Älvsereds kyrka

Älvsereds kyrka är en kyrkobyggnad i Älvsereds tätort i Falkenbergs kommun. Den tillhör Älvsereds församling i Göteborgs stift.

Bakgrund
Dagens vita träkyrka byggdes 1838 och efterträdde då en äldre kyrka, som revs i samband med att den nya byggdes. Kyrkan ligger i landskapet Västergötland, helt nära gränsen till Halland och tillhörde fram till 1971 Mjöbäcks pastorat i Kinds kontrakt, men flyttades till Fagereds pastorat då länsgränsen flyttades och församlingen tillfördes Falkenbergs kommun.

Kyrkobyggnaden

Den gamla kyrkan
Den tidigare kyrkan i Älvsered var också en träkyrka, belägen helt nära Högvadsån på fastigheten Stommen, knappt två kilometer söder om nuvarande kyrkplats. Den gamla kyrkan var 15,5 meter lång, 6,5 meter bred och 4,15 meter hög. Det av Johan Adolf Spaak bemålade taket, väggarna och predikstolen försvann med kyrkan.  Sista predikan hölls där den 9 oktober 1836. Platsen och dess ödekyrkogård är utmärkt med en minnessten och används ibland för friluftsgudstjänster.

Den nya kyrkan
Den nya kyrkan fick sin placering på en kulle i byn Toppered och där växte med tiden ett litet samhälle upp. Den uppfördes i trä 1836–1837 av byggmästare Johannes Pettersson från Göksholmen i Sandhults socken efter ritningar av Theodor Edberg. Kyrkan mäter: 20,4 meter i längd och 10,2 meter i bredd. Den invigdes den 2 december 1838 av församlingens dåvarande kyrkoherde Sven Johan Meuller.

Byggnaden är utförd i nyklassicistisk stil. Det är en enskeppig salkyrka som består av ett långhus med femsidigt kor i öster, torn i väster med lanternin och huv samt ett tornur, krönt med enkelt kors på klot. I norr finns en vidbyggd sakristia. Den har fem fönsteraxlar med stora rundbågiga fönster och sydportal. Timmerstommen är panelklädd och vitmålad och byggnaden är utvändigt mycket välbevarad sedan byggnadstiden med omsorgsfullt utförda dörr- och fönsteromfattningar. Johannes Pettersson uppförde efter bygget i Älvsered ytterligare fyra nästan identiskt lika kyrkor i Ambjörnarp, Skephult, Mjöbäck och Sjötofta.

Inventarier 
Den tidigmedeltida dopfunten är sammanställd av delar från två funtar med helt olika material.
Cuppan är huggen i granit och saknar utsmyckning. Den är krukformad med en cylindrisk överdel och något buktande nedtill. Höjden är 45 cm. Uttömningshål saknas.
Foten är utförd i en mörkare hornblände-bergart och 39 cm hög. Den är plintformad, nedtill rundad och upptill formad som en stympad kon med en kraftig vulst överst.
En mässingskrona från 1700-talet är bevarad och hänger idag tillsammans med tre kopior av denna i kyrkan.
Inredning var vid invigningen helt nytillverkad av Johannes Andersson i Mjöbäck. 
Altaruppsatsen är bevarad, men själva altarprydnaden som tidigare utgjordes av korset med svepduken, är sedan 1921 ersatt av en målad altartavla på temat ”Låten barnen komma till mig” (Mark 10:14) utförd av John Hedæus. 
Predikstolen som tillkom 1836 är intakt och är målad i sina ursprungliga färger: vitt, blågrått och guld. Upphovsman var en av Mjöbäcksnickarna. 
Bänkinredningen med slutna bänkkvarter, prästbänk och kyrkvärdsbänk i koret ersattes med en helt ny inredning i samband med en omfattande renovering 1978.
Vid dopfunten står ett enkelt dopaltare i trä med en stor sjuarmad ljusstake, som tidigare haft sin plats på kyrkans högaltare. 
På väggen bakom hänger en dopgobeläng som, i likhet med kormattan med de liturgiska färgerna vitt, grönt, rött och violett som huvudtema, är vävd 1967 efter ritning av konstnären Agda Österberg. Dopgobelängen symboliserar den heliga treenigheten.
Ljuskronorna i kyrkorummet utgörs dels av en kristallkrona, skänkt till församlingen 1968 och dels av fyra mässingskronor, varav en är från 1700-talet och alltså ett bevarat inventarium från den gamla kyrkan.

Klockor
Storklockan är mindre än den i Hössna kyrka men snarlik till formen och nästan lika grov och otymplig. Åldern kan därmed uppskattas till omkring 1350. Den är gjuten av mäster Håkan och försedd med runinskrift, fyra små märken och vad man förmodar är Haquini gjutarmärke. Inskriften lyder rättvänd: + ave maria : iessus åtföljd av gjutarens namn: + hAqvinus p +.
Lillklockan inköptes 1875 från Mårdaklevs kyrka. Den är enligt inskriptionen omgjuten 1830 och tillhörde Mårdaklevs 1600-talskyrka som revs vid denna tid.

Orglar
Orgelfasaden sattes upp år 1890, samma år som kyrkan fick sin första piporgel och används fortfarande. Den var tillverkad 1864 av Carl Nilsson i Ullared för Okome kyrka, men inköptes begagnad därifrån. Dispositionen på den äldsta orgeln är inte känd. Den var dock en-manualig med omfånget C-f³ och hade bihangspedal utrustad med omsorgsfullt snidade taster och med omfånget C-f. År 1921 ombyggdes orgelverket genomgripande, varvid en pneumatisk två-manualig orgel med tio stämmor tillkom. Tillverkare var Lindegren Orgelbyggeri AB.

Disposition på den tidigare orgeln

Nuvarande orgel är byggd 1964 av Tostareds Kyrkorgelfabrik och har tretton stämmor.

Disposition på den nuvarande orgeln

Interiörbilder

Illustrationer av orglar

Förteckning över kyrkoherdar i Älvsered

Förteckning över komministrar i Älvsered

Referenser

Noter

Källförteckning

Vidare läsning

Externa länkar
 Kyrkokartan
 Visitfalkenberg

Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader i Falkenbergs kommun
Kyrkobyggnader invigda 1838
1838 i Sverige