kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sofia av Bayern (1376–1425)

Sofia av Bayern, född 1376, död 26 september 1425, var drottning av Böhmen, gift med kung Wencel IV. Hon var dotter till hertig Johan II av Bayern och Katarina av Görz. Efter makens död fungerade hon som ställföreträdande regent i Böhmen under augusti, september och oktober 1419.

Biografi
Sofia uppfostrades i Landshut av sin farbror, hertig Fredrik av Bayern. När hon var tolv år förde Fredrik henne till Prag i Böhmen och föreslog henne som brud åt kung Wencel IV. Vigseln ägde rum i Prag 2 maj 1389. Bröllopet firades med framställningen av flera handskrifter, inklusive en av de första tyska bibelöversättningarna. Äktenskapet var barnlöst men beskrivs som lyckligt. Sofia lär ha haft en viss ekonomisk begåvning.

I mars 1393 avled hennes biktfader Johannes av Nepomuk efter att ha blivit förhörd under tortyr. Orsaken är okänd; det sades att han vägrat avslöja hennes bikt, men han befann sig också vid tiden för sin död i konflikt med Johan av Jenštejna.

Sofia kvarblev i Karlstein under en tid av uppror och makens fångenskap 1402-1403. Hon var till att börja med anhängare av kyrkoreformatorn Jan Hus, lyssnade på hans predikningar och gav honom i likhet med sin make sitt skydd. När Hus bannlystes 1410 drog hon tillbaka sitt stöd, men hon var övertygad om att dennes död 1415 skulle leda till en kris.

År 1419 avled Wencel utan arvinge, och Sofia blev tillfällig regent. Hon sökte stöd av sin före detta svåger, den framtida kejsaren Sigismund, vars arvsrätt till Böhmens tron hon stödde. I oktober undertecknades en traktat mellan Sofia och Böhmens ledande makthavare med en allmän försäkran om lag och ordning skulle upprätthållas. Hon förlorade snart kontrollen över riket. Sofia hade tillsammans med Sigismund ansvar för skötseln av en egendom i Prešburku, och det ryktades att de hade ett förhållande. Sigismund kommenterade att Sofia alldeles säkert skulle gifta sig igen, troligen med Wladyslaw II av Polen. Hon gifte dock aldrig om sig.

Referenser 

 

Kvinnliga regenter under 1400-talet
Kvinnor
Böhmens drottningar
Födda 1376
Avlidna 1425
Personer i Böhmen under 1300-talet
Personer i Böhmen under 1400-talet
Johanna av Rosenthal

Johanna av Rosenthal, född 1430, död 1475, var en drottning av Böhmen, gift 1450 med kung Georg Podiebrad. 

Johanna var en medlem av den böhmiska adeln. Hon utövade ett brett inflytande över sin makes politik, något som var väl känt av samtiden. Hon var också känd som en idealisk maka och förälder. Åren 1465-67 gjorde hon flera resor till Västeuropa, bland annat för att sammanställa Georgs bönbok. Då maken bannlystes av påven inkluderades Johanna i bannlysningen. Johanna hjälpte Vladislav att tillträda Böhmens tron efter makens död 1471. Hon bosatte sig på de före detta böhmiska drottningarnas traditionella änkesäte Mělník år 1473.

Referenser 

 
 Urbánek, Rudolf. Hussite King. Prague, 1926.

Kvinnor
Böhmens drottningar
Födda 1430
Avlidna 1475
Barbara av Brandenburg

För en annan person med samma namn, se Barbara av Brandenburg (1423–1481).
Barbara av Brandenburg, född 1464 i Ansbach, död där 1515, var en drottning av Böhmen och Ungern, gift med kung Vladislav II av Böhmen och Ungern.

Hon var dotter till hertig Albrekt Akilles av Brandenburg och Anna av Sachsen. Hon gifte sig vid åtta års ålder med hertig Henrik XI av Glogau. Hon blev änka vid tolv års ålder 1476, och gifte om sig med Vladislav samma år. Paret fick inga barn. Vladislav blev 1490 kung även i Ungern. Barbara blev därmed formellt Ungerns drottning, men hon följde honom aldrig dit. Barbara och Vladislav fick på den sistnämndas initiativ äktenskapet annullerat. Det officiella skälet var att äktenskapet var ofullbordat. Annulleringen godkändes inte av påven förrän år 1500. Under tiden hölls Barbara i arrest på borgen Plassenburg i Kulmbach. Efter skilsmässan är inget känt om Barbara, men hon fortsatte troligen att leva på Plassenburg.

Källor

Noter 

Böhmens drottningar
Ungerns drottningar
Personer från Ansbach
Födda 1464
Avlidna 1515
Kvinnor
Huset Hohenzollern
Gotham Comedy Club

Gotham Comedy Club är en ståuppkomikklubb i Chelsea på Manhattan i New York. Klubbens adress är 208 West 23rd Street, mellan sjunde och åttonde avenyn. Väggivägg med klubben ligger Chelsea Hotel.

Chris Mazzilli och Michael Reisman öppnade klubben i maj 1996 på en annan plats och flyttade till nuvarande lokaler i maj 2006. Den är formgiven i Art Deco stil med väggar i röda toner och foajén i gult. I entrén hänger bilder tagna av Dan Dion på komiker som uppträtt på kubben, till exempel Robin Williams, Jerry Seinfeld, Lewis Black och Chris Rock.

Film och TV
Lokalerna har använts i flera ståupprogram och filmer, till exempel:
Comedy Central - programmet Live at Gotham började sända härifrån 2006. Läst 2011-01-09.
Last Comic Standing - NBC har genomfört och filmat auditions från Gotham.
Simma lugnt, Larry! - pilotavsnittet.
Comedian - delar av Jerry Seinfeld filmen, 2001.

Referenser

Externa länkar
gothamcomedyclub.com

Nattklubbar i USA
Angelo Constantino

Angelo Constantino, död 1729, var en italiensk improviserande skådespelare, även kallad Mezzetino, efter en av honom skapad munter tjänartyp inom Commedia dell'arte.

Constantino spelade 1682–1697 i Paris och stod högt i gunst hos Ludvig XIV och ledde senare en italiensk teatergrupp vid hovet i Dresden. År 1729 spelade han åter under stormande bifall i Paris.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1600-talet
Avlidna 1729
Män
Italienska skådespelare under 1700-talet
Comedian

Comedian är en amerikansk film från 2002 med dokumentära inslag. Filmen fokuserar på när Jerry Seinfeld undersöker ståuppkomiken bakom kulisserna. Filmen följer den ännu okända ståuppkomikern Orny Adams och hans försök att lyckas i branschen. Flera mer eller mindre kända komiker framträder i filmen, till exempel Ray Romano, Chris Rock, Jay Leno och Bill Cosby.

Filmen gick upp på biografern i USA den 11 oktober 2002 och har spelat in 2,8 miljoner dollar. Den har inte distribuerats på svenska biografer.

Referenser

Externa länkar 
 

Amerikanska dokumentärfilmer
Filmer från Miramax Films
Eufemia (kejsarinna)

Eufemia, född på 400-talet, död mellan 523 och november 524, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Justinus I.

Eufemia uppges ursprungligen ha varit en barbar (det vill säga från utanför romarrikets gränser) och slav. Hon ska ha varit slavkonkubin till den man som ägde henne före hennes giftermål med Justinus, och då hetat Lupicina (Lupae, 'honvarg'), ett namn som associerades med prostitution. Eftersom det var illegalt för en medlem av patricierklassen att gifta sig med en före detta prostituerad eller slav, förutsätts Justinianus ha fått hennes status formellt omklassificerad till frifödd. 

Hon var gift med Justinus vid den tidpunkt han besteg tronen år 518. När han hyllades som kejsare på Hippodromen begärde dock allmänheten att hans maka skulle byta namn från Lupicina till det mer värdiga Eufemia, och hon kom därför att bli känd som Eufemia under sin tid som kejsarinna. Både hon och hennes make stödde principerna från Konciliet i Chalkedon, som associerades med St. Eufemia. 

Eufemia uppges aldrig ha varit politiskt verksam. Hon ska ha kommit väl överens med makens brorson och tronföljare Justinus II, men motsatt sig hans äktenskap med Theodora, vilket innebar att vigseln inte kunde äga rum förrän efter hennes död. 

Hon lät uppföra ett kloster och en kyrka dedikerad till St. Eufemia. En del brev finns bevarade mellan henne och påven.

Källor 
 

Romerska slavar
Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 400-talet
Avlidna 520-talet
Personer i Bysantinska riket under 500-talet
Aelia Ariadne

Aelia Ariadne, född på 450-talet, död 515, var en östromersk kejsarinna 474-475 och 476-515, gift med kejsarna Zeno och Anastasios I, och mor till kejsar Leo II. Hon var dotter till kejsar Leo I och Verina, syster till Leontia Porphyrogenita och systerdotter till Flavius Basiliskos. Aelia Ariadne spelade en politisk roll och medverkade i att placera både sin första make på tronen och sedan utse och placera hans efterträdare på tronen.

Biografi
Hon gifte sig med Zeno i ett arrangerat äktenskap 467. Paret fick sonen Leo. 

När hennes far avled 474 besteg hennes son tronen med namnet Leo II. Eftersom hennes son var ett barn, placerade Aelia Ariadne med hjälp av sin mor sin make Zeno på tronen. Senare samma år avled hennes son. 

9 januari 475 placerade hennes morbror Flavius Basiliskos på tronen som kejsare. 

I augusti 476 kunde hennes make Zeno återta tronen från hennes morbror. 

Efter Zenos död 491 utsåg hon Anastasios I till hans efterträdare, gifte sig med honom och placerade honom på tronen som kejsare.

Galleri

Referenser

Externa länkar

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 450-talet
Avlidna 515
Gravsatta i Apostlakyrkan
Personer i Bysantinska riket under 400-talet
Ino Anastasia

Ino Anastasia, född på 500-talet, död 593, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Tiberios II.

Biografi
Hon ska ha kommit från Daphnudium, som troligen låg vid Mindre Asiens svartahavskust, och först varit gift med officeren Ioannes. Hennes dotter var förlovad med Tiberius, men då både hennes dotter och henne make dog före dotterns bröllopsdag, gifte hon sig själv med sin dotters trolovade. 

Tiberius tjänstgjorde under kejsar Justinianus II, som från 573 inte kunde regera på grund av psykisk sjukdom. Justinianus fru Sofia tog då makten som ställföreträdande regent och utsåg Tiberius som medregent 574. Sofia ska ha planerat att gifta sig med Tiberius, och förvägrade hans fru Ino och hans döttrar att bosätta sig i kejsarpalatset - hon förbjöd också hovdamerna att besöka dem. Ino lämnade till slut Konstantinopel med sina döttrar och bosatte sig i Daphnudium.

Kejsarinna
År 578 blev Tiberius medkejsare till Justinianus och då Justinianus sedan dog blev Tiberius ensam regent. Sofia föreslog då ett giftermål mellan Tiberius och henne själv eller hennes dotter Arabia, men han vägrade. I stället hämtade han i hemlighet sin fru och sina döttrar i hemlighet till Konstantinopel med båt och lät förklara Ino som kejsarinna i en offentlig ceremoni. Hennes namn Ino ansågs opassande för en kristen kejsarinna och hon fick därför namnet Anastasia, som föreslogs av de inflytelserika kapplöpningslaget De Blå. Sofia stannade dock kvar i kejsarpalatset och behöll en del av palatset för sig själv. Ino Anastasia ska ha tyckt illa om den chalchedonska religiösa fraktionen. 

Vid makens död 582 blev hennes dotter Konstantina gift med nästa kejsare och Ino Anastasia stannade i palatset precis som Sofia och behöll titeln kejsarinna.

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 500-talet
Avlidna 593
Personer i Bysantinska riket under 500-talet
Gravsatta i Apostlakyrkan
Bläckhjärta (film)

Bläckhjärta (amerikansk titel: Inkheart) är en amerikansk äventyrsfilm baserad på boken med samma namn. Filmen är regisserad av Iain Softley och hade urpremiär 11 december 2008 i Tyskland. Sverigepremiär hade filmen den 6 mars 2009 och 15 januari samma år i USA. Eliza Bennett har gjort ett soundtrack som heter My Declaration till filmen. I den musikvideon är även Rafi Gavron med som spelar Farid i filmen.

Medverkande 
 Brendan Fraser - Mo "Silvertongue" Folchart
 Sienna Guillory - Resa
 Eliza Benett - Meggie Folchart
 Paul Bettany - Dustfinger
 Helen Mirren - Elinor Loredan
 Jim Broadbent - Fenoglio
 Jennifer Connelly - Roxanne

Källor

Externa länkar 

Amerikanska äventyrsfilmer
Filmer 2008
Leontia

Leontia, född på 500-talet, död 610, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Fokas.

Leontia var gift med Fokas vid tiden för hans maktövertagande, när han kröntes av armén 23 november 602; två dagar senare tågade Fokas in i Konstantinopel, och 27 november eskorterade han Leontia högtidligt in i staden och krönte henne till kejsarinna. Vid samma tillfälle utbröt konflikt på Hippodromen mellan det Gröna laget, som ville hälsa kejsarinnan med applåd i Ampelion, och det Blå laget, som ansåg det som en främmande sed: det var i samband med det som Blå laget påminde Fokas om att hans företrädare fortfarande var vid liv, något som ledde till avrättningen av exkejsaren. 

Kejsar Fokas hade enligt uppgift en mätress, ämbetsmannadottern Callinice. Leontia nämns bara några få gånger under makens regeringstid. Hon förekommer ofta på mynt. Paret hade ett barn, dottern Domentzia. Leontia nämns vid sin dotters bröllop med patricien Priscus 607, då statyer restes av både kejsarparet och de nygifta av Hippodromens två lag, vilket tyder på att Priscus sågs som Fokas tronföljare. Fokas ska ha gett order om att statyerna av hans dotter och svärson förstördes. 

Hennes dödsår är inte känt, men hon förmodas tillhöra de medlemmar av Fokas familj som mördades då han störtades 5 oktober 610.

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 500-talet
Avlidna 600-talet
Personer i Bysantinska riket under 600-talet
Herman Berens

Herman Berens kan syfta på de båda svenska tonsättarna:

 Herman Berens den äldre (1826–1880)
 Herman Berens den yngre (1862–1928)
Fabia Eudokia

Fabia Eudokia, född ca. 580, död 612, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Herakleios.

Fabia var dotter till godsägaren Rogas från Libya. Hon var trolovad med Herakleios före hans tronbestigning. Hon och hans mor Epiphania befann sig i Konstantinopel i september eller oktober 610, när Herakleios (som sedan 608 bedrivit krig mot kejsaren) befann sig utanför staden med sina trupper, och togs båda som gisslan av kejsar Fokas och fängslades i klostret Nea Metanoia. De befriades av partiet De Gröna och fördes till Calonymus, varefter maken gick till anfall mot staden och erövrade tronen från Fokas. Dagen Fabias återkomst till staden 5 oktober kröntes Herakleios till kejsare och gifte sig därefter med henne, varpå hon kröntes till kejsarinna och antog namnet Eudokia. 

Fabia Eudokia födde tre barn på tre år med korta mellanrum och avled i epilepsi efter födelsen av sitt tredje barn (som inte överlevde förlossningen). Under hennes begravningsprocession råkade en tjänsteflicka spotta ut genom fönstret just som begravningståget passerade, och hennes spott landade på liket. Detta väckte en sådan vrede att folkmassan rusade in i huset och grep flickan och lynchade henne genom att bränna henne levande. Fabia Eudokia blev i historien tillskriven stor popularitet, eftersom personer även i hennes samtid jämförde henne till hennes fördel med hennes avskydda efterträdare Martina. 

Barn
 Epiphania
 Heraclius Constantine

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 580
Avlidna 612
Personer i Bysantinska riket under 600-talet
Gravsatta i Apostlakyrkan
Gregoria

Gregoria, född cirka 613, död efter 641, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Konstantin III. Hon var medlem av sin sons förmyndarregering 641-650. 

Hon var dotter till Niketas (d. 629) och syssling till Konstantin. Hon växte upp i Cyrenaika och kom år 630 till Konstantinopel för att gifta sig med den jämnårige Konstantin vid ungefär 17 års ålder. 

Gregoria var dotter till general Niketas, som var kusin till kejsar Heraklius. Hon trolovades 22 januari år 613 med sin ett år gamla syssling, tronföljaren och medkejsaren Konstantin, när han döptes och kröntes till sin fars medregent. Hennes far var kejsarens nära medarbetare och barnens äktenskap sågs som en fördelaktiga samling av kejsarmakten inom familjen. Äktenskap mellan två sysslingar ansågs visserligen tekniskt sett incestuöst av kyrkan, men med tanke på att kejsaren själv gifte sig med sin egen brorsdotter Martina, en grövre incest som väckte skandal, tycks ingen ha ägnat så mycket uppmärksamhet åt den mindre grova incesten mellan Gregoria och Konstantin. Hon tycks inte ha levt i Konstantinopel utan med sin far, som 619-629 var exark i Africa, för det nämns att hon fördes till sitt bröllop från Pentapolis i Libya. 

Vigseln mellan Gregoria och Konstantin tycks ha ägt rum 629 eller 630, strax efter hennes fars död och samtidigt som prins Theodosios gifte sig med den persiske generalen Shahrvaraz dotter Nike. De fick två söner. År 641 besteg hennes make tronen i samregering med sin halvbror och styvmor Martina. Gregoria blev då kejsarinna men spelade ingen roll som juniorkejsarinna vid sidan av Martina. Maken avled efter tre eller fyra månaders regering. När Martina och hennes son avsattes i september 641, uppsattes Gregorias son på tronen. Hennes son var tio år gammal och blev inte myndig förrän år 650. Gregoria bör i enlighet med sin ställning som monarkens tronarvinge och medlem av dynastin i egen rätt med all säkerhet ha blivit sin sons regent, men dokumentation saknas om hennes verksamhet som regent under en tid när riket på grund av Martinas exempel hade gjort kvinnliga regenter till något kontroversiellt.

Barn
 Flavius Heraclius (Constans II), född 630
 Theodosius, död 658

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 613
Avlidna 600-talet
Kvinnliga regenter under 600-talet
Personer i Bysantinska riket under 600-talet
Fausta (bysantinsk kejsarinna)

Fausta, född ca. 630, död efter år 681, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Konstans II.

Hon var dotter till generalen Valentinus Arshakuni från Armenien, som var befälhavare över östra armén i Mindre Asien. Hennes far tillhörde de ledande krafter i den kupp som år 641 placerade Konstans II på tronen, och som sedan avsatte Konstans' medkejsare Heraklonas och regenten Martina.  År 642 försökte fadern utropa sig till Konstans' medkejsare, men fick inte tillräckligt med stöd, och nöjde sig istället med att utnämnas till arméns överbefälhavare och få sin dotter gift med kejsaren.  Hennes far lynchades efter ännu ett kuppförsök år 644. 

Konstans II flyttade 661 till Syrakusa på Sicilien. Fausta och hennes söner följde inte med honom dit. Makens planer på en erövring av Lombardiet och organisation av försvaret av Nordafrika mot araberna gjorde att han planerade en permanent flytt av regering och huvudstad till Syrakusa. Dessa planer möttes med stort motstånd i Konstantinopel, som förhindrade hans familj från att lämna Konstantinopel för att förhindra dem. Hon ska fortfarande ha varit vid liv vid sin makes död 668, men hennes dödsdatum är okänt. Det har ansetts troligt att hon fortfarande var vid liv vid sina yngre söners kuppförsök mot hennes äldste son år 681. 

Barn

 Konstantin IV
 Heraclius, död 681
 Tiberius, död 681

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 630
Avlidna 600-talet
Personer i Bysantinska riket under 600-talet
Gravsatta i Apostlakyrkan
Anastasia (bysantinsk kejsarinna)

Anastasia (), född omkring 650, död efter 711 i Konstantinopel i Bysantinska riket, var en bysantinsk kejsarinna som Konstantin IV:s maka.

Biografi 

Hennes familj är okänd. Hon omtalas för första gången 668, när hennes make besteg tronen efter mordet på hennes svärfar på Sicilien. Mycket lite är känt om de sjutton år hon var kejsarinna. Hon har blivit mer omtalad som änkekejsarinna.

År 685 blev hon änkekejsarinna vid sin sons tronbestigning. Under sonens regeringstid gav han order om att skatter skulle samlas in till hans projekt med alla medel, och år 693 inträffade en incident då logothetes tou genikou (ungefär som dagens "finansminister") Stefan Persen misshandlade henne genom späkning som ett led av sin skatteindrivning. Händelsen inträffade då sonen var bortrest och orsakade svår fiendskap mellan henne och Stefan. 

År 695 blev hennes son avsatt. Hennes liv under hans efterträdare är okänt. 705 återerövrade hennes son makten. Anastasia nämns för sista gången vid mordet på sonen 711. Hon förde då sin sonson Tiberius till en kyrkan i Blachernai för att skydda honom, men han slets ut därifrån av Strouthos samtidigt som hon höll fast patriciern Mauros om fötterna och bönföll dem att skona honom, och dödades utanför. Hennes eget dödsår är okänt.

Barn 

 Justinianus II (668/669 – 4 november 711)
 Herakleios (levnadsår okända: känd enbart från en hälsning år 685)

Referenser 

Födda 600-talet
Avlidna 700-talet
Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Personer i Bysantinska riket under 600-talet
Gravsatta i Apostlakyrkan
Eudokia (bysantinsk kejsarinna, 600-talet)

Eudokia, född cirka 670, död före 695, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Justinianus II.

Nästan ingenting är känt om Eudokia förutom att hon fick en till namnet okänd dotter som år 705 var tillräckligt gammal för att trolovas (och troligen bli gift med) bulgar-khanen Tervel i utbyte mot hjälp att återinstallera Justinianus II på tronen. Eudokia själv måste ha avlidit före sin makes avsättning år 695, eftersom hon blev begraven i det kejserliga mausoleet i Konstantinopel.

Källor 
 

Bysantinska kejsarinnor
Personer i Bysantinska riket under 600-talet
Gravsatta i Apostlakyrkan
Födda 600-talet
Avlidna 600-talet
Kvinnor
Theodora av Khazariet

Theodora av Khazariet, född på 600-talet, död efter år 711, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Justinianus II.

Biografi
Hon var syster till Khazar-Khaganen Busir. När Justinianus II avsattes av Tiberius 695 förvisades han till Cherson på Krim, och slöt där allians med hennes bror i Kaukasus. Alliansen beseglades genom ett äktenskap mellan Justinianus och khaganens syster. I samband med vigseln konverterade hon till kristendomen och antog namnet Theodora. Tiberius slöt därefter hemligt förbund med Busir om att tillfångata eller döda Justinianus. Theodora informerades av en av hennes brors tjänare och varnade Justinianus, som dödade de som sändes ut för att mörda honom. 

År 705 återvann Justinianus tronen med hjälp av bulgar-khanen Tervel. Theodora kvarblev under tiden i Khazariet, där hon födde sonen Tiberius. När Justinianus åter installerat sig på tronen, sände han efter Theodora och sonen. Hans trodde initialt att hans svåger inte skulle släppa dem och sände först en krigsflotta, som dock sjönk. Han sände sedan funktionären Theophylact för att hämta dem. Vid deras ankomst till Konstantinopel krönte han dem till kejsarinna respektive medkejsare. Theodora var den första utländska kejsarinnan i Bysans. 

År 711 avsattes och mördades hennes make och hennes son. Theodora själv nämns inte i samband med detta, och en senare källa uppger att hon avled före Justinianus och att det var detta som var orsaken till att det var hennes svärmor Anastasia som (förgäves) försökte skydda parets son. Frånvaron av en kejserlig grav tyder dock på att hon fortfarande var vid liv när Justinianus dödades och att hon, om hon inte dödades under kuppen, återvände till sitt födelseland.

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda 600-talet
Avlidna 700-talet
Personer i Bysantinska riket under 700-talet
Maria (bysantinsk kejsarinna)

Maria, född okänt år, död efter år 718, var en bysantinsk kejsarinna, gift med kejsar Leo III.

Biografi
Det är okänt när Maria gifte sig med Leo, men deras äldsta barn Anna förlovades år 715, så det var i alla händelser långt före Leos tronbestigning år 717. 
Maria fick titeln kejsarinna 25 december 718, vilket följdes av hennes son tronföljarens dop. Ceremonin är utförligt beskriven: hon kröntes i Augustushallen i Stora Palatset, varpå hon fortsatte i procession till Hagia Sofia, där hon höll andakt utan kejsaren och därefter närvarade vid sin sons dop; hennes son gjordes till sin fars medkejsare två år senare. Det är okänt om hon fortfarande var vid liv vid sin makes död 741.

Barn

 Anna, gift med Artabasdus
 Konstantin V
 Irene
 Kosmo

Källor 
 

Kvinnor
Bysantinska kejsarinnor
Födda okänt år
Avlidna 700-talet
Personer i Bysantinska riket under 700-talet
Carausius

Carausius, egentligen (Marcus Mausaeus Carausius), död 293, var en romersk usurpator i Britannien.

Carausius inträdde i den romerska hären, befordrades snabbt och erhöll omkring 285 av Maximianus uppdrag att med en flotta rensa Britanniens och Galliens kuster från sjörövare. Efter en brytning med kejsaren 286 eller 287 lät Carausius utropa sig till kejsare över Britannien. Sedan Maximianus förgäves försökt besegra Carausius slöt de båda fred 289 och Carausius erkändes som kejsare. 293 dödades han dock av en underordnad, Allectus, som därefter utropade sig själv till kejsare över Britannien.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Romerska kejsare
Personer i Englands historia
Födda 200-talet
Avlidna 293
Män