kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Länna gård, Uppsala kommun

Länna är ett före detta säteri och en herrgård i Almunge socken i Närdinghundra härad. Gården är ursprunget till den nuvarande tätorten Länna i Uppsala kommun.

Historik

År 1364 omnämns ägaren till Länna gård Nils Petersson (Lännaätten) som bodde i Länna åtminstone 1364–1392. Hans dotter Holmfrid är nämnd i Länna 1409–1411. Via Holmfrids dotterdotter, Märta Lydekadotter (Stralendorp) ärvdes gården av en Ingeborg Petersdotter. Hennes man Lasse (Laurens) Karlsson (Björnlår) skrev sig till Länna 1487 och gården ärvdes därefter av hans son Bengt Laurensson som avrättades 1517, varefter Länna konfiskerades av kronan.

Under 1517–1562 beboddes den mestadels av vasafogdar som lagman Axel Andersson 1531–1538 och 1660 hamnade gården genom arv i händerna på Upplands landshövding Claes Rålamb, senare Sveriges riksråd. I början av 1700-talet övergick egendomen till släkten Bure, bland dem kapten Axel Bure som stupade under Slaget vid Helsingborg 1710. Godset kom 1728 genom gifte till friherre Mörner, 1748 genom köp till släkten Billing och därefter till greve Erik Brahe, vars ätt från och med senare delen av 1700-talet ägde det.

År 1758 köptes gården av ägarna till Vattholma Bruk AB, som kom att anlägga en masugn i Länna. Bruket blev starten på orten Länna.

Gården idag
Corps de logi uppfördes under 1600-talets andra hälft och fick sitt nuvarande utseende med valmat tak vid en ombyggnad på 1760-talet. Bland ekonomibyggnaderna märka bland annat en stenladugård från 1853. Den bildar en tresidigt kringbyggd gård belägen ett stycke ifrån huvudbyggnaden. Till fastigheten hör även en gammal kollada. De båda flygelbyggnaderna som flankerar huvudbyggnaden är inredda som bostäder. Utöver jordbruk bedrivs i huvudbyggnaden festvåning för bröllop, högtidsdagar, möten och liknande.

Bilder

Källor
 Det medeltida Sverige, vol 1:4, Tiundaland.
 Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige / Fjerde Bandet. I. J. K. L  (1859-1870).

Externa länkar

Officiell webbplats

Herrgårdar i Uppland
Byggnader och anläggningar i Uppsala kommun
Hårcellsleukemi

Hårcellsleukemi (HCL) är en form av mogen B-cellsneoplasi som involverar benmärg, blod och mjälte. Den är ovanlig och bara 2 % av dem som får leukemi får denna form. Symptomen består bland annat av ökad infektionskänslighet, anemi och ökad blödningsbenägenhet. Oftast är mjälten förstorad (splenomegali). Sjukdomen kan identifieras genom att vita blodkroppar har utskott som ser ut som hår, därav namnet. Celler med hårliknande utskott kan dock även förekomma vid andra typer av lymfom varför ytterligare undersökningar som exempelvis flödescytometri och analys av specifika mutationer rekommenderas för att ställa korrekt diagnos. Utsikterna för en person som har HCL att överleva är mycket goda.

Källor

Leukemi
Lymfatiska sjukdomar
Sjukdomar i mjälten
Tumörer
Konciliet i Florens

Konciliet i Basel, senare Konciliet i Ferrara och slutligen Konciliet i Florens var ett biskopskoncilium inom den romersk-katolska kyrkan. Det startade 1431 i Basel där det pågick till 1449. En del av mötet flyttades 1438 till Ferrara och 1439 till Florens, där det avslutades 1445. Konciliarismen var under denna tid starkare än påvestolen, och denna maktkamp genomsyrade konciliet. Den stora schismen och husiterna var andra primära frågor.

Konciliet sammankallades av påve Martin V, som förlade det till Basel för att hålla det på en neutral plats. Strax efter avled Martin V och efterträddes av Eugenius IV som öppnade konciliet 23 juli. Vid konciliet närvarade förutom kyrkans högsta företrädare, samtidens främsta teologer, lärde samt representanter för olika stift och kloster. Under konciliets gång anslöt sig den bysantinske kejsaren Johannes VIII Palaiologos med Georgios Gemistos Plethon, Johannes Bessarion och patriarken av Konstantinopel. De kyrkliga reformprojekten skrämde Eugenius, som i december 1431 förklarade mötet upplöst.

Mötet främste man vid denna tid var Giuliano Cesarini, som förklarade att det allmänna kyrkomötet stod över påven. Påven tvingades också år 1434 erkänna mötet. Under tiden hade underhandlingar förts med husiterna. Genom de så kallade Baselkompaktaterna slöts i november 1433 fred med den moderata gruppen bland husiterna, de så kallade kalixtinerna. Samtidigt fortsatte det kyrkliga reformarbetet och en mängd beslut fattades som avsåg att avskaffa de värsta ekonomiska missbruken inom kyrkan. Härigenom skapades dock nya konflikter med påven, som 1438 vade att flytta mötet till Ferrara, under förevändning att underlätta förhandlingarna med grekerna. En stor del av deltagarna lämnade nu Basel, bland annat Giuliano Cesarini. Den grupp som kvarstannade valde 1439 hertig Amadeus VIII av Savoyen till motpåve under namnet Felix V. Genom en rad radikala åtgärder förlorade dock konciliet alltmer sitt anseende, miste stödet av de världsliga makterna och upplöste slutligen sig själv 1449. Mötets resultat blev att kyrkomötet dukade under i striden mot påvemakten.

Baselkonciliets reformbeslut kom inte omedelbart att verkställas men fick betydelse genom att de användes av den världsliga makten i maktkampen med påvestolen. Exempelvis Sanktionen i Bourges 1438, som fastslog att påven står under det allmänna konsiliet och att biskoparna har sin makt omedelbart från Gud, inskränkte kurians domsrätt över franska kyrkan och knöt denna närmare till staten, baserades på beslut fattat i konsiliet i Basel.

Källor 
 En version av motsvarande artikel på engelska Wikipedia

Katolska kyrkans koncilier
Ghost Rider

Ghost Rider kan syfta på:

 Ghost Rider (film) – en amerikansk långfilm från 2007, originaltitel Ghost Rider
 Ghost Rider (låt) – en låt från 2002 av rock bandet Rush på albumet Vapor Trails
 Ghost Rider (motorcykelförare) – en pseudonym för en eller flera motorcykelförare
 Ghost Rider (musikalbum) – ett musikalbum från 2015 av Jerry Williams
 Ghost Rider (seriefigur) – en tecknad superhjälte 1972
 Phantom Rider – en seriefigur som fick byta namn för den nya seriefigur Ghost Rider
Den långa flykten (TV-serie)

Den långa flykten () är ett brittisk-kanadensiskt animerat fantasybarnprogram, baserat på romanen Den långa flykten av Richard Adams. Det sändes i 39 avsnitt, ursprungligen på YTV och CITV i Kanada och Storbritannien under perioden 28 september 1999 – 4 december 2001. TV-serien var en samproduktion mellan Alltime Entertainment i Storbritannien och Decode Entertainment i Kanada och producerades av Martin Rosén som även regisserade filmen från 1978. 

Vissa avsnitt släpptes på VHS och senare på DVD. I oktober 2005 släpptes en DVD samling för region 2 av alla tre säsongerna i Storbritannien.

Källor

Fotnoter

Brittiska animerade TV-serier från 1990-talet
Kanadensiska animerade TV-serier från 1990-talet
TV-serieavslutningar 1999
TV-seriestarter 2001
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i ITV
TV-program i YTV
Brittiska TV-serier från 1990-talet
Kanadensiska animerade TV-serier från 2000-talet
Brittiska TV-serier från 2000-talet
Spaniens Grand Prix 1972

Spaniens Grand Prix 1972 var det tredje av tolv lopp ingående i formel 1-VM 1972.

Resultat
 Emerson Fittipaldi, Lotus-Ford, 9 poäng 
 Jacky Ickx, Ferrari, 6
 Clay Regazzoni, Ferrari, 4
 Andrea de Adamich, Surtees-Ford, 3
 Peter Revson, McLaren-Ford, 2 
 Carlos Pace, Williams (March-Ford), 1 
 Wilson Fittipaldi, Brabham-Ford 
 Tim Schenken, Surtees-Ford 
 Dave Walker, Lotus-Ford
 Graham Hill, Brabham-Ford
 Henri Pescarolo, Williams (March-Ford)

Förare som bröt loppet 
 Jackie Stewart, Tyrrell-Ford (varv 69, olycka)
 Chris Amon, Matra (66, växellåda)
 François Cévert, Tyrrell-Ford (65, tändning)
 Peter Gethin, BRM (65, motor)
 Denny Hulme, McLaren-Ford (48, växellåda)
 Howden Ganley, BRM (38, motor)
 Reine Wisell, BRM (24, olycka)
 Mario Andretti, Ferrari (23, oljetryck)
 Mike Hailwood, Surtees-Ford (20, elsystem)
 Ronnie Peterson, March-Ford (16, bränsleläcka)
 Rolf Stommelen, Eifelland-Ford (15, olycka)
 Jean-Pierre Beltoise, BRM (9, växellåda)
 Niki Lauda, March-Ford (7, differential)
 Alex Soler-Roig, BRM (6, olycka)

Förare som ej kvalificerade sig
 Mike Beuttler, Clarke-Mordaunt-Guthrie (March-Ford)

Noteringar 
 Wilson Fittipaldi gjorde F1-debut.

VM-ställning

1972 i Spanien
Spaniens Grand Prix
Illharjen

Illharjen är ett naturreservat i Vetlanda som genomkorsas av Emån. Reservaten ligger i Emåns dalgång, strax sydost om Vetlanda centralort. Illharjen och Stora Illharjen är två gränsande reservat. Här delar Emåns vatten upp sig i flera bäckar. En spångad vandringsled finns. Den gör området lättillgängligt för både barnvagnar och rullstolar.

Arter

Växter 
Vide 
Sälg
Skogsolvon
Getapel

Djur 
Forsärla 
Mindre hackspett
Härmsångare 
Rörhöna 
Drillsnäppa 
Kricka
Strömstare
Kungsfiskare
Flodpärlmussla

Se även
Stora Illharjen

Källor 

Naturreservat i Vetlanda kommun
Naturskyddsområden bildade 1963
Pectus

Pectus kan syfta:
Pectus (pectora i plural) är latin för bröst.

Anatomi

Skelettmuskler
 Pectoralis major – den största muskeln på överkroppens framsida
 Pectoralis minor –  en muskel mellan bröstkorgen och skulderbladen

Missbildningar
 Pectus carinatum – en vanligtvis genetiskt medfödd missbildning, se Kölbröst
 Pectus excavatum – en missbildning i skelettet, där bröstbenet är intryckt i en konkav skepnad, se Trattbröst

Musik
 Pectus (musikgrupp) – en polsk musikgrupp
Kompressibilitet

Kompressibilitet och dess invers tryckmodul (bulkmodul) beskriver en materials volymändring vid pålagt tryck.

Definitioner 
Kompressibiliteten definieras som kvoten mellan relativa volymändringen och tryckändringen enligt

.

Vanligare är den inverterade kompressibiliteten, kallad tryckmodulen K:

 med enheten N/m2 eller bar.

Jämför med elasticitetsmodulen E i hållfasthetsläran:

Elasticitetsmodulen E = σ/ε = σ /(dL/L), där σ = spänningen i materialet och dL/L är relativa längdförändringen.

Ideala gaser 
För ideala gaser gäller enligt Boyles lag att volymen är omvänt proportionell mot trycket. Tryckmodulen är därför lika med gasens tryck. Detta ger dock inte rätt värde för ljudhastighet, d.v.s. utbredningshastigheten för longitudinella vågor i luft. Orsaken är att gasens temperatur stiger vid kompression, och att temperaturen inte hinner jämna ut sig vid dessa frekvenser. Därför gäller inte  Boyles lag, och man ska använda den adiabatiska tryckmodulen, som är högre med en faktor γ = Cp/Cv, förhållandet mellan värmekapacitiviteterna vid konstant tryck och konstant volym. För luft är denna faktor γ = 1,40.

Kompressibilitet hos vätskor 

Vätskor anses i de flesta ingenjörstekniska sammanhang som mer eller mindre inkompressibla, men kompressibiliteten kan i praktiken, med hänsyn till inblandad fri gas i form av gasbubblor, ha ett avgörande inflytande på vätskans egenskaper och därmed det tekniska systemets egenskaper när det gäller fjädring, systemstabilitet och noggrannhet (reglerteknisk stabilitet) samt inte minst verkningsgraden vid användning som energiöverförande medium vid stora effekter. Den totala tryckmodulen påverkas också av omgivande material, t.ex. vid användning av flexibla hydraulslangar eller styva stålrör.

 En oljepelare som är fullständigt avluftad fjädrar c:a 130 ggr mer än motsvarande stålstav.

 En luftpelares isoterma fjädring vid 7 bar är c:a 1 500 ggr större än oljepelarens för samma tvärsnittsarea.

 En hydraulslang (typ SAE100 R2, stålarmerad med 2 lager) med innerdiameter 10 mm förorsakar c:a 15 ggr så stor fjädring som den inneslutna oljevolymen.

 Ett stålrör med väggtjocklek av minst 1/15 av innediametern har försumbar fjädring jämfört med den inneslutna oljevolymen.

Externa länkar
TT-språket

TT-språket är en samling skrivregler från TT Nyhetsbyrån för hur svensk nyhetsförmedling bör skriva för att anamma god svenska. Tipsen om språkvård är utarbetade för TT Nyhetsbyråns egna medarbetare, men de hålls uppdaterade på TT Nyhetsbyråns webbplats och följs av många inom svensk press, tv och radio.

Betydelse och rekommendationer
TT-språket efterlevs ofta av svenska massmedier, uppdateras ofta och är tillgängliga på webben. TT-språkets rekommendationer kompletteras med rekommendationer från en anknuten samarbetsgrupp som kallas Mediespråksgruppen, vilken möts regelbundet för att avhandla aktuella termer och namn.

TT-språket rekommenderar bland annat att:
 textreklam såsom avvikande versalisering eller typografi i företags- eller produktnamn normaliseras
 uttryck såsom bland annat, cirka och med mera inte förkortas
 initialförkortningar som uttalas som ord genomgående skrivs med gemener (förutom begynnelsebokstaven i egennamn).

Se även
Svenska skrivregler
Myndigheternas skrivregler
Datatermgruppen

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Språkpolitik
Språkvård
Svenska
Cactus

Cactus är ett rockband som bildades i USA 1969. Efter att ha brutit med Vanilla Fudge startade Carmine Appice och Tim Bogert bandet tillsammans med Jim McCarty (gitarr) och Rusty Day (sång). 

Den ursprungliga sättningen gav ut tre studioalbum: Cactus (1970), One Way...Or Another (1971) och Restrictions (1971). Därefter hoppade Jim McCarty av och Rusty Day fick sparken. Appice och Bogert värvade istället gitarristen Werner Fritzschings, keyboardisten Duane Hitchings och sångaren Peter French och gav ut skivan 'Ot 'n' Sweaty 1972, varpå gruppen upplöstes.

1976 bildade Rusty Day en annan version av Cactus i Longwood, Florida. Denna version av Cactus innehöll Steve "Kahoutek" Dansby på gitarr, John "Soybean Slim" Sauter (som senare spelade i Ted Nugents Weekend Warriors) på basgitarr, och Gary "Madman" Moffatt på trummor. Bandet upplöstes omkring 1979.

Efter en senare återförening gav bandet 2006 ut albumet Cactus V.

Diskografi
Studioalbum

Livealbum
2004 – Fully Unleashed: The Live Gigs
2007 – Fully Unleashed / The Live Gigs Vol. II 	
2010 – Ultra Sonic Boogie 1971	
2013 – Tokyo Nights 2012
2013 – The Collection Limited Edition

Samlingsalbum
1996 – Cactology: The Cactus Collection
2004 – Barely Contained: The Studio Sessions
2013 – Restrictions / ’Ot ‘N’ Sweaty
2013 – Cactus / One Way… Or Another

Singlar
1970 – "You Can't Judge A Book By The Cover" / "Bro. Bill"
1970 – "Gallows Pole" / "You Can't Judge A Book By The Cover" (delad singel med Led Zeppelin)
1971 – "Token Chokin' " / "Alaska"	
1972 – "Evil" (Promo)	
1972 – "Bringing Me Down" (Promo)	
197? – "Long Tall Sally" / "Song For Aries"

Externa länkar 
Officiell webbplats

Amerikanska rockgrupper
Monacos Grand Prix 1972

Monacos Grand Prix 1972 var det fjärde av tolv lopp ingående i formel 1-VM 1972.

Resultat
 Jean-Pierre Beltoise, BRM, 9 poäng 
 Jacky Ickx, Ferrari, 6
 Emerson Fittipaldi, Lotus-Ford, 4
 Jackie Stewart, Tyrrell-Ford, 3 
 Brian Redman, McLaren-Ford, 2
 Chris Amon, Matra, 1 
 Andrea de Adamich, Surtees-Ford 
 Helmut Marko, BRM 
 Wilson Fittipaldi, Brabham-Ford 
 Rolf Stommelen, Eifelland-Ford 
 Ronnie Peterson, March-Ford 
 Graham Hill, Brabham-Ford 
 Mike Beuttler, Clarke-Mordaunt-Guthrie (March-Ford) 
 Dave Walker, Lotus-Ford
 Denny Hulme, McLaren-Ford
 Niki Lauda, March-Ford 
 Carlos Pace, Williams (March-Ford)

Förare som bröt loppet 
 François Cévert, Tyrrell-Ford (varv 70, för få varv)
 Henri Pescarolo, Williams (March-Ford) (58, olycka)
 Clay Regazzoni, Ferrari (51, olycka)
 Mike Hailwood, Surtees-Ford (48, olycka)
 Howden Ganley, BRM (47, olycka)
 Tim Schenken, Surtees-Ford (31, olycka)
 Peter Gethin, BRM (27, olycka)
 Reine Wisell, BRM (16, motor)

Noteringar
 Jean-Pierre Beltoise' första och enda F1-vinst.
 Emerson Fittipaldis första pole position.

VM-ställning

Externa länkar
 Youtube - Formula 1 - Monaco 1972

1972 i Monaco
Monacos Grand Prix
Mellanlitauen

Mellanlitauen eller Central-Litauen (polska: Litwa Środkowa, engelska: Central Lithuania, litauiska: Vidurio Lietuvos Respublika) var en kortlivad stat runt staden Vilnius efter första världskriget då Litauen och Polen återuppstod som självständiga länder.

Historia
Förhandlingarna om gränsdragningen mellan Litauen och Polen efter första världskriget blev besvärlig på flera ställen och ledde till ett antal konflikter. Ett större område runt Litauens nuvarande huvudstad Vilnius var speciellt vanskligt härvidlag. Här fanns en mängd olika etniska grupper som polacker, litauer, ryssar och vitryssar. Språkligt var det inte lättare. Det fanns både polsktalande litauer och ett stort antal rysktalande judar. Både Polen och Litauen gjorde anspråk på Vilnius där litauerna var i minoritet och det officiella språket var polska. 

En polsk-litauisk överenskommelse 1920 att hela området skulle tillhöra Litauen accepterades inte av delar av den polska armén som under ledning av Józef Piłsudski utan större besvär kunde inta Vilnius med omkringliggande områden. I oktober 1920 proklamerades den självständiga staten Mellanlitauen (Litwa Środkowa). Nya samhälleliga funktioner som rättsväsen, polis och postväsen bildades. Staten blev aldrig internationellt erkänd och efter livliga diplomatiska förhandlingar upphörde den att existera då den ensidigt inlemmades i Polen i mars 1922. Nationernas Förbund erkände rådande tillstånd. Litauen fasthöll dock att Mellanlitauen hörde till Litauen och att Vilnius var dess huvudstad. Under mellankrigstiden fungerade därför Kaunas som temporär huvudstad i Litauen.

Östra delen av det tidigare Mellanlitauen hör sedan 1991 till Vitryssland medan västra delen med staden Vilnius hör till Litauen. 

Historiska baltiska stater
Litauen under 1900-talet
Stater och territorier bildade 1920
Stater och territorier upplösta 1922
Alexander från Afrodisias

Alexander från Aphrodisias, född i Aphrodisias, Karien, under 100-talet, var en grekisk filosof, och kommentator av Aristoteles’ läror. Bland hans anhängare, som kom att kallas alexandrister, finns Averroës, Avicenna och medeltidens skolastiker. För sina tolkningar av Aristoteles fick han tillnamnet ho exegetes (’redogöraren’ eller ’blottläggaren’)

Alexander kom till Aten under slutet av 100-talet, blev ledare för Lykeion, och föreläste om den peripatetiska filosofin. Syftet med hans värv var att befria Aristoteles’ doktrin från synkretismen med Ammonios Sakkas’ nyplatonism. Från Alexander finns kommentarer till följande verk av Aristoteles bevarade: Analytica Priora I, Topica, Meteorologica, De Sensu, och Metaphysica I-V. Därtill finns ett sammandrag av Metaphysica av hans hand kvar. Dessa kommentarer åtnjöt högt anseende bland araberna, som översatte dem till arabiska.

Dessutom skrev Alexander självständiga verk, av vilka Om tron räknas till en av de viktigaste. I den argumenterar han emot den stoiska doktrinen om nödvändigheten. I Om själen hävdar han att förnuftet är materiellt (nous hylikos) och oskiljaktigt från kroppen. Han argumenterade häftigt emot läran om själens odödlighet, men trodde likafullt på en Gud; han identifierade ett aktivt intellekt (nous poietikos) genom vilket det potentiella intellektet som människan är i besittning av, kunde komma i kontakt med Gud.

Bland dem som översatt Alexander till latin, finnes Hugo Grotius. Under renässansen användes hans argument mot själens odödlighet av Pietro Pomponazzi.

Källor 

Antikens grekiska filosofer
Födda 100-talet
Avlidna okänt år
Män
Mellanskola

En mellanskola är i ett parallellskolsystem en lägre sekundärutbildning, som utgör en länk mellan folkskolan och gymnasieutbildning. Den heter olika i olika länder, till exempel realskola i Tyskland, även om "Mittelschule" ("mellanskola") var beteckningen för realskola i Tyskland fram till 1964, och namnet lever kvar i bland annat Sachsen. I Sverige fanns på detta stadium realskola (1905-1972) och kommunal mellanskola. I USA och Kanada finns på många håll Middle school som fungerar som en slags "brygga" mellan primär- (elementary school) och sekundärutbildning (high school).

Det japanska chūgakkō (中学校) - årskurs 6–8, motsvarande USA:s junior high school - brukar också benämnas mellanskola.

Referenser

Noter

Sekundärutbildning
Iscensättande forskning

Iscensättande forskning innebär att forskaren medvetet initierar en social förändringsprocess och vinner insikt om studerat fenomen genom att själv driva processen. Ansatsen lämpar sig särskilt väl för att undersöka oförutsägbara skapande och gestaltande skeenden. Exempel på studiefält är konstnärlig verksamhet och entreprenörskap. Metoder att praktisera inom ramen för iscensättande forskning är i första hand självetnografi men olika (själv)kritiska och reflekterande retrospektiva ansatser kan också komma till användning.

Ontologiska och epistemologiska grunder för den iscensättande ansatsen är bilden av tillvaron som i ständig rörelse, som fortlöpande framförhandlad i ett socialt samspel. Dessa konstruktionistiska grundantaganden etablerar, parade med fenomenologiska tankegångar och pragmatiska sanningskriterier, den iscensättande forskningens kunskapsteoretiska plattform.

Argumenten för iscensättande forskning är inte enbart kunskapsteoretiska utan innefattar också moraliska ställningstaganden. Forskaren har inte bara ansvar för att med bibehållen distans följa, tolka och analysera skeenden utan också för att både ingripa i och rentav initiera förändringsprocesser. I Sverige diskuteras detta i anslutning till högskolans särskilda (tredje) uppgift, att utöver forskning och utbildning aktivt engagera sig i en dialog med samhället.

Iscensättande forskning är en variant av interaktiv forskning, en mer generell form för kunskapsbildning ur dialog mellan praktiker/aktörer och forskare. Reformerande, inte radikala, förändringsprocesser står i regel i centrum för den interaktiva forskningen och rollerna som forskare och som aktör hålls medvetet isär.

Källor
Bengt Johannisson (2005), Entreprenörskapets väsen, Lund: Studentlitteratur

Forskning
Ivar Lindekrantz

Sven Ivar Lindekrantz, född 30 december 1902 i Göteborg, död 20 december 1981 i Skärhamn i Bohuslän, var en svensk bildhuggare.

Biografi
Lindekrantz utbildades vid Slöjdföreningens skola i Göteborg och har gjort större träskulpturer främst för kyrkor på många platser i Sverige, bland annat i Valbo, Sundsvall (korfigurerna i Sundsvalls kyrka 1948–1952), Fristad och Trollhättan.

Mellan Doktor Allards gata och Doktor Westrings gata i Södra Guldheden i Göteborg finns en träskulptur som heter "Havre och betong", oftast kallad Hästen, och är gjord i rödbrunt teakträ och inoljad med 15 liter linoljeblandning. Den kom på plats i juni 1956 och "... är byggd, i mycket likt en båt, sinnrikt konstruerad av Ivar Lindekrantz och hans broder Erik, med äkta känsla och handlag för träet. Den konstnärliga formen har sakta vuxit fram under den långa proceduren i bildhuggarverkstaden och denna samlade arbetsenergi framstår med ett starkt definitivt uttryck i den färdiga träskulpturen. Vackert har trähästen inordnats i terrängen, där den står med bakbenens stolpar spjärnande mot markens lutning, vilande och lyssnande aktiv." Hjälp till valet av plats för skulpturen fick man av en förbipasserande polisryttare vid Doktor Westrings gata. Häst och ryttare fick där agera modell för hur det skulle kunna se ut på platsen, och man beslöt då att istället byta till nuvarande plats.

Lindekrantz är representerad vid Moderna museet, Nationalmuseum, Göteborgs konstmuseum, Kalmar konstmuseum och Arkivet i Lund.

Han var son till pianosnickaren Carl Ivan Lindecrantz och Ellen Charlotta Johansson samt bror till Lars och Per Lindekrantz. Ivar Lindekrantz är begravd på Klövedals kyrkogård.

Referenser

Noter

Källor
Nationalencyklopedin, Ivar Lindekrantz, hämtad 2013-04-17.
Svenskt konstnärslexikon del III sid 541, Allhems Förlag, Malmö. LIBRIS-ID:8390296
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 311, 
Vår bästa konst : En presentation av Bostadsbolagets utsmyckningar av bostadsområden i Göteborg under 60 år, Åke Wigren. Göteborgs stads bostadsaktiebolag 2005  s. 8

Svenska skulptörer under 1900-talet
Svenska bildhuggare
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Moderna museet
Konstnärer från Göteborg
Födda 1902
Avlidna 1981
Män
Ledamöter av Konstakademien
Pentyl

Pentyl kan syfta på:

Pentyl (kemisk grupp) – en kemisk grupp inom organisk kemi
Pentyl (sprängämne) – ett högnitrerat sprängämne