kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lansettfiskar

Lansettfiskarna (Cephalochordata) är en understam till ryggsträngsdjuren. Jämfört med andra ryggsträngsdjur, till exempel ryggradsdjur, har de en mycket okomplicerad uppbyggnad. De har till exempel ingen egentlig ryggrad, men en mycket enklare ryggsträng som motsvarighet. Lansettfiskar består av två familjer, Asymmetronidae samt Branchiostomidae, med totalt cirka 20 stycken arter. 

Lansettfiskarna anses kunna ge ledtrådar om hur ryggradsdjuren utvecklades.

Anatomi 
På grund av sitt speciella utseende tolkades lansettfiskar vid djurgruppens upptäckt inte som ryggsträngsdjur utan som blötdjur. I kroppsformen liknar de, som namnet antyder, en lansett. Den största arten, Branchiostoma lanceolatum, uppnår en storlek av 5 till 7 centimeter. De saknar huvud, käkar, pariga lemmar och hjärta. Hjärnan är endast antydd, och av de högre sinnesorganen finns bara en "luktgrop" samt synorgan av enklaste slag.

För tolkningen av lansettfiskarnas fylogenetiska ställning relativt de högre djuren är det av betydelse, att de nämnda egenskaperna hos de förra uppträder i en utbildning, som närmast överensstämmer med förhållandena hos de högre ryggradsdjurens foster.

Mellan det centrala nervsystemet och tarmkanalen ligger en cylindrisk, fram- och baktill tillspetsad sträng, bestående av en elastisk substans, den så kallade ryggsträngen.

Det centrala nervsystemet hos lansettfiskarna utgörs av ett nästan cylindriskt rör, vars främsta blåsformigt utvidgade ända motsvarar de högre djurens hjärna. Munöppningen är omgiven av tentakler och leder in i en munhåla. På denna följer den av många springor genombrutna gältarmen, som upptar mera än en tredjedel av hela tarmkanalen. Hos larven öppnar sig gälspringorna omedelbart på kroppens yta, hos det fullbildade djuret i en särskild hålighet. Gältarmen fortsattes i ett fullkomligt rakt tarmrör med osymmetriskt belägen analöppning. Tarmrörets främre del är försedd med en oparig, framåtriktad blindsäck, som anses motsvara de högre ryggradsdjurens lever.

Utbredning 
De är utspridda över hela världen, längs tempererade och tropiska kuster där de befinner sig i det grunda vattnet, vanligtvis nedbäddade i sandbottnen. 

Vid Skandinaviens västkust anträffas Branchiostoma lanceolatum. Födan utgörs av små organismer som tas upp genom filtrering av vattnet.

Källor

Noter 

Lansettfiskar
Bill Joy

Bill Joy, född 8 november 1954, är en amerikansk programmerare och en av grundarna till Sun Microsystems.
Han skrev stora delar av Unix-implementationen BSD, däribland TCP/IP-stacken, vi och csh.
Joy är en av upphovsmännen till programmeringsspråket Java.

Joy är även känd som teknikpessimist, framför allt genom Wired-artikeln Why the future doesn't need us.
I den går han till angrepp på den optimistiska syn på artificiell intelligens, robotik och nanoteknologi som till exempel Ray Kurzweil och Hans Moravec företräder.

Amerikanska programmerare
BSD
Födda 1954
Män
Levande personer
Lateralt tänkande

Lateralt tänkande  är en kreativ problemlösningsmetod som innebär att man angriper problem från nya och ovanliga perspektiv. Att så att säga tänka på tvärs, istället för rakt fram. Begreppet myntades av Edward de Bono i hans bok The Use of Lateral Thinking från 1967 och utvecklades vidare i Lateral Thinking från 1970. 

Det är en viktig komponent inom kreativitet och innovation, och det kan appliceras inom många områden såsom vetenskap, konst, affärer och vardagliga problem. Ett exempel på lateralt tänkande är brainstorming.

Metod 
Lateralt tänkande handlar mycket om att hitta nya infallsvinklar på ett problem. Det kan inkludera att göra om problemet, ställa annorlunda frågor, använda sig av analogier, och att associera mellan olika idéer och koncept som inte nödvändigtvis verkar ha en direkt koppling till problemet i fråga. Jämfört med traditionell problemlösning läggs därför mer tid på att fundera på olika sätt att betrakta problemet innan man ger sig in i själva arbetet med att hitta lösningar.  

De Bono nämner Salomons dom som ett exempel på lateralt tänkande, där kung Salomo löser en tvist om ett barns föräldraskap genom att först kräva att barnet ska skäras i hälften och sedan tolka de trätandes reaktioner. Edward de Bono kopplar också lateralt tänkande till humor, och hävdar att det innebär en övergång från ett välbekant mönster till ett nytt, oväntat. De överraskande förslagen genererar skratt och ny insikt, som i sin tur underlättar att se nya tankemönster.  

Lateralt tänkande står i motsats till vertikalt tänkande. Poängen med det laterala tänkande är att hitta många lösningar eller synsätt medan det vertikala tänkandets syfte är att finna den bästa lösningen. Förhållandet mellan lateralt och vertikalt tänkande är alltså komplementärt, båda behövs till exempel i en problemlösningsprocess.

Se även 
 Gordiska knuten
 Sex tänkarhattar
 Tvärtom-metoden

Källor 

Termer inom tänkande
Resonerande
Mentala processer
810-talet f.Kr.



Händelser 
817 f.Kr. – Pedubastis I utropar sig till farao av Egypten och grundar därmed den tjugotredje dynastin.
814 f.Kr. – Karthago grundas av drottning Dido i nuvarande Tunisien (traditionellt datum).
811 f.Kr. – Adad-nirari III efterträder sin far Shamshi-Adad V som kung av Assyrien.

Födda 
811 f.Kr. – Adad-nirari III, kung av Assyrien

Avlidna 
811 f.Kr. – Shamshi-Adad V, kung av Assyrien.

Externa länkar
Konsthallen Passagen

Konsthallen Passagen är en konsthall i Linköping, som ställer ut samtidskonst.

Konsthallen öppnade i augusti 1998. Verksamheten drivs av kultur- och fritidsnämnden i Linköpings kommun. Den huvudsakliga inriktningen är satsningar på samtidskonstens olika uttrycksformer med representation ur tre perspektiv: regionalt, nationellt och internationellt. Sju utställningar arrangeras per år. Utöver detta ordnas offentliga samtalskvällar, seminarier och övriga aktiviteter. Passagen ligger centralt vid Stora torget i en före detta saluhall i det så kallade Centralpalatset, en jugendbyggnad i stram stil från 1907.

Externa länkar
Passagens webbplats

Konstmuseer och konsthallar i Sverige
Kommunala konsthallar i Sverige
Kultur i Linköping
Cercanías

Cercanías är spanska och betyder förorter eller ytterområden. Det är även beteckningen för de spanska pendeltågsnäten. Cercanías sköter närtrafiken åt det spanska statliga järnvägsbolaget RENFE på 11 olika pendeltågsnät. Det största näten ligger i Barcelona medan det mest trafikerade ligger i Madrid. Planer finns på att öppna en linje i Zaragoza till Expo 2008.

Lista över pendeltågsnät

Cercanías Asturias
Rodalies Barcelona (Rodalies de Catalunya)
Cercanías Bilbao
Cercanías Cádiz
Cercanías Madrid
Cercanías Málaga
Cercanías Murcia/Alicante
Cercanías Santander
Cercanías San Sebastián
Cercanías Sevilla
Cercanías Valencia

Externa länkar
RENFE Cercanías webbplats

Lokaltåg
Transport i Spanien
Dynix

Dynix är en Unixversion som ursprungligen utvecklades av Sequent.

Sequent köptes upp av IBM, köpet gjorde att IBM kom åt Sequents NUMA-Q och RCU (Read-Copy-Update), teknologier som gör att system med väldigt många processorer kan fungera effektivt. IBM hade under flera år försökt få SMP-system att skala upp mot tusentals processorer, utan att använda NUMA har det visat sig väldigt svårt.

Unix
Non-Uniform Memory Access

NUMA (engelska Non-Uniform Memory Access eller Non-Uniform Memory Architecture) är en datorarkitektur för utformning av minnessystem för multiprocessorsystem, där åtkomsttiden är beroende av minnesenhetens fysiska placering relativt processorerna. 

Den grundläggande principen är att varje processor i systemet har kontinuerlig åtkomst till en specifikt dedikerad del av datorns minne, som inte delas med övriga processorer. Detta skiljer sig från exempelvis ett SMP-system, där processorna istället delar på systemminnet. SMP-tekniken kan leda till viss latens, eftersom en eller flera processorer kan behöva "stå i kö" för att och vänta på att få hämta ny data att behandla. Detta är inte fallet i NUMA-baserade system. På sådana system utnyttjas dock den sammanlagda mängden minne mindre effektivt än under SMP – på grund av att vissa data skrivs flera gånger, till varje processors dedikerade minnesdel – men prestanda kan vara högre eftersom enskilda processorer aldrig behöver vänta på data.

Källor

Externa länkar
 NUMA FAQ

Datorteknik
790-talet f.Kr.



Händelser
797 f.Kr.
Ardysus I blir kung av Lydien.
Då kung Thespieus av Aten dör efter 27 års styre efterträds han av sin son Agamestor.

Födda

Avlidna
798 f.Kr. – Sheshonk III, farao i Egyptens tjugoandra dynasti.
792 f.Kr. – Bar Hadad III, kung av Aram-Damaskus.

Externa länkar
780-talet f.Kr.



Händelser
783 f.Kr. – Shalmaneser IV efterträder sin far Adad-nirari III som kung av Assyrien.
782 f.Kr. – Staden Erebuni (Էրեբունի) grundas på order av kung Argishtis I på den plats där nuvarande Jerevan ligger.
781 f.Kr. – Zhou you wang blir kung av den kinesiska Zhoudynastin.
780 f.Kr.
4 juni – Anteckningar görs i Kina om världens första kända solförmörkelse.

Födda

Avlidna
782 f.Kr. – Zhou xuan wang, kung av den kinesiska Zhoudynastin.

Källor

Externa länkar
Opera (film)

Opera är en italiensk film från 1987.

Handling
En ung kvinna får huvudrollen i operan Macbeth efter att operans diva skadats i en bilolycka. Det visar sig snabbt att hennes nya stjärnstatus lockat till sig en mycket ovälkommen beundrare, en seriemördare som tvingar henne att bevittna de bestialiska mord han utför.

Om filmen
I USA döptes fimen om till Terror at the Opera och klipptes ner till 88 minuter. Filmens första engelska dubbning blev utskrattad på grund av mördarens röst varpå filmen dubbades om. Argento var missnöjd med vissa av specialeffekterna i filmen (gjorda av Sergio Stivaletti) och filmade dem därför avsiktligt ur fokus. Filmen är trots det en av Argentos absolut våldsammaste. Filmen släpptes i Sverige under namnet Terror som på Statens Biografbyrås hemsida anges till 83 minuter. Efter Opera dröjde det sex år innan Dario Argento gjorde en ny giallo, den amerikanska produktionen Trauma.

Rollista (i urval)
Cristina Marsillach - Betty
Daria Nicolodi - Mira
Urbano Barberini - Inspector Alan Santini
Ian Charleson - Marco

Externa länkar
 

Filmer 1987
Italienska skräckfilmer
Filmer i regi av Dario Argento
Italienskspråkiga filmer
Filmer om opera
Johan Henrik Deuntzer

Johan Henrik Deuntzer, född 20 maj 1845, död 16 november 1918, var en dansk politiker (statsminister 1901-1905). Han var medlem i Venstre och efter 1905 det Radikale Venstre.

Deuntzer tog kandidatexamen i juridik 1867 och var mellan 1872 och 1901 professor i juridik vid Köpenhamns universitet. Han deltog 1888 i förhandlingar med Sverige och medborgarrätt och hur fattigvårdsskyldigheten mellan länderna skulle hanteras. 1900 deltog i liknande förhandlingar om livförsäkringslagstiftningen. 

Förutom en kort period efter 1883 då han deltog i den liberala rörelsen hade han inte varit i politikens rampljus innan han 1901 oväntat blev utsedd till stats- och utrikesminister.

I egenskap av utrikesminister förhandlade han om försäljning av Danska Västindien. Då detta ledde till splittringar inom regeringen tvingades han avgå 1905.

Mellan 1902 och 1913 satt han i folketinget och mellan 1914 och 1918 var han kungligt utsedd medlem av landstinget.

Deuntzer blev kommendör med stora korset av Nordstjärneorden 1902.

Bibliografi
Artiklar i Noridsk retsencyklopedi (1878)
Den danske familieret (1882)
Den danske skifteret (1885)
Den danske arveret (1892)

Källor

Noter

Danmarks statsministrar
Danmarks utrikesministrar
Födda 1845
Avlidna 1918
Män
Ugglan
Folketingsledamöter från Venstre
Folketingsledamöter från Det Radikale Venstre
Danska ministrar från Venstre
Landstingsledamöter från Det Radikale Venstre
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Alumner från Köpenhamns universitet
770-talet f.Kr.



Händelser
778 f.Kr. – Då kung Agamestor av Aten dör efter 17 års styre efterträds han av sin son Aeschylus.
776 f.Kr. – Från detta år härrör det första skrivna beviset för att olympiska spel har förekommit i Olympia i Grekland. Spelens historia tros gå tillbaka till 1200-talet f.Kr., men inga äldre skrivna källor än detta år finns.
774 f.Kr. – Kung Pygmalions av Tyros regeringstid tar slut.
773 f.Kr. – Ashur-Dan III efterträder sin bror Shalmaneser IV som kung av Assyrien.
771 f.Kr. – Den västra Zhoudynastin i Kina tar slut, när "västliga" barbarstammar plundrar huvudstaden Hao och kungen Zhou you wang dödas. Kronprins Ji Yijiu flyr och kommer sedermera att styra under namnet Zhou ping wang.
770 f.Kr. – Den östra Zhoudynastins styre påbörjas i Kina, när Zhou ping wang blir den förste kungen av dynastin att styra från den nya huvudstaden Chengzhou (nuvarande Luoyang).

Födda

Avlidna
773 f.Kr. – Shoshenq III, farao av Egypten.

Externa länkar
760-talet f.Kr.



Händelser
763 f.Kr.
15 juni – En solförmörkelse detta datum (i månaden Sivan) nertecknas på lera av assyrierna. Förmörkelsen används för att bestämma kronologin för Mesopotamien under antiken. Detta kräver att den 1 Nisan inträffade 20 mars 763 f.Kr., vilket var 8-9 dagar före vårdagjämningen (28-29 mars vid denna tid). Det har hävdats att babylonierna aldrig inledde sina kalenderår före vårdagjämningen, vilket är fel. Som Manuel Gerber har visat i sin grundliga studie av denna fråga inledde babylonierna på 700-talet f.Kr. ofta nyåret före vårdagjämningen. Att den solförmörkelse som omnämns i den assyriska eponym kanon är identisk med den som inträffade den 15 juni 763 f.Kr. bekräftas av andra astronomiska texter från denna period.

Födda

Avlidna
Argishtis I, kung av Urartu.
Amaziah, kung av Juda.
Archilaios, kung av Sparta.
Marduk-apla-usur och Eriba-Marduk, kungar av Babylon.
Rivallo (legendarisk brittisk kung).

Källor

Externa länkar
Aleksej I

Aleksej I kan syfta på:

Aleksej Michajlovitj (1629–1676), tsar av Ryssland 
Aleksij I (1877–1970), patriark av Moskva
Vegagerðin

Vegagerðin är en isländsk myndighet som har landets vägar som sitt verksamhetsområde. Myndigheten har sitt huvudkontor i Reykjavik.

Externa länkar
Officiell webbplats

Islands administration
Trafikmyndigheter
New Scientist

New Scientist är en engelskspråkig populärvetenskaplig tidskrift som har givits ut sedan 1956. Tidningen har sitt säte i London, Storbritannien och har en läsarkrets på omkring 680 000 personer.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Populärvetenskapliga tidskrifter
Tidskrifter startade 1956
Ze rak sport

Låten Ze rak sport representerade Israel i Eurovision Song Contest 1992, och kom i denna tävling på sjätte plats med 85 poäng. Låten komponerades och dirigerades av Kobi Oshrat (som även hade komponerat Israels bidrag 1985 och 1979) och framfördes av Dafna Dekel.

Låtens namn betyder "Bara en sport", och handlar om hur hela livet är ett spel, eller en sport. Det skrevs även en version på engelska med en helt ny text under namnet Viva Sport, och var i denna version en hyllningssång till Olympiska sommarspelen 1992 i Barcelona i Spanien, där "alla länder samlas tillsammans och rekord ska brytas".

Israels bidrag i Eurovision Song Contest
E84

E84 eller Europaväg 84 är en 150 km lång europaväg som går i Turkiet (den europeiska delen).

Sträckning
Keşan - Tekirdag - Silivri

Standard
E84 är landsväg, men ansluter till motorväg E80 och är själv motorväg 2-3 km närmast E80.

Anslutningar
 E87
 E90 
 E80

Europavägar
E86

E86 eller Europaväg 86 är en 470 km lång europaväg som går i Albanien och Grekland.

Sträckning
Pogradec - Korça - Krystallopigí (gränsen Albanien-Grekland) - Florina - Vevi - Gefira - Thessaloniki.

Standard
E86 är landsväg, och följer grekiska riksvägen nr 2.

Anslutningar
 E65
 E75 
 E90
 E852

Europavägar
E88

E88 eller Europaväg 88 är en 640 km lång europaväg som går inom Turkiet. Det är troligt att den strukits då den inte finns med i europavägskonventionen i 2002 års version. Det beslutades år 2000. Den finns dock kvar på internationella vägkartor.

Turkiet ansökte 2005 om att återinföra den.  Detta beviljades.

Sträckning
Ankara - Kirikkale - Yerköy - Yozgat - Yildizeli - Sivas - Refahiye

Standard
E88 är landsväg hela sträckan. Den går rakt genom miljonstaden Ankara och inte på motorvägarna runt staden.

Anslutningar
 E89
 E90 
 E80

Europavägar
E92

E92 eller Europaväg 92 är en 320 km lång europaväg som går i Grekland.

Sträckning
Igoumenitsa - Ioannina - Trikala - Volos

Standard
E92 är mest landsväg, men det finns motorväg (nr A2) mellan Igoumenitsa och Ioannina.

Anslutningar

Källor

Europavägar
E96

E96 eller Europaväg 96 är en 440 km lång europaväg som går i Turkiet.

Historik
Vägen hette i den gamla systemet E23. Den togs med som E96 i den nya systemet i mitten på 1980-talet. Den ströks ur europavägskonventionen år 2000. Varför är inte känt. Den finns dock kvar på många internationella vägkartor. Turkiet ansökte 2005 om att återinföra den.  Detta beviljades, och det trädde i kraft hösten 2006.

Sträckning
Den har följande sträckning:
İzmir - Turgutlu - Salihli - Usak - Afyon - Emirdag - Sivrihisar

Standard
Landsväg.

Anslutningar
E87
E90

Källor

Europavägar
E98

E98 eller Europaväg 98 är en endast 60 km lång europaväg som går i södra Turkiet, nära gränsen mot Syrien. Vägen slutar vid gränsen eftersom Syrien inte har europavägar och inte heller deltar i samarbetet.

Sträckning
Den har följande sträckning:
Topbogazi - Kirikhan - Reyhanli - Cilvegözü - gränsen Turkiet-Syrien

Standard
E98 är landsväg.

Anslutningar
E98 ansluter till E91.

Källor

Europavägar
E94

E94 eller Europaväg 94 är en 80 km lång europaväg som går i Grekland.

Sträckning
Korinth - Elefsina - Aten

Standard
E94 är motorväg (A8a).

Anslutningar
Den ansluter till E65, E962, och E75

Källor

Europavägar
Pioneer 10

Pioneer 10 är en rymdsond som är del av Pioneerprogrammet. På sondens utsida fästes Pioneer-plaketten med symboler som ger information om Jorden och jordmänniskorna. Detta är ett meddelande till eventuella utomjordiska civilisationer som sonden kan komma i kontakt med.

Rymdsonden som sköts upp den 2 mars 1972 var den första att färdas genom asteroidbältet.

Den 2 december 1972 passerade rymdsonden asteroiden 307 Nike på ett avstånd av 8,8 miljoner kilometer. 

Den 3 december 1973 tog Pioneer 10 närbilder av Jupiter.

Åren efter 1997 användes sonden för att öva färdigheter i att fånga radiosignaler från rymden. Sonden kunde kontaktas sista gången den 23 januari 2003. Två veckor senare var samma försök fruktlösa. Det tros allmänt att sonden inte förstörts eller gått sönder, utan att avståndet i kombination med allt svagare kraftförsörjning är huvudorsakerna till att sonden inte kan kontaktas.

Pioneer 10 är på väg mot stjärnan Aldebaran i Oxens stjärnbild med en hastighet av ungefär 17 000 km/h. Om Aldebaran inte rörde på sig skulle det ändå ta sonden 2 miljoner år att komma dit, då stjärnan ligger 68 ljusår bort.

Se även 
 Pioneeranomalin
 Pioneer 11
 Cassini-Huygens
 Voyagerprogrammet

Referenser

Fotnoter

Källor

Externa länkar 

Pioneerprogrammet
Utforskningen av Jupiter
Rymdfartsåret 1972
1972 i USA
CBGB

CBGB var en legendarisk rockklubb som låg på adressen 315 Bowery på Manhattan i New York. CBGB är ett akronym för musikgenrerna Country, Bluegrass och Blues. Den har också tilläggsnamnet OMFUG, (Other Music For Uplifting Gormandizers), ungefär annan musik för upplyftande gourmander. Gourmand är ett uttryck för någon som njuter av god mat, enligt grundaren Hilly Kristal betydde ordet i det här sammanhanget musikälskare. Klubben förknippas med amerikansk punk och new wave då framförallt Television, Blondie, Patti Smith och Ramones. Den gästades under åren av gräddan av världens rockakter. CBGB:s logga och gatuskylten som visar att Bleecker Street börjar här utgör fonden för ett klassiskt bandfoto med Ramones.

Klubben stängdes 2006 och på avskedskonserten spelade bland annat Patti Smith. På adressen ligger idag en klädbutik och vägg i vägg ligger den mindre klubben CB:s 313 Gallery.

Externa länkar

CBGB:s webbsida

New York
Nattklubbar i USA
Lista över flygplatser i Finland

Detta är en lista över det finländska luftfartsverkets, Finavias, flygplatser.

Innehåll: A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z

B
Björneborgs flygplats

E
Enontekis flygplats

H
Helsingfors-Malm flygplats
Helsingfors-Vandas flygplats

I
Ivalos flygplats

J
Joensuu flygplats
Jyväskylä flygplats

K
Kajana flygplats
Karleby-Jakobstad flygplats
Kemi-Torneå flygplats
Kittilä flygplats
Kuopio flygplats
Kuusamo flygplats
Kauhava flygplats (militär flygplats)

M
Mariehamns flygplats

N
Nyslotts flygplats

R
Rovaniemi flygplats

S
Seinäjoki flygplats
Sankt Michels flygplats

T
Tammerfors-Birkala flygplats

U
Uleåborgs flygplats
Uttis flygplats (militär flygplats)

V
Varkaus flygplats
Vasa flygplats
Villmanstrands flygplats

Å
Åbo flygplats

Externa länkar 

 
Finland
Flygplatser
XUL

XUL (eng. XML User Interface Language), är ett uppmarkeringsspråk baserat på XML som används för att beskriva användargränssnitt och som utvecklats av Mozillaprojektet, av samma typ som MXML, UIML, och XAML.

Version 1.0 av specifikationen är fortfarande inte färdigskriven. XUL är baserad på flera befintliga standarder och teknologier, däribland CSS, JavaScript, DTD och RDF, vilket gör det relativt lätt att lära sig för personer med erfarenhet i webbprogrammering och webbdesign.

Den huvudsakliga förtjänsten med XUL är att den tillhandahåller en enkel och portabel definition av vanliga widgets vilket minskar mjukvaruutvecklingsarbetet.

Märkspråk
Justus Lipsius

Se även Justus Hermann Lipsius.

Justus Lipsius, latinisering för Joest, Juste och Josse Lips, född 18 oktober 1547 i Overijse i närheten av Bryssel, död 23 mars 1606 i Leuven, var en belgisk filolog och humanist.

Biografi 
Lipsius kom från en förmögen familj och fick sin första skolgång vid jesuiternas kollegium i Köln. Han började därefter studera vid universitetet i Leuven. Åren 1567–1569 vistades han i Rom som handsekreterare åt kardinal Granvella, och utgav, endast 19 år gammal, Variarum Lectionum Libri Tres, som han tillägnade kardinalen. År 1572 blev han efter en, möjligen skenbar, omvändelse till protestantismen professor i vältalighet och historia vid det lutherska universitetet i Jena. Han begav sig till Köln 1573, där han gifte sig och utgav ett par av sina viktigaste skrifter. År 1574 for han åter till Leuven, men anställdes 1579 som professor i historia vid universitetet i Leiden. 

I Leiden utövade han en vida berömd lärarverksamhet, men 1591 tvingades han att lämna sin plats på grund av sin politiska och religiösa omedgörlighet, som visade sig bland annat i hans arbeten Politicorum Libri Sex (1589) och De una religione (1590). Han återvände till den katolska läran och erhöll en nyinrättad latinsk professur i Leuven, där han bland annat skrev böcker om den heliga jungfruns underverk. År 1853 restes en minnesvård över honom i Leuven. Justus Lipsius har fått ge namn åt Europeiska unionens rådsbyggnad, som uppfördes i mitten av 1990-talet i Bryssel.

Vetenskaplig gärning 
Lipsius efterlämnade många alster efter en flitig författarverksamhet, allt skrivet på latin. Särskilt värdefulla är hans arbeten på den latinska textkritikens område och främst bland dessa upplagan av Tacitus (1574) med vissa mindre kommentarer, i vilken han visar prov på en textkritik så mönstergill, att hans teorier legat till grund för de flesta senare utgåvor. Dessa egenskaper kommer även till synes i hans utgåvor av filosofen Seneca (1605) med flera arbeten. Av banbrytande betydelse är hans författarskap på de romerska antikviteternas område bland annat genom De militia romana (1595).

Efter Tacitus bildade Lipsius sin affekterade stil (stilus lipdanus), som utgjorde en sammansmältning av det arkaistiska latinet och språket hos bland andra Appuleius, i motsats till det "ciceronianska" latinet. Stilen imiterades av en mängd filologer efter honom, vilka gick under benämningen lipsianerna. I sitt tankedigra filosofiska, av samtiden högt skattade verk Libri II de Constantin in publicis malis (1584), visade han sig vara en lärjunge av stoikerna.

Källor

Noter

Se även 
Justus Lipsius-byggnaden

Externa länkar 
 
 Stanford Encyclopedia; Justus Lipsius
 Internet Encyclopedia of Philosophy; Justus Lipsius
 

Belgiska filologer
Klassiska filologer
Personer verksamma vid Leidens universitet
Födda 1547
Avlidna 1606
Män
Ugglan
Personer från Flamländska Brabant