servicelinjer 
Tidigare fanns tre servicelinjer i Visby. Dessa är dock indragna nu.

Trafik 
All trafik bedrivs av entreprenad av Bergkvarabuss AB sedan den 14 juni 2020. Innan dess kördes trafiken av GotlandsBuss AB som bestod av 13 mindre bussbolag på Gotland. Fram till och med den 12 juni 2009 var Swebus den största entreprenören på ön.

Trafik i Innerstaden 
Innerstaden saknar kollektivtrafik eftersom gatunätet till stor del utgörs av gågator, gränder och liknande. Det finns dock flera hållplatser precis utanför muren, såsom Strandgärdet, Östercentrum, Busstationen, Atterdags och Almedalen

Källhänvisningar

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kollektivtrafik i Sverige
Trafikhuvudmän
Transport i Gotlands kommun
Gunnar Erik Ström

Gunnar Erik Henrik Ström, född 15 oktober 1892 i Landskrona, död 10 februari 1982 i Vetlanda, var en svensk målare, tecknare, grafiker och skulptör.

Han var son till civilingenjören Axel Ström och Augusta Ferner och från 1920 gift med Jane Ingrid Clara Seth. Ström studerade konst för Olle Hjortsberg vid Kungliga konsthögskolan 1912–1917 där han tilldelades den kungliga medaljen 1917. Han deltog även i Axel Tallbergs etsningskurs där han utförde en rad linjeetsningar som uppmärksammades. Frånsett sina studieresor till bland annat Italien, Spanien, England och Frankrike var han bosatt och verksam i Göteborg med i huvudsak dekorativa uppgifter. Han var medhjälpare till Hjortsberg vid dekoreringen av Engelbrektskyrkan i Stockholm 1916 och han dekoreringsmålade Frimurarlogen i Göteborg 1917. Separat ställde han ut på Medins bokandel i Stockholm 1919 och han medverkade i några samlingsutställningar på Konstakademien. För Annedalskyrkan i Göteborg målade han en altartavla 1939 och han utförde ett målat korfönster till Skövde kyrka 1927 samt en fondmålning för Lidköpings församlingshem. Bland hans profana arbeten märks utsmyckningen av huvudrestaurangen vid Göteborgsutställningen 1923, takmålningarna i Hotel Place i Göteborg och spegelmålningarna på Svenska Amerikalinjens M/S Kungsholm och M/S Stockholm samt utsmyckningen av en rad biograflokaler i Göteborg bland annat Biografen "Palladium" och dekorationerna på den nu nedlagda biografen "Cosmoramas" balkonger. Ström är representerad vid Göteborgs historiska museum.

Referenser

Källor
Draken - Architecture and history
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 292-293, Allhems Förlag, Malmö.

Noter 

Konstnärer från Landskrona
Födda 1892
Avlidna 1982
Svenska skulptörer under 1900-talet
Män
Svenska målare under 1900-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Carl Albert Anderson

Carl Albert Anderson (i riksdagen kallad Anderson i Bromma senare Anderson i Stockholm), född 19 juli 1899 i Filipstad, död 20 juli 1968 i Stockholm, direktör och socialdemokratisk politiker.

Anderson var ordförande i Stockholms Konsumentförening 1942–64 och i Kooperativa Förbundet 1957–64. Han var från 1938 ledamot av Stockholms stadsfullmäktige och var 1942–68 dess ordförande. Från 1954 tillhörde han riksdagens första kammare. I riksdagen skrev han 43 egna motioner, bland annat om undervisning och forskning, kulturstöd och rättsliga problem, t ex inrättande av en rättsnämnd för resningsfrågor. Han gjorde en interpellation om handläggningen av resningsärenden.

Han var ordförande i Svenska Gymnastikförbundet och Svenska Korporationsidrottsförbundet, ledamot av styrelsen för Stockholms högskola 1947–60 och ordförande i styrelsen för Stockholms stadion från 1957. Ledamot av 1944 års kommitté för kommunal samverkan.

På Södra stationsområdet finns en gata uppkallad efter honom, Carl Alberts gränd. Carl Albert Anderson är begravd i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Källor

Noter

Ordförande för Stockholms stadsfullmäktige
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Födda 1899
Avlidna 1968
Män
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Personer från Filipstad
Agustín de Iturbide

Agustín Cosme Damián de Iturbide y Arámburu, född 27 september 1783 i Morelia, Michoacán, död 19 juli 1824 i Padilla, Tamaulipas, var en mexikansk politiker och militär. 

Iturbide var son till en i Mexiko inflyttad spansk aristokrat, ingick vid femton års ålder i armén men hade trots kunskaper och duglighet endast blivit befordrad till subalternofficer. När samma år upproret mot Spanien började, stred Iturbide tappert på den kungatrogna sidan, blev general och 1814 befälhavare över norra armén. Iturbide blev 1816 avsatt på grund av maktmissbruk men återfick befälet 1820, Iturbide slöt sig nu till upproret på grundval av det konstitutionellt-monarkistiska Iguala-programmet. Hans trupper besatte 1821 huvudstaden och Iturbide utsågs till provisorisk regeringschef. Den 21 juli 1822 lät han utropa sig till kejsare med namnet Agustín I. 

Då oppositionen inte ville tystna, lät Iturbide upphäva kongressen. Den republikanska stämningen i landet var dock stark. När Iturbides egna befälhavare – bland annat Antonio López de Santa Anna – revolterade, blev hans ställning ohållbar. År 1823 nedlade han regeringen mot löfte om årlig pension och avreste till Europa. Då han 1824 återvände för att återta makten, tillfångatogs han och arkebuserades.

Källor 
 

Mexikos presidenter
Personer i Mexiko under 1800-talet
Mexikanska militärer
Födda 1783
Avlidna 1824
Män
Kejsare
Personer från Michoacán
Kongsberg Penguin

Penguin är en sjömålsrobot som utvecklats av den norska firman Kongsberg Defence & Aerospace. I Sverige användes robotarna på patrullbåtarna av Hugin-klass samt Kaparen-klass under namnet Robotsystem 12.

Svensk militär utrustning
Sjömålsrobotar
Olli Wisdom

Olli Wisdom, eg. Oliver John Wisdom, född 8 mars 1958 i London, död 23 augusti 2021 i London, var en brittisk musiker känd dels från gothrockgruppen Specimen, dels som soloartist inom elektronisk dansmusik under pseudonymen Space Tribe.

Under 1980-talet var Olli Wisdom sångare i The Specimen. Efter att bandet splittrades 1986 reste Wisdom till Asien och fick inspiration att börja skriva psykedelisk trance. Han har även spelat i The Unwanted och Metroz.

Källor

Brittiska musiker under 1900-talet
Män
Födda 1958
Avlidna 2021
Musiker från London
Söderström

Söderström är ett vattendrag i centrala Stockholm. Söderut avgränsas Söderström av Södermalm, norrut av Gamla stan, västerut av Riddarfjärden och österut av vattenvägarna i området Slussen som leder vattnet till Saltsjön.

Historik

Under medeltiden gick sjöfarten genom Söderström mellan Stadsholmen (Gamla Stan) och Åsön (Södermalm) och det strömmande vattnet drev kvarnar och slipverk. Efter att Norrström hade spärrats med pålverk och broar var Söderström den enda segelbara leden mellan Mälaren och Saltsjön. Med landhöjningen och en allt större skillnad mellan Mälarens och Saltsjöns vattennivå blev det svårare att passera Söderström, speciellt i samband med vårfloden. Man grävde två rännor genom landtungan mellan Stadsholmen och Åsön. Den norra kallades Kvarnström och den södra hette Lilleström. Genom Lilleström passerade båtarna och mot en avgift halades de uppför strömmen (se Slussens historia). Över Lilleström byggdes även en vindbrygga.

För att förbättra farleden byggdes en sluss. Den första slussen på denna plats hette Drottning Kristinas sluss och konstruerades av holländare 1637 till 1642. Den var 6 meter bred och 1,5 meter djup. Den senaste är nuvarande slussen, kallad Karl Johanslussen, som byggdes på 1930-talet och invigdes 1936.

Trafik
Idag passerar Centralbron och Söderströmsbron över Söderström medan Söderströmstunneln sträcker sig under Söderström. Tillsammans med Norrström mellan Gamla Stan och Norrmalm bildar Söderström det naturliga utloppet från Mälaren till Östersjön. Det är genom Söderström och den kommande Victorislussen som mindre båtar kan trafikera mellan Saltsjön och Mälaren. Större fartyg får välja Hammarbyleden.

Bilder

Se även 
 Norrström
 Stockholms ström
 Söderströmsbron (för tunnelbanan)
 Söderströmstunneln (för pendeltåget)

Källor

Externa länkar

Vattendrag i Södermanland
Vattendrag i Uppland
Vattendrag i Stockholms kommun
Stockholms geografi
Slussen
Kulturåret 1793



Händelser
1 november – Carl Magnus Envallsson pjäs Svartsjuke Neapolitanaren har urpremiär på Arsenalen i Stockholm .

okänt datum – Dramaten flyttar från Stora Bollhuset till Makalös palats. Dramatens elevskola organiseras av Anne Marie Milan Desguillons och hennes man.
okänt datum – Charlotte Elisabet Arfwedson väljs in som ledamot av Konstakademien

Nya verk
Filosofin i sängkammaren av markis de Sade.
Menniskans anlete av Frans Mikael Franzén.
Äktenskapet mellan himmel och helvete av William Blake, ett av hans mest kända verk

Födda
 27 februari – Elisabet Frösslind (död 1861), svensk operasångare
 13 april – Rinaldo Rinaldi (död 1873), italiensk skulptör. 
 14 oktober – Erik Johan Stagnelius (död 1823), svensk författare
 28 november – Carl Jonas Love Almqvist (död 1866), svensk författare och tonsättare.
 2 september – Caroline Ridderstolpe (död 1878), svensk tonsättare.

Avlidna
 4 januari – Bengt Lidner (född 1757), svensk skald.
 6 februari – Carlo Goldoni (född 1707), venetiansk pjäsförfattare.
17 mars – Leopold Hofmann (född 1738), österrikisk tonsättare.
3 maj – Martin Gerbert (född 1720), tysk musiksskriftställare.
7 maj – Pietro Nardini (född 1722), italiensk violinist och tonsättare.
 15 maj – Peter Adolf Hall (född 1739), svensk-fransk miniatyrmålare.
10 september – Marc-Antoine-Madeleine Désaugiers (född 1742), fransk vis- och teaterförfattare.
21 oktober – Johann Hartmann (född 1726), tysk-dansk musiker och tonsättare.
 3 november – Olympe de Gouges (född 1746), fransk författare.

Källor
Simskolorna, Göteborg

Simskolorna var en sim- och badanläggning vid Göta älv i Göteborg, åren 1835-1850. Den var belägen strax väster om S:t Eriks hörn tidigare bastionen, och uppfördes år 1835 av löjtnanterna Ruth och Koch samt en herr Bahrman.

Anläggningen hade både dam- och herravdelningar samt restaurang (för herrarna). Damavdelningen väckte ett visst uppseende "då kvinnorna aldrig förut hos oss haft något offentligt badhus" och då det "ej heller nu behövdes ett sådant eller en sådan anläggning passade sig". 

Föreningen Göteborgs Simskola inrättades år 1833. Den 16 augusti 1842 genomförde man den första magisterpromotionen i "simkonst" och diplom utdelades.

Redan 1628 erbjöds möjligheten att bada "under tak" i Göteborg, och 1630 inrättades ett Stadzbadeeembete där Wolter Abrichtsson blev den förste utövaren.

En annons i Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning den 6 juni 1832 lämnar vissa tvivel om tidpunkten för skolans grundande: Simm-skolan vid St Erics hörn blifver färdig till begagnande Fredagen den 8 Juni. Undervisning uti Simning lemnas i likhet med förledit år: för nybegynnare middagen från kl. 12 till 1 och för mera försigkomne från kl. 1 till 2 e. m. Afgiften är 5 R:dr B:co person. De som önska begagna denna inrättning behagade anmäla sig på stället eller hos någon af underteknade. Alex. Ruth. G F. Koch. J. C. Bahrman J:r.

Se även
Löfströmska kallbadhuset
Badhuset vid Skeppsbron 
Lindgrenska varmbadhuset

Källor
Göteborg under 300 år, Carl Lagerberg & Otto Thulin, Medéns Bokhandels AB, Wald. Zachrissons Boktryckeri, Göteborg 1923 s.101
Göteborg - en översikt vid 300-årsjubileet 1923 - Göteborgs Jubileumspublikationer XX, red. Nils Wimarson, utgiven av Stadsfullmäktiges Jubileumsberedning 1923 s.939
Antologia Gothoburgensis - Göteborg genom tiderna, Folke Persson & Agne Rundqvist, Rundqvists Boktryckeri Göteborg 1953 s.462-463
Noter

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Göteborg under 1800-talet
Ej längre existerande byggnader i Sverige
Ej längre existerande byggnader i Göteborg
Ryssländare

Ryssländare  är en benämning för alla invånare i Ryssland eller Ryska federationen oavsett deras etniska tillhörighet. Svenska språknämnden föreslog 1994 denna användning av ordet. Ordet ryssländare används dock inte särskilt flitigt i svenskt språkbruk.

Ord för samma begrepp på andra språk 
På ryska användas substantivet Rossijanin (singular), Rossijanje (plural).

Det ryska ordet är mycket svåröversatt till de flesta andra språk, till skillnad från orden rysk och ryssar. Jämför dock den tyska formen russländisch som har bildats från ordet Russland, när på samma gång ordet rysk skrivs som russisch. De svenska motsvarigheterna är följaktligen ryssländsk, Ryssland och rysk.

Ordet användes redan på 1700-talet i mycket högtidlig stil av Feofan Prokopovitj, Michail Lomonosov (vanligtvis i författarens språk i "Ryska rikets historia") och Nikolaj Michajlovitj Karamzin och ställdes till en början inte emot begreppet "det ryska folket". Ordet började användas igen 1990 som en egen term som är bredare i sin betydelse än begreppet ryssar, men smalare som begrepp än "sovjetiska människor" eller det ""sovjetiska folket"". Det användes då under den ryska valkampanjen av det politiska blocket "Demokratiska Ryssland", som framträdde med slagord om Rysslands suveränitet, men som inte var för den ryska nationalismen.

Under 1990-talet användes termen regelbundet av Rysslands president Boris Jeltsin i hans TV-tal till folket vilka han ofta inledde med orden "Dorogije rossijanje!" (d.v.s. "Kära ryssländare!"). Vladimir Putin föredrar att använda tilltalet "Dorogije sootetjestvenniki!" (d.v.s. "Kära landsmän!").

Referenser

Externa länkar
Парадоксы идентичности (PDF-fil) ("Identitetens paradoxer" av N.A. Romanovitj, rysk text)
Martha Minow

Martha Minow, född 6 december 1954 i Highland Park, Illinois, är en amerikansk professor i juridik vid Harvard Universitys juridiska fakultet. Hennes intresseområden för forskning inkluderar ojämlikhet, mänskliga rättigheter, övergångssamhällen, förhållandet mellan lagen och social förändring samt förhållandet mellan religion och pluralism. Hon har tagit examina vid University of Michigan 1975, med historia som huvudämne; Harvard Graduate School of Education 1976; och Yale Universitys juridiska fakultet 1979. Innan hon började arbeta vid Harvards juridiska fakultet, arbetade hon som assistent åt domaren Thurgood Marshall, vid USA:s högsta domstol.

Bibliografi i urval

Partners, Not Rivals: Privatization and the Public Good (2002)
Engaging Cultural Differences (ed. with Richard Shweder and Hazel Markus, 2002)
Between Vengeance and Forgiveness: Facing History After Genocide and Mass Violence (1998)
Not Only For Myself: Identity, Politics, and Law (1997)
Making All the Difference: Inclusion, Exclusion, and American Law (1990)

Externa länkar

Martha Minow på "Harvard Law School"s fakultetssida

Amerikanska jurister
Amerikanska professorer
Kvinnor
Födda 1954 
Alumner från University of Michigan
Alumner från Yale Law School