Kantongatan

Kantongatan är en bebyggelse i ett historiskt område väster om Drottningholms slottspark på Lovön, Stockholms län. SCB avgränsade 2015 här en småort, som sedan avregistrerades 2020 när de boende understeg 50.

Historia
Området anlades som ett mönstersamhälle under 1700-talets mitt på initiativ av Lovisa Ulrika och hennes make Adolf Fredrik. På 1700-talet kallades det lilla brukssamhället enbart Drottningholms Hall- och Manufakturrätt och här skulle olika manufakturer arbeta utan skråtvång. Då låg byggnaderna mycket samlade och på äldre kartor syns en stadsplanering med en enkel rutnätsplan. När flera hus flyttats eller rivits glesnade tomterna. Genom senare flyttningar har symmetrin delvis återskapats. Kantons  brukssamhälle räknas även som en av förebilderna för den svenska trädgårdsstaden.

Från Kantongatans norra del fanns fram till 1900-talets början en direkt tillfartsväg till slottet. Här fanns Grindstugan, även kallad Kantonbommen. Vid Kantongatans södra del (hus nummer 11) ligger Lilla Kina som byggdes 1753, samtidigt med första Kina slott. Kantongatans allé har sin raka fortsättning nordväst om Ekerövägen, där den heter Skolallén. På 1750-talet hade även en allé dragits exakt västerut till Lovö kyrka, som numera heter Lovö kyrkallé.

På Kanton etablerade sig en manufaktur för eleganta produkter som finsmide, spetsknyppling och sidenväveri. För produktion av siden lät Lovisa Ulrika  plantera mullbärsträd till silkesmaskarnas uppfödning. Sidenvävare från Frankrike kallades till Sverige för att väva, men tillverkningen fungerade inte särskilt bra i det svenska klimatet och lades ned efter tio år.

Initiativet med en hantverksby vittnar om Lovisa Ulrikas intresse för handslöjd och dess befrämjande. Manufakturens produkter användes till stor del för slottets eget behov, bland annat i samband med bygget av Kina slott. I en tid då kinesisk kultur och konst var högsta mode skulle namnet Kanton föra tanken till den kinesiska handelsstaden med samma namn (numera Guangzhou). Bebyggelsen är dock typisk svensk. Under Kantons blomstringstid, som varade till 1767, bodde i genomsnitt 70 till 80 personer i samhället. Någon större betydelse fick Kanton aldrig som industriell faktor. De flesta inrättningar förföll efter Adolf Fredriks bortgång 1771. 

Alla byggnader längs Kantongatan hade ursprungligen en enhetlig ljus kulör, som var bruklig för byggnader intill Drottningholms slott. Man ville ge husen en färgsättning som gav intryck av stenhus. Idag finns ett tiotal hus bevarade, dessa är moderniserade och bebos av privatpersoner. Hela området ingår sedan 1991 i Unescos världsarv. Byggnaderna är byggnadsminnen som ägs och förvaltas av Statens fastighetsverk.

Byggnader i urval

Husnumreringen går från söder till norr.

Småort 
SCB ändrade 2015 sin metod för att ta fram statistik om tätorter och småorter. Bebyggelsen på Kantongatan visade sig efter denna revision inte längre tillhöra tätorten Drottningholm utan kom att utgöra en egen småort med småortskod S0228. Bebyggelsen hade då 59 invånare över 6 hektar.

Se även
 Lilla Kina, Kantongatan 11.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Canton 1
Canton 2
Canton 3
Canton 4
Canton 5
Canton 6
Canton 7-8
Canton 9

Byggnader och anläggningar i Ekerö kommun
Drottningholm
Gator i Sverige
Tidigare småorter i Sverige