kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Liareds socken

Liareds socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Liareds distrikt.

Socknens areal är 45,8 kvadratkilometer varav 43,84 land. År 2000 fanns här 231 invånare.  Kyrkbyn Liared med sockenkyrkan Liareds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Vid en tidpunkt efter 1546 införlivades den del av Igelsereds socken som ej uppgick i Knätte socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Liareds församling och för de borgerliga frågorna bildades Liareds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Liared, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Liareds socken ligger öster om Ulricehamn kring Tidan med Strängseredssjön i söder och Jogen i norr. Socknen har odlingsbygd i ådalen och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns gravar och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1351 Leiaryd och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ryd, 'röjning'. Förleden kan innehålla lie syftande på jämn och stenfri mark.

Se även
 Liareds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Liareds landskommun

Liareds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Liareds socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Liareds församling

Liareds församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Vid en tidpunkt efter 1546 införlivades den del av Igelsreds församling som ej uppgick i Knätte församling.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Böne, Knätte, Liared, Fivlered och Kölingared som till åtminstone kring 1550 även omfattade Igelsereds och Ingareds församlingar. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Hössna, Gullered, Strängsered, Böne, Knätte och Liared och från 1983 även Kölingareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Organister

Kyrkor 
 Liareds kyrka

Se även
Liareds socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Strängsereds socken

Strängsereds socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Strängsereds distrikt.

Socknens areal är 62,04 kvadratkilometer varav 60,61 land. År 2000 fanns här 210 invånare.  Kyrkbyn Strängsered med sockenkyrkan Strängsereds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Strängsereds församling införlivades 1548 i Gullereds församling för att i denna vara ett kapellag till 29 juli 1887, då församlingen utbröts igen.

Vid kommunreformen 1862 bildades Strängsereds landskommun för att ta över de borgerliga frågorna från socknen. De kyrkliga frågorna hanterades från 29 juli 1887 i Strängsereds församling, innan dess av Gullereds församling. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hössna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Strängsered, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani.

Geografi
Strängsereds socken ligger väster om Jönköping med Strängseredssjön i norr och med en del av Komosse i söder. Socknen är en mossrik skogsbygd med höjder som når 345 meter över havet.
 
Riksväg 40 genomkorsar socknen..

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält med stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1335 Strägxrydh och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ryd, 'röjning'. Förleden kan vara ett mansnamn eller ett äldre namn på Strängsredssjön.

Se även
 Strängsereds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Strängsereds landskommun

Strängsereds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Strängsereds socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid lommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Strängsereds församling

Strängsereds församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hössna församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Det finns dokument som anger församlingen som ett kapellag i Gullereds församling från 1548 till 29 juli 1887, men i praktiken fungerade församlingen som en separat församling med egna kyrkoböcker. 

Församlingen var annexförsamling i pastoratet Hössna, Strängsered och Gullered som till 1554 även omfattade Kinnareds och Tissereds församlingar och från 1962 även Bönw, Knätte och Liareds församlingar och från 1983 även Kölingareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Hössna församling.

Kyrkor 

Strängsereds kyrka

Se även
Strängsereds socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Đorđe Branković

Đorđe Branković, född 1645 och död 1711, var en serbisk adelsman, den siste bäraren av despota-värdigheten.

Branković var en ivrig förkämpe för de serbisak självständighetssträvandena, och försökte 1688 förgäves få till stånd ett allmänt uppror i Donauländerna mot det turkiska väldet i Slavonien. Han fängslades 1703 av turkarna för delaktighet i ett uppror och dog i fångenskap.

Referenser 

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Serbiens regenter
Personer i Serbien under 1600-talet
Födda 1645
Avlidna 1711
Män
Personer i Serbien under 1700-talet
Christoph Martin

Christoph Reinhard Dietrich Martin, född den 2 februari 1772 nära Göttingen, död den 13 augusti 1857 i Gotha, var en tysk rättslärd, far till Eduard Arnold Martin. 

Martin verkade vid Göttingens och från 1805 vid Heidelbergs universitet samt var 1816- 42 överappellationsrättsråd och professor i Jena. 

Han var den måhända mest framstående processrättsläraren i Tyskland under 1800-talets förra hälft och sökte bygga sin vetenskaps utbildning på grundvalen av den historiskt givna lagstiftningen. 

Hans förnämsta arbeten är Lehrbuch des teutschen gemeinen bürgerlichen Prozesses (1800; 13:e upplagan 1862) och Lehrbuch des teutschen gemeinen Criminalprozesses (1812; 5:e upplagan, utgiven och till en del författad av J.D.H. Temme, 1857).

Källor

Noter 

Tyska domare
Tyska professorer i juridik
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Personer verksamma vid Heidelbergs universitet
Personer verksamma vid Jena universitet
Födda 1772
Avlidna 1857
Män
Personer från Niedersachsen
Timmele landskommun

Timmele landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Timmele socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Timmele landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Vists församling

Vists församling kan avse:
Vists församling, Linköpings stift
Vists församling, Skara stift
Vists församling, Vilske härad – en senast på 1600-talet upplöst församling i Vilske härad
Vists socken, Västergötland

Vists socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, uppgick 1938 i Ulricehamns stad och området är sedan 1971 en del av Ulricehamns kommun, från 2016 inom Ulricehamns distrikt.

Socknens areal var 17,24 kvadratkilometer land. År 1933 fanns här 411 invånare.  En del av tätorten Ulricehamn samt sockenkyrkan Vists kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vists församling och för de borgerliga frågorna bildades Vists landskommun. 1938 upplöstes socknen och församlingen uppgick i Ulricehamns församling och landskommunen i Ulricehamns stad som 1971 ombildades till Ulricehamns kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ulricehamn, med samma omfattning som Ulricehamns församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente.

Geografi
Vists socken ligger närmast norr och nordväst om Ulricehamn kring Ätran och med Åsunden i söder. Socknen är en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar och en fornborg. En runristning, som förtäljer om Gude som dog i England, är känd vid kyrkan.

Namnet
Namnet skrevs 1492 Wisth och kommer från kyrkbyn. Det innehåller möjligen vist i betydelsen 'vistelseort, hemvit' eller troligare vist i betydelsen 'åkrök' då syftande på Ätrans vindlande lopp vid kyrkan.

Se även
 Vists församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Vists landskommun

Vists landskommun kan avse:
Vists landskommun, Älvsborgs län
Vists landskommun, Östergötlands län
Vists landskommun, Älvsborgs län

För landskommunen med samma namn i Östergötland, se Vists landskommun, Östergötlands län.
Vists landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vists socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

1938 uppgick landskommunen i Ulricehamns stad som 1971 ombildades till Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
National Center for Biotechnology Information

National Center for Biotechnology Information (NCBI) är en del av United States National Library of Medicine (NLM), som ingår i National Institutes of Health. NCBI finns i Bethesda, Maryland () och grundades 1988 genom lagstiftning efter en proposition av senatorn Claude Pepper. NCBI tillhandahåller en öppen och gratis sekvensdatabas kallad GenBank samt ett öppet index över biomedicinska forskningsartiklar via PubMed Central och PubMed, liksom annan information relevant inom bioteknik, t.ex. PubChem. Alla dessa databaser är tillgängliga genom Entrez-sökmotorn.

NCBI styrs av David Lipman, en av medförfattarna till BLAST, ett känt och välanvänt sekvensjämförelseprogram, och aktiv inom bioinformatik-området.

Referenser

Externa länkar
 NCBI Officiell Webbplats
 National Library of Medicine
 National Institutes of Health

Medicinska organisationer
Amerikanska forskningsinstitut
Databaser
Medicinsk litteratur
Bethesda, Maryland
Organisationer bildade 1988
Vists församling, Skara stift

Vists församling var en församling i Skara stift i nuvarande Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 1938 i Ulricehamns församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1733 annexförsamling i pastoratet Timmele, Brunn och Vist som till 1546 även omfattade Bjättlunda församling och åtminstone till 1554 Västervånga församling och från 1684 Bogesunds församling. Från 1733 till 1938 var den annexförsamling i pastoratet Ulricehamn, Timmele, Brunn och Vist. Församlingen uppgick 1938 i Ulricehamns församling.

Kyrkor 

Vists kyrka, Västergötland

Se även
Vists socken, Västergötland

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Fivlereds socken

Fivlereds socken i Västergötland ingick i Redvägs härad och är sedan 1974 en del av Falköpings kommun, från 2016 inom Åsarps distrikt.

Socknens areal är 33,8 kvadratkilometer varav 30,03 land. År 1991 fanns här 112 invånare.  Sockenkyrkan Fivlereds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fivlereds församling och för de borgerliga frågorna bildades Fivlereds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun och området övergick samtidigt till Skaraborgs län. Församlingen uppgick 1998 i Åsarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Åsarp, med samma omfattning som Åsarps församling fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad.

Geografi
Fivlereds socken ligger sydost om Falköping kring Ätran och med Lönern i söder. Socknen har odlingsbygd i ådalen och vid sjöarna och är i övrigt en småkuperad mossrik skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1274 Fifloryd och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ryd, 'röjning'. Förleden innehåller sannolikt fivla som är en örtbeteckning.

Namnet skrevs före 21 september 1906 Fifflereds socken och därefter till 31 oktober 1913 Fiflereds socken.

Se även
 Fivlereds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad
Indelningar i Falköpings kommun
Fivlereds landskommun

Fivlereds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Fivlereds socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Fivlereds församling

Fivlereds församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 1998 i Åsarps församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Böne, Knätte, Liared, Fivlered och Kölingared som till åtminstone kring 1550 även omfattade Ingareds och Igelsreds församlingar. Från 1962 till 1992 var församlingen annexförsamling i pastoratet Norra Åsarp, Smula, Solberga och Fivlered som till 1983 även omfattade Kölaby och Kölingareds församlingar. Från 1992 till 1998 var den annexförsamling i pastoratet Åsarp-Smula, Solberga och Fivlered. Församlingen uppgick 1998 i Åsarps församling.

Kyrkor 
 Fivlereds kyrka

Se även
Fivlereds socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Peter Bredsdorff

Peter Bredsdorff (egentligen Christian Erhardt Bredsdorff), född 26 november 1913 i Köpenhamn, död 16 januari 1981 i Tårbæk, var en dansk arkitekt och stadsplanerare.

Peter Bredsdorff examinerades från Kunstakademiets Arkitektskole 1935 och drev egen verksamhet från 1940. Han var dessutom ledare för Köpenhamns kommuns regionkontor ett år. I denna egenskap stod han 1947 bakom planen för Köpenhamns utbyggnad, Fingerplanen, vilken är upptagen i Danmarks kulturkanon. Han blev senare chef för kommunens stadsbyggnadskontor, och utarbetade där 1954 København — skitse til en generalplan. 

Peter Bredsdorff var parallellt verksam vid Kunstakademiets Arkitektskole 1939–1973, från 1955 som professor. Han tilldelades C.F. Hansen-medaljen 1973.

Källor

Danska arkitekter under 1900-talet
Stadsplanerare
Danska professorer
Arkitekter från Köpenhamn
Personer med verk i Danmarks kulturkanon
Mottagare av C.F. Hansen-medaljen
Födda 1913
Avlidna 1981
Män
Norra Åsarps socken

Norra Åsarps socken i Västergötland ingick i Redvägs härad och till 1891 även i Frökinds härad, och är sedan 1974 en del av Falköpings kommun, från 2016 inom Åsarps distrikt.

Socknens areal är 38,85 kvadratkilometer varav 38,58 land. År 1950 fanns här 864 invånare.  Tätorten Åsarp med Ekehagens forntidsby och sockenkyrkan Åsarp-Smula kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsarps socken. Före 1891 ingick en del av socknen, Hög, i Frökinds härad i Skaraborgs län. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsarp församling och för de borgerliga frågorna bildades två landskommuner Åsarps landskommuner i Älvsborgs och i Skaraborgs län där den senare uppgick i den förra 1891. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun och området övergick samtidigt till Skaraborgs län. Församlingen uppgick 1992 i Åsarp-Smula församling som 1998 uppgick i Åsarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Åsarp, med samma omfattning som Åsarps församling fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Laske och Vartofta kompanier.

Geografi
Norra Åsarps socken ligger söder om Falköping kring Ätran. Socknen är en odlingsbygd kring Ätran.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen, skålgropsförekomster och stensättningar. Från järnåldern finns gravfält och resta stenar. Fyra runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1376 Asathorppa och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mansnamnet Ase alternativt ås och torp, nybygge'. Kyrkan ligger vid flera långsträckta höjder.

Se även
 Ekehagens forntidsby
 Norra Åsarps församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Socknar i Frökinds härad
Indelningar i Falköpings kommun
Norra Åsarps församling

Norra Åsarps församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 1992 i Åsarp-Smula församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsarps församling.

Församlingen var till 1983 moderförsamling i pastoratet (Norra) Åsarp, Smula, Solberga och Kölaby som från 1962 även omfattade Fivlereds församling och Kölingareds församling. Från 1983 till 1992 var den moderförsamling i pastoratet Norra Åsarp, Smula, Solberga och Fivlered. Församlingen uppgick 1992 i Åsarp-Smula församling.

Kyrkor 
 Åsarp-Smula kyrka

Se även
Norra Åsarps socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Stora Tornö

Stora Tornö är en kilometerlång ö nordost om Möja i Värmdö kommun. Ön skiljs från Möja av det hundra meter breda Tornösund. Konstnären och författaren Roland Svensson hade sin ateljé på Stora Tornö.

Öar i Värmdö kommuns skärgård
Norra Åsarps landskommun

Norra Åsarps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län och före 1892 även en i  Skaraborgs län.

Administrativ historik
Två kommuner med detta namn inrättades i Åsarps socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, en i Älvsborgs län för de delar av socken som låg där och en i Skaraborgs län. Den senare uppgick i den förra 1892 samtidigt som länstillhörigheten för detta område ändrades.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Norra Åsarps landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Smula socken

Smula socken i Västergötland ingick i Redvägs härad och till 1891 även i Frökinds härad, och är sedan 1974 en del av Falköpings kommun, från 2016 inom Åsarps distrikt.

Socknens areal är 10,0 kvadratkilometer varav 9,77 land. Här fanns 97 invånare år 1990, sista året med officiell statistik. Som sockenkyrka används sedan 1830 Åsarp-Smula kyrka i Åsarp i Norra Åsarps socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före 1891 ingick en del, Bredene, av socknen i Frökinds härad i Skaraborgs län. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Smula församling och för de borgerliga frågorna bildades två landskommuner Smula landskommuner i Älvsborgs och Skaraborgs län där den senare uppgick i den förra 1891. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun och området övergick samtidigt till Skaraborgs län. Församlingen uppgick 1992 i Åsarp-Smula församling som 1998 uppgick i Åsarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Åsarp, med samma omfattning som Åsarps församling fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente och Västgöta regemente, Vartofta kompanier.

Geografi
Smula socken ligger söder om Falköping på Falbygden kring Ätran. Socknen är en uppodlad slättbygd.

Fornlämningar
En runristning har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs på 1330-talet Smula och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller troligen smula i betydelsen 'sand, grus' och syftar på en rullstensås vid platsen.

Bilder

Se även
 Smula församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Socknar i Frökinds härad
Indelningar i Falköpings kommun
Åsarp-Smula församling

Åsarp-Smula församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 1998 i Åsarps församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1992 genom sammanslagning av Smula församling och Norra Åsarps församling och var därefter till 1998 moderförsamling i pastoratet Åsarp-Smula, Solberga och Fivlered. Församlingen uppgick 1998 i Åsarps församling.

Kyrkor 
 Åsarp-Smula kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Smula landskommun

Smula landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län och före 1891 även i Skaraborgs län.

Administrativ historik
Två kommuner med detta namn inrättades i Smula socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, en i Älvsborgs län för de delar av socken som låg där och en i Skaraborgs län. Den senare uppgick i den förra 1892 samtidigt som länstillhörigheten för detta område ändrades. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Falköpings kommun