Carpelan

Carpelan är en friherrlig ätt med rötter i Finland. Ätten finns inskriven på både Finlands riddarhus och Sveriges riddarhus. Namnet uttalas 'karpelan'. I Finland fortlever en friherrlig gren, och i Sverige fortlever både den adliga och den friherrliga grenen.

Historia
Ätten Carpelan är en gammal adlig släkt med sina rötter i Finland. Den härstammar på mödernet från den gamla frälsesläkten Karpalainen. 

Påvel Karpelain erhöll bekräftelse på sitt adelskap 1407 av Erik av Pommern. Frälsebrevet, som är ett av de äldsta i Sverige, förvaras på Riksarkivet i Stockholm.

1434 i Åbo förde Peder Påvelsson Karpelain samma vapen som den ätt som senare kallas Stiernkors efter vapnet med en delad sköld, med ett kors i övre delen, och en sexuddig stjärna i den undre delen, när han beseglar ett medeltidsbrev. 

Påvel Karpelains ätt utslocknade på svärdssidan redan med dennes son son väpnaren Thord Karpelain till Vias och Vuorenpää i Tövsala socken. Thord och hans hustru Catharina Andersdotter (Lindelöf) efterlämnade flera döttrar, av vilka Anna Thordsdotter gifte sig med Michael (Remigii) till Niinijoensuu, son till Reimar (Remar), vilken ägde två gods i Niinijoensuu i Loimijoki (nuvarande Alastaro) socken, och från vilken de nu levande adliga och friherrliga ätterna härstammar.

Deras son Michael Michaelis Karpelain som var kyrkoherde i Tövsala, upptog moderns släktnamn och vapen, och dennes sonson Lars Carpelan blev år 1625 introducerad vid riddarhusets instiftande.

Friherrliga ätten Carpelan

Generallöjtnanten Wilhelm Carpelan (1700–1788) och hans brorson, regementskvartermästaren Carl Efraim Carpelan (1732–1819) upphöjdes den 15 oktober 1771 i friherrlig värdighet och introducerades på Riddarhuset den 9 maj 1776, som friherrlig ätt nummer 281. Ätten inskrevs den 28 januari 1818 på Finlands riddarhus under nummer 19 bland friherrar och fortlever i Finland, däribland huvudmannagrenen, och i USA.

Den upptagna äldre grenen har den 5 november 1948 återvunnit representationsrätt på Sveriges riddarhus, den yngre grenen den 23 november 1954. Friherrebrevet i original förvaras i Finlands riddarhus.

Medlemmar i urval
 Axel Carpelan (1858–1919), finländsk musiker
 Bo Carpelan (1926–2011), finländsk författare
 Johan Fredrik Carpelan (1745–1808), landshövding i Göteborgs och Bohus län (1800–1808) och generallöjtnant (1808)
 Fredrik Wilhelm Carpelan (1778–1829), överpostdirektör
 Karl Johan Carpelan (1811–1893), finländsk ämbetsman
 Simon Wilhelm Carpelan (1731–1814), landshövding i Savolax och Karelens län (1786–1791 samt 1809–1810)
 Tor Carpelan (1867–1960), finländsk genealog
 Wilhelm Maximilian Carpelan (1787–1830), överstelöjtnant, kartograf och gravör
 Wilhelm Carpelan (1700–1788), generallöjtnant
 Peter Carpelan (1959– ), politiker

Se även 
 Finlands nationalbiografi

Referenser

Källor 
 Carpelan, Tor. Ättartavlor för de på Finlands riddarhus inskrivna efter 1809 adlade, naturaliserade eller adopterade ätterna. Band 1–3 (1937–1938; 1954–1965).
 Mickwitz, Joachim (red.) & Ahlfors, Markus, et al. Familjen Carpelan – En adelsätt i 600 år. Åbo landskapsmuseum, 2007. 
 Karlsson Leijonhufvud, Karl. Svensk adelskalender. 1900.
 Tiselius, Carl A. Göteborg under kontinentaltiden, perioden 1808–1810. Göteborg, 1935.
 Riddarhuset

Noter

Medeltida svenska ätter
Svenska friherrliga ätter
Finländska adelsätter
Finlands nationalbiografi