kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Turkmensk häst

Den turkmenska hästen var en hästras från Turkmenistan som numera är utdöd, även om vissa hästar som föds upp i samma område fortfarande kallas turkmenska hästar. Den orientaliska hästrasen Achaltekeer är en direkt ättling till den turkmenska hästen och har samma exteriör och egenskaper. Trots att sporten inte är stor i området så föds dagens turkmenska hästar upp för att delta inom galoppsporten vilket de visar stor talang för.

Historia 

De turkmenska hästarna har funnits i området runt Turkmenistan sedan antiken. De gavs ofta bort som gåvor till kungligheter och högt uppsatta män. En hel del turkmenska hästar togs även till Europa med handelsresande. Speciellt många hästar exporterades till England där de bland annat låg i grunden till det prestigefyllda engelska fullblodet. 

Rasen är idag utdöd, till stor del på grund av krig och minskad efterfrågan på rasen. Även utavel i Akhal-tekéhästar har bidragit till att den turkmenska hästen har försvunnit. Det avlas dock fortfarande hästar i området som kallas Turkmenska hästar. Dessa hästar har ofta fått dålig kritik för sitt smala, vinthundsliknande utseende, men de turkmenska hästarna har en stor härdighet och uthållighet. Detta beror bland annat på den tradition som uppfödarna följer i sin avel. Ston får gå halvvilda och både leta efter föda själva, samt klara sig undan från rovdjur. Denna lite extrema metod har dock lett till att de starkaste har överlevt och gett en bra grundstam till de turkmenska hästarna.

Karaktär 

De turkmenska folken hade ett speciellt sätt att avla fram dessa hästar, ett sätt som används än idag. Stona får gå i halvvilda flockar där de själva får hitta vatten och mat och fly från rovdjur. Hingstfölen fångas in när de är 6 månader gamla och rids in vid ca 2 års ålder vilket är ovanligt tidigt. Normal ålder för att rida in hästar är ca 3-4 års ålder. De flesta hästar tränades inom galoppsporten. De hästar som lever i fångenskap föds ofta upp med en proteinrik diet på korn, kokt kyckling, russin, alfalfa och lammfett. En del hästar får även kycklingkött, även om en häst egentligen inte är köttätare. Hästarna får ofta gå med filtar även under de hetaste dagarna så att de ska svettas. Det får inte finnas ett enda gram överflödigt fett på den slanka kroppen. 

Likt dagens turkmenska hästar var de gamla riktigt slanka, med långa ben och lång smal hals. Men trots det lite veka utseendet var hästen stark, snabb och otroligt uthållig. De var älskade för sitt jämna och lugna temperament.

Källor 

Stora boken om hästar och ponnyer av Tamsin Pickeral

Utdöda hästtyper
Ralph Nykvist

Ralph Nykvist, född 16 december 1944 i Landskrona, är en svensk fotograf. Han började arbeta som reprofotograf 1960, och som pressfotograf 1968. Sedan 1979 har han varit frilansfotograf och bland annat arbetat för tidskriften ETC.

Böcker (urval) 
 1976 – I Sverige. Fyra förläggare. 
 1991 – Karnevalen i Venedig (med Anders Petersen). ETC. 
 1992 – Från Skåne. Malmö konsthall.

Källor

Externa länkar 
 Bara Ralph Nykvist ser, och han lyfter sin kamera. Personporträtt av Lena Kvist. (Text publicerad i tidskriften Foto 2003, här på författarens egen, arkiverade hemsida.)

Svenska fotografer
Födda 1944
Män
Levande personer
Cachaça Floresta

Floresta eller Cachaça Floresta är en naturligt jäst cachaça tillverkad i staden Cachoeiro de Itapemirim  i delstaten Espirito Santo, Brasilien. Sockerrören krossas och den utvuna sockerlösningen flitreras för att sen via jäsning uppnå rätt alkoholhalt före destilleringen. Drycken håller 41 % alkohol och tillverkas av Gava Indústria e Comércio LTDA.

Se även 
 Lista över brasilianska Cachaça-sorter
 Cachaça

Cachaça
De sex dynastierna

De sex dynastierna () är ett övergripande namn för perioden i den Kinas historia från Handynastins fall år 220 fram till Suidynastins bildande 589. Tiden innfattar epokerna De tre kungadömena, Jindynastin, De sexton kungadömena och De sydliga och nordliga dynastierna.

Under perioden existerade en mängd stater och dynastier, men de som givit perioden dess namn var de som regerade från Jiankang (dagens Nanjing):
 Wu (222–280) - under perioden De tre kungadömena.
 Östra Jindynastin (317–420) - andra delen av Jindynastin.
 Liu-Songdynastin (420–479) - under perioden De sydliga och nordliga dynastierna.
 Södra Qidynastin (479–502) - under perioden De sydliga och nordliga dynastierna.
 Liangdynastin (502–557) - under perioden De sydliga och nordliga dynastierna.
 Chendynastin (557–589) - under perioden De sydliga och nordliga dynastierna.

Historiken, författaren och politikern Sima Guang (司馬光) (1019–1086) valde i det historiska verket Zizhi Tongjian att lista Wei (220–265) och Jindynastin (265–420) som de två första dynastierna i perioden.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

WP:Projekt Kina
Kinesiska kungahus
Kina under 200-talet
Kina under 300-talet
Kina under 400-talet
Kina under 500-talet
Faridkot (olika betydelser)

Faridkot kan avse:

 Faridkot (distrikt) – ett distrikt i den indiska delstaten Punjab
 Faridkot – en stad i distriktet
Faridkot (furstendöme) – ett historiskt sikhiskt furstendöme
Snörning

Snörning är ett snöre som löper genom hål eller öglor för att binda fast en sko eller ett klädesplagg.

Kläddetaljer
Island (musikgrupp)

Island var en musikgrupp från Cypern som representerade landet i Eurovision Song Contest 1981. Detta var första gången Cypern deltog i Eurovision Song Contest och låten som framfördes hette Monika.

Cypriotiska musikgrupper
Artister som representerat Cypern i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 1981
Monika (sång)

Monika är en sång framförd av gruppen Island. Detta var det första bidrag som Cypern deltog med i Eurovision Song Contest 1981. Låten kom på 6:e plats.

Referenser

Fotnoter 

Bidrag till Eurovision Song Contest 1981
Cyperns bidrag i Eurovision Song Contest
Musiksinglar 1981
Monika (olika betydelser)

Monika eller Monica kan syta på

 Monika – ett kvinnonamn
 Monica – en figur i Ica:s marknadsföring
 Sommaren med Monika – en film från 1953 i regi av Ingmar Bergman

Sånger 
 Monika (sång) – en sång framförd av gruppen Island
 Monica (sång) – en sång skriven av Magnus Andersson (musik) och Lars Waldefeldt (text)
 Hej Hej Monika – en singel av Nic & the Family

Se även
 Santa Monica (olika betydelser)
Troodos

Troodos () är Cyperns största bergskedja, belägen mitt på ön. Högsta topp är Olympos, 1 951 meter över havet.

Troodosbergen sträcker sig mot väster mitt på ön Cypern, och det finns flera berömda utflyktmål där, bland annat bysantinska kloster och kyrkor på bergstopparna, och pittoreska byar och småstäder i bergssluttningarna och dalgångarna.

Området är känt sedan forntiden för de stora kopparfyndigheter som gjorts i gruvorna där. Under Bysantinska rikets dagar blev Troodosbergen ett centrum för bysantinsk arkitektur, till följd av att kyrkorna byggdes på svårtillgängliga platser, bortom de farliga kustområdena. Nio kyrkor från denna tid, belägna i Troodos är uppsatta på världsarvet Målade kyrkor i Troodosregionen.

Det finns ett stort antal byar längs Troodosbergen, nästan 30 stycken, kända för sina vinproduktioner. Omodhos är en av de större byarna som är känt för sin vinproduktion, varje år hålls det även vinfestival i augusti som är värt att besöka.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Berg på Cypern
We've Only Just Begun

"We've Only Just Begun" är en låt gjord av The Carpenters inspelad 1970.

Låten används i skräckfilmen 1408 där låten automatiskt börjar spela på en klockradio i huvudrollens hotellrum. "We've only just begun" översatt "Vi har bara börjat" menas indirekt med att terrorn huvudrollen kommer utsättas för bara har börjat.

Sånger 1970
Album av The Carpenters
Regnbågshinneinflammation

Regnbågshinneinflammation (även irit) är en autoimmun reaktion, där irisvävnaden av någon oklar anledning blir inflammerad vilket innebär att ögat blir rött och ljuskänsligt och smärtan utgörs av pupillsammandragningen. Smärtan kan även komma när man tittar på föremål på nära håll. Synnedsättning är sällan förekommande vid akut irit - men förekommer om tillståndet förvärras - och variga och kladdiga ögon förekommer inte - däremot rinniga. Om man inte behandlar irit kan det leda till svår värk och komplikationer i form av till exempel högt ögontryck. Det är inte ovanligt om den återkommer flera gånger under livet.

Många patienter som drabbas av regnbågshinneinflammation är oftast friska, vilket betyder att man inte kan hitta någon eller några utlösande faktorer till inflammationen. Man tror att vissa infektioner skulle kunna medföra att en irit utvecklas i efterloppet, vilket är ovanligt. Ulcerös kolit respektive Crohns sjukdom, där båda två är inflammatoriska tarmsjukdomar, kan innebära en ökad risk för utveckla irit.

Hos en del patienter kan irit även kopplas ihop med Bechterews sjukdom. De flesta som utvecklar Bechterews sjukdom har samma variant av en viss gen. Detta genetiska anlag kallas HLA B27 och går att påvisa med genetisk analys av ett blodprov. Alla som blir sjuka är således inte HLA B27-positiva, och det är endast mindre andel av anlagsbärarna som utvecklar sjukdom.

Irit uppkommer sällan i båda ögonen samtidigt, utan man insjuknar snabbt med värk i ena ögat. Man kan finna vita blodkroppar i kammarvattnet. Kammarvätskan ligger mellan hornhinnan och iris. Blodkropparna kommer ifrån de inflammerade blodkärlen i iris.

Om en patient får adekvat behandling är risken för komplikationer av akut irit mycket liten. Att få upprepade iriter skadar inte ögat eller påverkar synen på lång sikt. Kroniskt förlöpande iriter kan förekomma hos olika patienter och dessa patienter söker oftast ögonläkare på grund av synförsämring. Smärtor i ögonen och ett rött öga är ovanligt för personer med kronisk irit.

Behandling 

Det är enkelt att behandla akut irit. Man får ögondroppar som vanligtvis innehåller kortison, och andra droppar som innehåller pupillvidgande medel. Man ger pupillvidgande medel dels för att förhindra sammanväxningar mellan iris och linsen, och dels för att hålla iris orörlig, vilket påskyndar läkningen och även är smärtstillande.

Galleri

Externa länkar
Grundkurs i irit
Bechterews sjukdom / Reumatikerförbundet 

Genetiska sjukdomar
Ögonsjukdomar
Inflammation
Autoimmuna sjukdomar
Loge (måne)

Loge  är en av Saturnus månar. Den upptäcktes av Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna och Brian G. Marsden 2006, och gavs den tillfälliga beteckningen S/2006 S 5. Den heter också Saturn XLVI .

Loge är cirka 6 kilometer i diameter och har ett genomsnitt avstånd på cirka 23 065 000 kilometer från Saturnus. Det tar 1314 364 dagar för Loge att kretsa ett varv kring Saturnus. Loge har en lutning på 166,5° till ekliptikan (165,3° till Saturnus ekvator) i en retrograd riktning och med en excentricitet på 0,1390.

Loge namngavs i april 2007 efter jätten Loge i den nordiska mytologin, som härskade över elden. Namnet uttalas oftast  "Logi".

Referenser 

Månar
Saturnus månar
Astronomiska upptäckter av DC Jewitt
Astronomiska upptäckter av SS Sheppard
Astronomiska upptäckter 2006
Henrik Halldin

Henrik Halldin, född 13 april 1834 i Hidinge församling, Örebro län, död 21 december 1927 i Örebro Nikolai församling, var en svensk  riksdagsman.

Halldin var fabriksidkare i Örebro. I riksdagen var han ledamot av andra kammaren 1879–1881, invald i Örebro stads valkrets.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1834
Avlidna 1927
Män
Personer från Hidinge socken
Erik Hallgren (riksdagsman)

Carl Erik Hallgren, född 31 juli 1844 i Kumla församling, Örebro län, död 28 februari 1900 i Lista församling, Södermanlands län, var en svensk godsägare och riksdagsman.

Hallgren var godsägare i Vingsleör i Södermanland. I riksdagen var han ledamot av första kammaren 1894–1899.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Födda 1844
Avlidna 1900
Män
Personer från Kumla socken, Närke
Högsjö

Högsjö kan syfta på:

Högsjö, Vingåkers kommun – en tätort i Södermanland
 Högsjö kyrka, Södermanland – en kyrkobyggnad i Västra Vingåkers församling i Strängnäs stift
 Högsjö socken – en socken i Ångermanland
 Högsjö landskommun – en tidigare kommun i Västernorrlands län 1863–1968
 Högsjö församling – en församling i Härnösands stift
 Högsjö nya kyrka – en kyrkobyggnad
 Högsjö gamla kyrka – en kyrkobyggnad
 Högsjö distrikt – ett distrikt i Härnösands kommun och Västernorrlands län 2016–

Se även 
 Högsjön
Quasi Universal Intergalactic Denomination

Quasi Universal Intergalactic Denomination (QUID) är en prototyp till en valuta speciellt anpassad för användning i rymden, framför allt i rymdturism.

Externa länkar
DN - Mynt för rymdturister
engadget - Goodbye dollar, hello quid!

Fiktiva valutor
Quid

Quid kan syfta på:

Quid – på engelska slang för brittiska pund
QUID – en prototyp till en valuta speciellt anpassad för användning i rymden, se Quasi Universal Intergalactic Denomination
Quid pro quo – en latinsk fras
Quid Pro Quo (film) – en film från 2008
Radians

Radians och spektral radians är radiometriska storheter som beskriver mängden ljus (eller mer allmänt elektromagnetisk strålning) som passerar genom eller sänds ut från en given yta och faller inom en given rymdvinkel i en given riktning. SI-enheten för radians är watt per steradian per kvadratmeter (W·sr-1·m-2).

Radians beskriver total utsänd ljusmängd medan spektral radians beskriver utsänd ljusmängd vid en viss våglängd eller frekvens. Spektral radians har SI-enheten W·sr-1·m-3 uttryckt i våglängd eller W·sr-1·m-2·Hz-1 uttrryckt i frekvens.

Radians är ett användbart mått på ljus som sänds ut från en ljuskälla eller ljus som reflekteras från en yta då det enkelt går att beräkna mängden ljus som fångas av ett optiskt system som är riktat mot ljuskällan. Radians används även som kvalitetsmått på ljuskällor. Ju högre radians desto mer koncentrerat ljus. Hög radians är ett nödvändigt krav för att kunna fokusera ljuset från en ljuskälla till en liten yta med hög effekttäthet. Laserljus och synkotronljus är de typer av ljus som har högst radians.

Intensitet
Radians blandas ibland ihop med intensitet. Intensitet är inte ett entydigt begrepp inom naturvetenskapen men inom radiometrin brukar intensitet (strålningsintensitet) beteckna effekt per rymdvinkelenhet.

Fysikaliska storheter
Belysning
Magnus Hallenborg

Bolivar Magnus Fredrik Karl Vilhelm Hallenborg, född 18 februari 1828 på Rydsgårds gods i Villie socken, Malmöhus län, död 22 maj 1892 i Stockholm, var en svensk riksdags- och landstingspolitiker. Han var far till Carl Hallenborg.

Hallenborg blev student i Lund 1846, men inträdde 1849 på den militära banan som underlöjtnant vid Skånska husarregementet, där han 1855 blev löjtnant och varifrån han 1860 tog avsked som ryttmästare. Sedan fadern kammarherren Karl Johan Hallenborg avlidit 1859 ville Hallenborg helt ägna sig åt skötseln av fädernegården Rydsgård. 

Från 1859 deltog Hallenborg i riddarhusets förhandlingar och var ledamot 1862–1863 av allmänna besvärs- och ekonomiutskottet samt 1865–1866 av bevillningsutskottet. Efter representationsförändringen invaldes han 1866 av Malmöhus läns landsting (som utgjorde Malmöhus läns valkrets) i första kammaren, där han hade plats från 1867 till sin död. Som en av kammarens mest ansedda medlemmar var han under en följd av år ledamot av det tiomannaråd, som uppgjorde listor till utskotten, samt satt 1867–1869 i bevillnings- och 1870–1887 i konstitutionsutskottet (1874–1875 som vice ordförande och 1876–1887 som ordförande), men uteslöts 1888, eftersom han som frihandlare ej kunde påräknas för ett från protektionistiskt håll eventuellt tillämnat anfall på ministären Themptander. Under de föregående årtiondenas strider hade Hallenborg tillhört den så kallade skånska fraktionen, som stod i ett visst samförstånd med Andra kammarens lantmannaparti. Vid januaririksdagen 1887 hade Hallenborg plats i talmanskonferensen. 

Hallenborg var 1869–1886 och 1889–1891 ledamot av Malmöhus läns landsting samt därunder vice ordförande 1876–1883 och senare ordförande. Han var från 1866 ledamot och från 1881 ordförande i Allmänna hypoteksbanken samt blev 1877 ledamot av lantbruksakademien.

Källor

Noter 

Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Svenska landstingspolitiker
Svensk obetitlad adel
Ledamöter av Lantbruksakademien
Svenska politiker under 1800-talet
Svenska militärer under 1800-talet
Personer från Villie socken
Födda 1828
Avlidna 1892
Män
Ugglan
Plantagen

Plantagen, , är ett nordiskt företag i växtbranschen. Företaget har över 120 butiker i Norge, Sverige och Finland. Företaget har fler än 1.300 medarbetare och en årsomsättning på över 4,2 miljarder SEK.

Historia
Den första Plantagen butiken öppnades 1986 i Norge. År 2001 köpte Investor-bolaget EQT Plantagen i Norge, eller som det heter i Norge, Plantasjen. I Sverige bildades Plantagen genom att EQT 2002 köpte den svenska handelsträdgårdskedjan Växus, som med det bytte namn den 14 mars 2002 till Plantagen. Vidare hade även BP-plantor i Askim, Göteborg, förvärvats och profilerats om till Plantagen i februari 2002. Den 14 mars 2002 öppnade Plantagen Sveriges då största gardencenter i Uppsala. När Plantagengruppen inledde sin expansion 2002 i Norden hade man inledningsvis 20 butiker i Norge och 11 i Sverige. I december 2006 blev det offentligt att EQT sålde kedjan till riskkapitalbolaget Apax Partners. År 2006 hade antalet butiker vuxit till 72 butiker i Norge, Sverige och Finland, sedan 2002. Under hösten 2016 sålde Apax hela sitt innehav i Plantagen till investeringsbolaget Ratos. Antalet butiker hade då vuxit till 124 butiker i Norge, Sverige och Finland.

I maj 2020 blev Nina Jönsson VD för Plantagen.

VD
2013–2017: Jon Abrahamsson Ring
2017–2018: Daniel Julin
2018–2019: Christer Åberg (tillförordnad vd)
2019–2020: Olav Thorstad
2020–2022: Nina Jönsson
2022-idag: Jesper Lien

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Företag bildade 1986
Svenska butikskedjor
Norska butikskedjor
Tony Ryan

Thomas Anthony "Tony" Ryan, född 2 februari 1936 i Thurles, County Tipperary, död 3 oktober 2007 i Celbridge, County Kildare, var en irländsk entreprenör, medgrundare av lågprisflygbolaget Ryan Air tillsammans med Christy Ryan och Liam Lonergan.

Personer inom Irlands näringsliv under 1900-talet
Födda 1936
Avlidna 2007
Män
Blåshorn

Ett blåshorn eller vallhorn är ett musikinstrument, tillverkat av ett horn från ett slidhornsdjur.

Efter slakt kan hornet beredas på samma sätt som ett dryckeshorn för att bli mer hygieniskt och få ett bättre utseende, men man kan även tillverka blåshorn av råa horn. För att kunna ta ut mjukdelen, kvicken, kokas hornet någon timme. Hornets spets kapas av så att ett litet hål uppstår i den smala änden, i vilket man blåser på samma sätt som i en trumpet.  Hornet har nu en genomgående luftkanal.  Tonen är djup och kan ofta höras på långt håll. Större horn har en djupare ton än mindre. Tonen kan ändras genom att man sticker in handen som sordin i den större öppningen, eller genom att man tar upp fingerhål i hornet, på vilket man då spelar som på en flöjt. 

Hornet som instrument är begränsat till de kulturer som haft hornboskap, men har å andra sidan funnits hos många av dessa folk. Exempelvis finns traditioner snarlika de svenska i Norge, Finland och Baltikum. 

I blåshorn av modern souvenirtyp är det vanligt att sätta in ett munstycke av plast så att det blir ljud i hornet, men detta ljud är sällan särskilt likt det ljud en kunnig hornspelare kan åstadkomma.

Vallhorn i olika kulturer

Judisk kultur 
Inom judendomen används blåshorn i vissa ceremonier, se shofar. Dessa tillverkas vanligen av horn från får.

Sverige 

Inom svensk folkmusik används instrumentet kohorn, som är ett blåshorn tillverkat av horn från nötkreatur. Instrumentet saknar munstycke och ursprungligen saknades även tonhål. Med tiden har dessa dock blivit vanligt förekommande och de är oftast är 3–5 till antalet. Kohornet var vanligt i den svenska fäbodkulturen framför allt för att sända budskap; det vill säga för att locka på djuren (med olika melodier för olika djur – praktiskt att inte alla kom springande samtidigt), för att skrämma bort rovdjur och för att sända budskap såsom "en ko har gått bort sig, finns hon hos er? – "Sök int' mer, sök int' mer, kua är här". Ett kohorn är mer lättspelat ju större det är.  Ett likvärdigt instrument är bockhorn med samma funktion och liknande klang. Vissa hävdar att bockhorn är mer lättspelade än kohorn. Kohornet hörs längre än bockhornet. Längst hörs näverluren.

Mycket gamla horn med fingerhål har hittats i svensk jord. Ett fynd från Visnums socken i Värmland har daterats till yngre järnålder, ett annat från Hedemora i Dalarna till 900-talet.

Fiktion 
Blåshorn är också vanliga som bruksföremål och artefakter inom fantasykulturen. Figuren Boromir i Tolkiens Sagan om Ringen har ett blåshorn som kallas för Gondors horn.

Se även
Gjallarhornet
Erkencho

Blåsinstrument
T26

Motortorpedbåten T26 byggdes 1942 på Kockums i Malmö. Från mitten på 1960-talet och fram till 1985 utnyttjades fartyget av flygvapnet som målbogserare på Vättern. T26 är idag renoverad till originalskick.

T26 ägs av en stiftelse och körs och vårdas av medlemmar från Föreningen Mtb-veteraner. Hon är k-märkt.

Motortorpedbåten T26

Längd överallt: 20 meter 
Bredd största: 5 meter 
Deplacement: 27 ton 
Bestyckning: 2 st 53 cm torpedtuber, 1 st Bofors 20 mm automatkanon, 6 st sjunkbomber, 2 st kulsprutor
Motorer: 2 st 18-cylindriga huvudmotorer, Isotta Fraschini med cylindervolymen 57 liter, om vardera 1 500 hk + 2 st marschmotorer, Ford V8 sidventilare på 85 hk/st
Fart: 50 knop 
Besättning: 11 man
Hemmahamn: Gålö

Externa länkar
Hemsida

Svenska motortorpedbåtar under andra världskriget
K-märkta fartyg
Fartyg sjösatta 1942
Fartyg byggda i Malmö
Svenska motortorpedbåtar under kalla kriget
T56

T56 är en svensk motortorpedbåt som byggdes 1957 på Stockholms örlogsvarv som var underleverantörer till Kockums i Malmö. T56 togs ur tjänst 1973. Mellan åren 1985 och 2003 fanns hon på Ekerö och mellan åren 2003 och 2007 renoverades T56 på Gålöbasen och är nu en fullt fungerade motortorpedbåt i originalskick. Originalmaskineriet som bestod av tre stycken Isotta Fraschini W18 på cirka 57 liters cylindervolym vardera, har konverterats till dieseldrift. Detta i samarbete med italienska CRM som tog över Isottas fabriker. Konverteringen ledde till cirka 5 % effektökning samt en förbättrad bränsleekonomi. T56 är ett exempel på ett levande museifartyg och genomför sjöfärder varje sommar.

T56 ägs idag av en stiftelse och körs och vårdas av medlemmar från Föreningen Mtb-veteraner.

Externa länkar
Hemsida

Svenska motortorpedbåtar under kalla kriget
Fartyg sjösatta 1957
Fartyg byggda i Stockholm
K-märkta fartyg