kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bojkott, desinvesteringar och sanktioner

Boycott, Divestment and Sanctions Movement (BDS) hänvisar till den internationella ekonomiska kampanj som inleddes den 9 juli 2005 med uppmaningen från 171 palestinska icke-statliga organisationer, "... för bojkott,  återkallande av investeringar och tillämpande av sanktioner mot Israel tills de följer internationell rätt och arabiska mänskliga rättighetsprinciper. ”[1] Kampanjens tre uttalade mål är:

 Avsluta "den israeliska ockupationen och koloniseringen av alla arabiska länder", liksom "avvecklingen av separationsmuren."
 Israels erkännande av de grundläggande rättigheterna för de palestinska arabiska medborgarna i Israel med full jämlikhet, och
 Israel att respektera, skydda och främja ”rättigheter för palestinska flyktingar att återvända till sina hem och egendom som föreskrivs i FN:s generalförsamlings resolution 194.”  [1]

Bojkott är de enskilda individernas redskap. Desinvesteringar innebär att företag drar tillbaka investeringar som stödjer den påstådda israeliska ockupationspolitiken. Sanktioner är politikernas och de internationella institutionernas verktyg att med handelshinder eller andra begränsningar i förbindelserna med Israel markera att man inte accepterar den påstådda ockupationspolitiken.

Kritik
Kritiker menar att BDS-rörelsens ensidiga kampanj gör att man tar bort de incitament som kan få det palestinska ledarskapet att förhandla med Israel för närvarande, är antisemitisk, liknar historiska antisemitiska bojkotter som dem som nazisterna införde mot judiska butiker på 1930-talet och att det handlar om antisemitisk antisionism som tycks verka för att ta bort erkännandet av Israel.

Referenser

Palestina
Antisemitism
Tuve-Säve församling

Tuve-Säve församling är en församling i Göteborgs norra kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Göteborgs kommun i Västra Götalands län och ingår i Backa pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2010 då Tuve församling och Rödbo församling och en mindre del av Björlanda församling gick upp i Säve församling. Församlingen utgjorde ett eget pastorat till 2018 då den bildade pastorat med Backa församling.

Kyrkor 
 Säve kyrka
 Rödbo kyrka
 Tuve kyrka
 Kärra kyrka
 Glöstorpskyrkan

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Göteborgs stift
Församlingar och pastorat i Göteborgs kommun

Hisingen
Hahne

Hahne är ett efternamn som kan syfta på:
 Hubert Hahne - tysk racerförare
 Lina Hahne - Fröken Sverige 2007
 William Hahne - Svensk politiker

Efternamn
Låten barnen komma till mig

Låten barnen komma till mig (engelska Suffer the little Children) är en novell skriven av författaren Stephen King. Den publicerades först i Cavalier i februari 1972, och fanns med i samlingen Nattmaror och drömlandskap (originaltitel Nightmares and dreamscapes) som publicerades 1993.

Amerikanska noveller
Verk av Stephen King
Skönlitteratur 1972
Skönlitteratur 1993
Engelskspråkig skönlitteratur
Backa församling

Backa församling är en församling i Göteborgs norra kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Göteborgs kommun i Västra Götalands län och ingår i Backa pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1664 annexförsamling i pastoratet Björlanda, Säve, Torslanda, Backa och Öckerö för att därefter till 1 maj 1928 vara annexförsamling i pastoratet Säve, Backa och Björlanda. Från 1 maj 1928 till 1962 moderförsamling i pastoratet Backa och Tuve. Från 1962 till 2018 utgjorde församlingen ett eget pastorat, för att från 2018 bilda pastorat med Tuve-Säve församling. Ur församlingen utbröts 1995 Brunnsbo församling och Bäckebols församling och ingick i pastorat med Backa församling som moderförsamling. De utbrutna församlingarna återgick 2010 då även delar av Säve församling införlivades.

Kyrkobyggnader 
Backa kyrka
 Brunnsbokyrkan
 Bäckebols kyrksal.

Areal
Backa församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 14,8 kvadratkilometer, varav 14,3 kvadratkilometer land.

Se även
Backa socken
Backa distrikt

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Hisingen
Församlingar i Göteborgs stift
Församlingar och pastorat i Göteborgs kommun
Öckerö socken

Öckerö socken i Bohuslän ingick i Västra Hisings härad och motsvarar sedan 1971 Öckerö kommun och från 2016 Öckerö distrikt.

Socknens areal är 25,30 kvadratkilometer varav 25,07 land. År 2000 fanns här 11 781 invånare.  Tätorterna  Hönö, Fotö, Hälsö, Bohus-Björkö, Kalvsund, Källö-Knippla och Rörö samt tätorten Öckerö med sockenkyrkorna Öckerö nya kyrka och Öckerö gamla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Öckerö socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öckerö församling och för de borgerliga frågorna bildades Öckerö landskommun. Landskommunen ombildades 1971 till Öckerö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Öckerö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västra Hisings härad. De indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Öckerö socken ligger väster om Göteborg och Hisingen på en ögrupp i Kattegatt med huvudöarna Öckerö och Hönö. Socknen är en skärgårdsbygd, till största delen bestående av kala klippor.

I socknen finns tre naturreservat. Natura 2000-området Nordre älvs estuarium delas med Harestads socken i Kungälvs kommun samt Björlanda och Torslanda socknar i Göteborgs kommun. Rörö och Ersdalen är kommunala naturreservat. Det sistnämnda förvaltas av Öckerö kommun medan de två övriga förvaltas av Västkuststiftelsen.

De större öarna är Öckerö, Hönö, Björkö, Hälsö och Rörö medan mindre öar är Grötö, Hyppeln, Källö-Knippla och Fotö, som alla är bebodda.

Fornlämningar
Ett tiotal boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns cirka 20 gravrösen. Från järnåldern finns en domarring och två labyrinter.

Befolkningsutveckling
Befolkningen minskade från 655 1810 till 595 1840 varefter den ökade till 700 1880. Därpå minskade befolkningen på nytt till 548 1920 då den var som minst under 1900-talet. Därefter ökade befolkningen till 10 762 1990. Den stora expansionen ägde rum efter 1960 då folkmängden fortfarande endast uppgick till 787 personer.

Namnet
Namnet skrevs på 1200-talet Eikr eyia avsåg då ön. Namnet innehåller ek.

Se även
 Öckerö församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Öckerö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Öckerö hembygdsförening

Indelningar i Öckerö kommun
Socknar i Västra Hisings härad
Öckerö församling

Öckerö församling är en församling i Göteborgs norra kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen omfattar hela Öckerö kommun i Västra Götalands län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1664 annexförsamling i pastoratet Björlanda, Säve, Torslanda, Backa och Öckerö för att därefter till 1 maj 1928 vara annexförsamling i pastoratet Torslanda och Öckerö. Från 1 maj 1928 utgör församlingen ett eget pastorat.

Kyrkor 
 Björkö kyrka
 Hönö kyrka
 Knippla kapell
 Öckerö gamla kyrka
 Öckerö nya kyrka

Se även
Öckerö socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Hisingen

Församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Öckerö kommun
Båtsberg

Båtsberg är en by i Gödestads socken i Hallands län och ligger cirka 7 kilometer öster om Varberg.

Båtsberg omfattade i samband med skattläggningen 1645 då Halland övergick till Sverige 3 mantal frälse. I Båtberg har en av Västsveriges äldsta daterade byggnader, ett hus från tidigneolitikum påträffats.

Källor

Externa länkar 

Orter i Varbergs kommun
Alexander von Danckelman

Alexander Sylvester Flavius Ernst von Danckelman, född 24 november 1855, död 30 december 1919, var en tysk geograf och meteorolog.

Danckelman var 1878-81 föreståndare för meteorologiska byrån i Leipzig, bereste Kongoriket och Angola. 1886-90 var Danckelman generalsekreterare i Gesellschaft für Erdkunde i Berlin, och blev senare medlem i Tyska rikets kolonialdepartement, inom vilket han främst behandlade geografiskt vetenskapliga frågor.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Tyska geografer
Tyska meteorologer
Födda 1855
Avlidna 1919
Män
Thoma

Thoma kan avse:

 Busso Thoma – tysk militär
 Dieter Thoma – tysk backhoppare
 Georg Thoma – tysk idrottare
 Hans Thoma – tysk målare
 Ludwig Thoma – tysk författare
 Wilhelm von Thoma – tysk general

Tyska efternamn
Carl Jensenius

Carl Jensenius, född den 28 januari 1726 på Vemmetofte, död den 3 november 1795, var en dansk läkare, son till hovpredikanten, magister Jens Jensenius och Margrethe Pedersdatter. Hans hustru var Mette Kirstine Grønnegaard. En dotter blev gift med Andreas Lous.

Bägge föräldrarna dog mycket tidigt, och sonen blev uppfostrad först på prinsessan Sophie Hedevigs och senare på drottning Sophie Magdalenes bekostnad. Han gick i Köpenhamns och Aalborgs lärda skolor och dimitterades från den sistnämnda 1745. Han visade tidigt livligt och allsidigt vetenskapligt intresse och litterär begåvning, men samtidigt en viss ostadighet, som också gav sig till känna i hans senare liv. Under de första studieåren kastade han sig under Hans Grams vägledning över filologi och historia, senare särskilt över naturvetenskap och medicin. 

År 1749 blev han alumn på Borchs Kollegium, där han debuterade med att behandla den danska medicinens historia i en disputation; men sitt löfte om arbetets fortsättning höll han inte. Som en mycket arbetsduglig ung man blev han 1753 vald till sekreterare för Collegium medicum, vars affärer tidigare hade skötts tämligen slarvigt. Han utförde också sitt nya uppdrag för någon tid med energi, kastade sig samtidigt över försök med nya botemedel, som dök upp, således elektricitetskurer, till vars utförande han fick kungligt understöd, och koppinokulation. 

År 1754 blev han på grund av sitt botaniska kunnande utnämnd till kunglig vicebotaniker som vikarie för Oeder under dennes resa. År 1755 disputerade han för den medicinska doktorsgraden och påbörjade samtidigt en översättning av en känd tysk populär läkarbok av Weisbach, som representerade en närmast extrem pietistisk medicin; detta inte särskilt förtjänstfulla arbete drog han sig dock hastigt igen tillbaka från. Vid Frederiks Hospitals upprättande 1757 blev han, som helt visst stod i gunst hos A. G. Moltke, dess övermedikus och publicerade flitiga meddelanden från sjukhuset i Mercure Danois, men lämnade redan 1761 posten. I några år var han läkare vid Opfostringshuset. 

I all sin ostadighet bibehöll han dock intresset för koppinokulationen, medverkade i kommissionen till upprättandet av den stora ympningsanstalten under Struensee och hade den medicinska tillsynen över denna, så länge den bestod (1770-83). 1768 blev han hovmedikus och justitieråd, 1775 fick han titeln livläkare med etatsråds rang. Vid sin död efterlämnade han en betydande förmögenhet. Manuskriptet till ett stort läkarvetenskapligt verk, en pyretologi, som han skall ha arbetat på under ett antal år, och som för övrigt slöt sig till hans dissertation till promotionen, gick förlorat, då hans bostad brann i den stora eldsvådan kort före hans död.

Källor 

 

Danska läkare
Personer i Danmark under 1700-talet
Födda 1726
Avlidna 1795
Män
DBL
Jörlanda socken

Jörlanda socken i Bohuslän ingick i Inlands Nordre härad, ingår sedan 1971 i Stenungsunds kommun och motsvarar från 2016 Jörlanda distrikt.

Socknens areal är 57,53 kvadratkilometer varav 56,53 land. År 2000 fanns här 3 927 invånare. Tätorterna Stora Höga, Jörlanda med sockenkyrkan Jörlanda kyrka samt norra delen av Aröd och Timmervik ligger i socknen, liksom småorterna Gilltorp, Källsby, Skotthed, Nolgärde och Johannesberg och Vulseröd.

Administrativ historik
Jörlanda socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Jörlanda församling och för de borgerliga frågorna bildades Jörlanda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kode landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Stenungsunds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Jörlanda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Nordre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Livkompaniet och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Jörlanda socken ligger nordväst om Kungälv med Hakefjorden i väster och kring Jörlandaån. Socknen består av odlingsbygd vid fjorden och har inåt land dalar som Svartedalen, omgivna av skogklädda bergshöjder.

I socknen finns tre naturreservat: Ranebo lund och Ranebo naturskog ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Ramsön med Keholmen är ett kommunalt naturreservat. Ramsön är socknens största ö. Naturvårdsområdet Stenungsundskusten som delas med Norums socken ingår också i Natura 2000.

I Kyrkeby fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen, skålgropsförekomster, stensättningar och tre hällristningar. Från järnåldern finns några gravfält och tre fornborgar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 095 år 1810 till 1 937 år 1860 varefter den minskade till 1 134 år 1960 då den var som lägst under 1900-talet. Därefter ökade folkmängden på nytt till 3 094 år 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1388 Jorolanda och kommer från en gård. Efterleden innehåller land. Förleden innehåller ett äldre namn på Jörlandaån, Jora eventuellt med betydelsen 'den vattenrika' eller 'vattnet'.

Se även
 Jörlanda församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Jörlanda i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Jörlanda hembygdsförening 

Indelningar i Stenungsunds kommun
Socknar i Inlands Nordre härad
Torsten Sörenson

Torsten Napoleon Sörenson, född 25 april 1908 i Tanums socken, död 29 december 1992 i Norums församling, var en svensk organist och tonsättare.

Biografi
Sörenson studerade vid Kungliga Musikkonservatoriet och avlade organistexamen 1936. Han var organist i Nikolaikyrkan i Göteborg 1935–1947, i Oscar Fredriks kyrka 1946–1975, lärare i musikteori vid Göteborgs musikhögskola 1952–1976. Torsten Sörenson tilldelades Illis Quorum 1975 och invaldes som ledamot nr 796 av Kungliga Musikaliska Akademien den 20 februari 1975. 

Som tonsättare var Sörenson mycket produktiv och verkförteckningen hos STIM upptar nära 200 verk.

Torsten Sörenson är begravd på Kvibergs kyrkogård.

Källor

Noter 

Svenska organister under 1900-talet
Svenska kompositörer under 1900-talet
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Personer från Tanums socken
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Födda 1908
Avlidna 1992
Män
Mottagare av Illis Quorum
Jörlanda landskommun

Jörlanda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
Den inrättades i Jörlanda socken i Inlands Nordre härad i Bohuslän när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i storkommunen Kode som upplöstes 1971 då denna el uppgick i Stenungsunds kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Stenungsunds kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Ödsmåls socken

Ödsmåls socken i Bohuslän ingick i Inlands Nordre härad, ingår sedan 1971 i Stenungsunds kommun och motsvarar från 2016 Ödsmåls distrikt.

Socknens areal är 48,76 kvadratkilometer varav 45,46 land. År 2000 fanns här 2 400 invånare. Tätorten  Starrkärr och Näs, småorterna Talbo och Östra Skår och Rödmyren och Röd samt tätorten Ödsmål med sockenkyrkan Ödsmåls kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ödsmåls socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ödsmåls församling och för de borgerliga frågorna bildades Ödsmåls landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Stenungsunds landskommun som 1971 ombildades till Stenungsunds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ödsmål, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Nordre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Fräkne kompani och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Ödsmåls socken ligger nordost Stenungsund innanför Svanesund och Halsefjorden. Socknen är en skogig bergstrakt med odlade dalstråk. Norröver avgränsas socknen av Hällesdalen.

I socknen finns det kommunala naturreservatet Börs flåg. Den största insjön är Stora Hällungen som delas med Ucklums socken.

Fornlämningar
Flera boplatser och två hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns tre gravfält och tre fornborgar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 250 1810 till 1 956 1870 varefter den sjönk till 1 177 1950 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden på nytt uppåt till 2 109 1990.

Namnet
Namnet skrevs omkring 1400 Ausmala och kommer från prästgården. Namnet innehåller audhnsmal, 'avgränsat område, som röjts på tidigare obruten mark'.

Se även
 Ödsmåls församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Ödsmåls socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Stenungsunds kommun
Socknar i Inlands Nordre härad
Bernhard Danckelmann (skogsvetare)

Bernhard Engelbert Joseph Danckelmann, född 5 april 1831, död 19 januari 1901, var en tysk skogsman.

Danckelmann var direktör för forstakademin i Eberswalde och grundlade det forstliga försöksväsendet i Preussen. Från 1869 utgav han Zeitschrift für Forst- und Jagdwesen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 

Tyska skogsvetare
Födda 1831
Avlidna 1901
Män
Stenungsunds landskommun

Stenungsunds landskommun var en tidigare kommun i föruvarande Göteborgs och Bohus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid 1952 års kommunreform genom sammanläggning av Norums landskommun, Spekeröds landskommun, Ödsmåls landskommun och Ucklums landskommun.

Kommunen upphörde med utgången av år 1970 då den ombildades till Stenungsunds kommun.

Kommunkod 1952–70 var 1415.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Norum, Spekeröd, Ucklum och Ödsmål.

Geografi
Stenungsunds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 207,38 km², varav 193,95 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 38,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950–1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Stenungsunds kommun
Tidigare kommuner i Göteborgs och Bohus län
Jakob Danckwardt-Lillieström

Jakob Danckwardt-Lillieström, född 1651, död 1725, var en svensk militär, son till Claes Danckwardt-Lillieström och far till Jacob Danckwardt-Lillieström

Biografi
Danckwardt tog under skånska kriget tjänst som ryttare och blev 1679 kornett. Senare blev han korpral vid livregementet till häst, och deltog med detta regemente i stora nordiska kriget och blev 1701 ryttmästare, samt 1706 major. Han sårades i slaget vid Poltava och fördes som fången till Ryssland men lyckades 1713 rymma och återkom 1714 till Stockholm. 1715 blev Danckwardt överstelöjtnant och erhöll 1719 överstes titel.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Svenska militärer under 1700-talet
Födda 1651
Avlidna 1725
Män
Deltagare i slaget vid Poltava
Karoliner
Jakob
Usman Qureshi

Usman Qureshi, född 21 januari 1990, är en svensk fotomodell och Bollywood-skådespelare.

År 2011 gjorde han sin Bollywood-debut i filmen Patiala House, där han spelade Akshay Kumar som ungdom. Han uppmärksammades i indisk media för sin porträttlikhet med Kumar, och likheterna ledde dessutom till missförstånd bland många fans som antagit att Usman är Kumars son.

Källor

Externa länkar 

Svenska skådespelare
Svenska fotomodeller
Födda 1990
Män
Levande personer
Claes Danckwardt-Lillieström

Claes Danckwardt-Lillieström, född 1613 i Örebro, död den 6 januari 1681, var en svensk militär och ämbetsman, far till Jakob Danckwardt-Lillieström.

Biografi
Fadern var en till Sverige inflyttad gevärsfaktor bosatt i Örebro. Danckwart började sin militära bana 1629 som menig. År 1647 hade han avancerat till överste för ett av honom själv värvat regemente och adlades samma år samt utsågs till kommendant i Neustadt in Mähren. Han deltog i trettioåriga kriget och i Karl X Gustafs krig. Han utnämndes 1658 till generalmajor och 1667 till generallöjtnant. 

År 1666 blev han landshövding i Kalmar län men avgick samma år och blev från 1666 till 1669 vice guvernör över Skånska generalguvernementet samt blev 1669 landshövding i Malmöhus län (men tillträdde aldrig). Han var även krigsråd i krigskollegium.

Bilder

Referenser
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Vidare läsning
 

Svenska generaler
Landshövdingar i Kalmar län
Landshövdingar i Malmöhus län
Födda 1613
Avlidna 1681
Män
Personer under stormaktstiden
Ämbetsmän från Örebro
Militärer från Örebro
Svenska militärer under 1600-talet

Claes
Krigsråd
Norums socken

Norums socken i Bohuslän ingick i Inlands Nordre härad, ingår sedan 1971 i Stenungsunds kommun och motsvarar från 2016 Norums distrikt.

Socknens areal är 30,70 kvadratkilometer varav 30,01 land. År 2000 fanns här 11 128 invånare. Tätorterna Strandnorum, Hallerna, Stenungsön samt en del av Stenungsund med sockenkyrkan Norums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Norums socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Norums församling och för de borgerliga frågorna bildades Norums landskommun. I landskommunen inrättades 1919 municipalsamhället Stenungsund. Landskommunen inkorporerades 1952 i Stenungsunds landskommun som 1971 ombildades till Stenungsunds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Norum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Nordre härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Livkompaniet och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Norums socken ligger närmast öster Stenungsund och innersta delen av Hakefjorden och Askeröfjorden med öar som Stora Askerön och Stenungsön. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

I socknen finns naturreservatet Södra Stenungsön och naturvårdsområdet Stenungsundskusten som delas med Jörlanda socken. Båda ingår i EU-nätverket Natura 2000.

I Stenungsund fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Cirka 70 boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns nära 70 gravrösen. Från järnåldern finns fem gravfält.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 933 1810 till 10 728 1990. Den stora expansionen skedde mellan 1960 då folkmängden fortfarande var 
2 650 personer och 1970 då den redan ökat till 8 201.

Namnet
Namnet skrevs 1388 Noräima och kommer från bebyggelsen vid kyrkan. Efterleden är hem, 'boplats; gård' eller 'bygd'. Förleden nor, 'förträngning, trångt ställe' syftande på dalens form vid bebyggelsen.

Se även
 Norums församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Norums socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Stenungsunds kommun
Socknar i Inlands Nordre härad
Spekeröds församling

Spekeröds församling var en församling i Göteborgs stift och i Stenungsunds kommun. Församlingen uppgick 2011 i Spekeröd-Ucklums församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1845 moderförsamling i pastoratet Spekeröd och Norum för att därefter till 2011 vara moderförsamling i pastoratet Spekeröd och Ucklum. Församlingen uppgick 2011 i Spekeröd-Ucklums församling.

Kyrkobyggnader 
Spekeröds kyrka

Se även
Spekeröds socken

Källor

Fotnoter

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Stenungsunds kommun