kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hallingebergs socken

Hallingebergs socken i Småland ingick i Södra Tjusts härad, ingår sedan 1971 i Västerviks kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Hallingebergs distrikt.

Socknens areal är 172,05 kvadratkilometer, varav land 157,02. År 2000 fanns här 2 116 invånare. Tätorten Ankarsrum med Ankarsrums bruk samt kyrkbyn Hallingeberg med sockenkyrkan Hallingebergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hallingebergs socken har medeltida ursprung.

Före 4 november 1884 tillhörde en del av Ankarsrums bruk Hjorteds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hallingebergs församling och för de borgerliga frågorna till Hallingebergs landskommun, som 1971 uppgick i Västerviks  kommun. Församlingen uppgick 2012 i Hallingeberg-Blackstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hallingeberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Tjusts härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Sevedes kompani och Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani. Den enda indelta båtsmnannen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi
Hallingebergs socken ligger väster om Västervik kring Botorpsströmmen och sjöarna Långrammen, Kogaren och Långsjön. Socknen består av odlingsbygd i dalstråken och kuperad skogsbygd däromkring. Långsjön delas med Blackstads och Hjorteds socknar. Andra betydande insjöar är Fälgaren som delas med Törnsfalls och Gladhammars socknar samt Svinnaren som delas med Törnsfalls socken.

Sätesgårdar var Ankarsrums bruk, Anledebo herrgård och Rispetorps herrgård.

I kyrkbyn Hallingeberg fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Kända från socknen är ett flertal gravrösen med stensättningar från bronsåldern och några gravfält samt sex fornborgar från järnåldern.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 666 1810 till 3 188 år 1900. Efter att ha minskat till 2 756 1920 ökade folkmängden på nytt till 3 527 1950 varefter den minskade till 2 410 1990.

Namnet
Namnet (1325 Hallingaberg) kommer från kyrkbyn. Förledet är hallingar är en inbyggarbeteckning i sin tur baserad på hall, klippa, häll, sten. Efterleden är berg.

Personer från bygden
Harald Wiberg, illustratör av naturmotiv född 1908
Natanael Beskow, född 1865, predikant
 Gunnar Strååt, (1908-1996), skådespelare
 Thomas Funck, (1919-2010) barnboksförfattare och konstnär

Se även
Hallingebergs församling
Lista över fasta fornminnen i Västerviks kommun (Hallingeberg)

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris
Ankarsrum, Hallingebergs socken : historik / av Gustaf Carlsson 1989. libris

Externa länkar

Hallingebergs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Hallingebergs hembygdsförening
Ankarsrums hembygdsförening

Socknar i Södra Tjusts härad
Indelningar i Västerviks kommun
Odensvi socken, Småland

Odensvi socken i Småland ingick i Södra Tjusts härad, ingår sedan 1971 i Västerviks kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Odensvi distrikt.

Socknens areal är 147,12 kvadratkilometer, varav land 133,71. År 2000 fanns här 393 invånare. Kyrkbyn Odensvi med sockenkyrkan Odensvi kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Odensvi socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Odensvi församling och för de borgerliga frågorna till Odensvi landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Gamleby landskommun, som 1971 uppgick i Västerviks  kommun. Genom beslut 16 december 1982 överfördes till denna socken/församling Stuverum 1:1 i Tallsebo by samt Vårdslunda 2:8 från Hycklinge socken (församling) i Östergötlands län.

1 januari 2016 inrättades distriktet Odensvi, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Tjusts härad. De indelta soldaterna tillhörde Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani. De tio indelta båtsmännen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi och natur
Odensvi socken ligger nordväst om Västervik kring Kyrksjön och södra delen av sjön Tynn. Socknen är en kuperad skogsbygd och bördiga sjörika sprickdalar. Tynn delas med Dalhems socken i Västerviks kommun och Oppeby socken i Kinda kommun. En annan större insjö är Kyrksjön.

Möckelkullens naturreservat är ett kommunalt naturreservat.

Sätesgårdar var Odensviholms säteri, Ogestads säteri, Puttorps säteri, Kulla herrgård och Näringe säteri.

I Eneby fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Kända från socknen är en hällkista från stenåldern, ett flertal gravrösen från bronsåldern och domarringar, 17 gravfält samt åtta fornborgar från järnåldern.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 415 1810 till 1 907 1880 varefter den minskade stadigt till 450 1990.

Namnet
Namnet (1371 Odhinswj) kommer från kyrkbyn. Förledet är Oden och efterleden är vi, 'helig plats, kultplats'.

Personer från bygden
Gunnar Wennerberg tonsättare född 1817
Amelie Posse författare född 1884
Amelie Fleetwood operasångerska född 1959 på Odensviholm

Se även
Odensvi församling
Lista över fasta fornminnen i Västerviks kommun (Odensvi)

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris
En bok om Odensvi socken / L.L. Lorichs 1938. libris

Externa länkar

Odensvi socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Odensvi hembygdsförening
Bilder från Odensvi socken (Sockenbilder.se)
Om Odensvi socken mm (privat webbplats)

Socknar i Södra Tjusts härad
Indelningar i Västerviks kommun
Odensvi landskommun, Småland

Odensvi landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Odensvi socken i Södra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Gamleby.

År 1971 uppgick Gamleby landskommun och detta område i Västerviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Odensvi landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
Lofta landskommun

Lofta landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Lofta socken i Norra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

1931 överfördes en del av kommunen till den då nybildade Överums landskommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Gamleby.

År 1971 uppgick Gamleby landskommun och detta område i Västerviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lofta landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
Gamleby socken

Gamleby socken i Småland ingick i Södra Tjusts härad, ingår sedan 1971 i Västerviks kommun och motsvarar från 2016 Gamleby distrikt.

Socknens areal är 110,90 kvadratkilometer, varav land 104,75. År 2000 fanns här 3 629  invånare. Tätorten Gamleby med sockenkyrkan Gamleby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gamleby socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gamleby församling och för de borgerliga frågorna till Gamleby landskommun. 1931 avskiljdes ett område i norra delen av kommunen för att ingå i den då nybildade Överums landskommun och Överums församling (hemmanet Djupedal och lägenheten Boda nr 1-2). Gamleby landskommunen utökades sedan 1952 innan den 1971 uppgick i Västerviks  kommun. 1974 överfördes jordeboksenheten Stäket från Lofta socken/församling till Gamleby socken/församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gamleby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Tjusts härad. De indelta soldaterna tillhörde  Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani. De elva indelta båtsmännen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi och natur

Gamleby socken ligger vid inre delen av Gamlebyviken och utmed dess fortsättning utmed Rummaån mot sjön Rummen. Socknen är starkt kuperad skogstrakt, rik på mossar och sjöar, med odlingsbygder i dalgångarna. Andra betydande insjöar är Nedre Lisnen och Övre Lisnen.

Naturreservatet Segersgärde och Kvarntorpet som delas med Lofta socken ingår i EU-nätverket Natura 2000.

Sätesgårdar var Casimirsborgs herrgård, Skramstads säteri, Häckenstads herrgård, Åby säteri och Lida säteri.

Södra Tjusts och Norra Tjusts häraders tingsställe låg i kyrkbyn Gamleby.

Fornlämningar
Kända från socknen är hällristning och ett flertal gravrösen från bronsåldern och ett 30-tal gravfält samt sju fornborgar från järnåldern. En runsten finns vid Gamleby folkhögskola, hitförd från Lofta socken.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade med några variationer från 1 577 1810 till 4 241 1970 varefter den sjönk till 3 875 1990.

Namnet
Namnet (1456 Gamblaby) kommer från kyrkbyn. När Västervik flyttades härifrån 1433 var namnet först Gamla Västervik. Efterleden by har här en äldre betydelse 'stad'.

Se även
Gamleby församling
Lista över fasta fornminnen i Västerviks kommun (Gamleby)

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris
Boken om Gamleby : texter / av Sune och Peter Garpenby. Utgiven av Gamleby sockens hembygdsförening 1998.  libris

Externa länkar

Gamlabyns socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Gamleby sockens hembygdsförening

Gamleby
Socknar i Södra Tjusts härad
Indelningar i Västerviks kommun
Törnsfalls socken

Törnsfalls socken i Småland ingick i Södra Tjusts härad, uppgick 1967 i Västerviks stad och området ingår sedan 1971 i Västerviks kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Törnsfalls distrikt.

Socknens areal är 101,41 kvadratkilometer, varav land 88,11. År 2000 fanns här 722 invånare. Småorten Almvik samt kyrkbyn Törnsfall med sockenkyrkan Törnsfalls kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Törnsfalls socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Törnsfalls församling och för de borgerliga frågorna till Törnsfalls landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Gladhammars landskommun, som 1967 uppgick i Västerviks stad som 1971 ombildades till Västerviks kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Törnsfall, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Tjusts härad. De indelta soldaterna tillhörde Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani. De fem indelta båtsmännen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi
Törnsfalls socken ligger nordväst om Västervik, söder om Gamlebyviken. Socknen är en småkuperad skogstrakt med många sjöar. De största insjöarna är Fälgaren som delas med Hallingebergs och Gladhammars socknar, Vångaren som delas med Gladhammars socken Svinnaren som delas med Hallingebergs socken samt Ödingen och Hjorten

Byn Mommehål med Västerviks flygplats ligger i denna socken.

Sätesgårdar var Blekhems säteri, Källsåkers herrgård, Rössle herrgård och Dröppshults herrgård.

I Kårby fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Kända från socknen är sex hällristningar och ett flertal gravrösen från bronsåldern samt tio mindre gravfält från järnåldern.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 005 1810 till 1 523 1880 varefter den minskade stadigt till 712 1990.

Namnet
Namnet (1382 Thörnefalla) kommer från prästgården. Förleden baseras på växten törne. Efterleden är fall, 'hygge'. Enligt beslut den 12 januari 1945 fastställdes stavningen Törnsfall. Tidigare hade stavningen Törnesfalla också förekommit, bland annat i jordeboken.

Se även
Törnsfalls församling
Lista över fasta fornminnen i Västerviks kommun (Törnsfall)

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Törnesfalla socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Törnsfalls hembygdsförening

Socknar i Södra Tjusts härad
Indelningar i Västerviks kommun
Törnsfalls landskommun

Törnsfalls landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Törnsfalls socken i Södra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Enligt kungligt beslut den 12 januari 1945 ändrades namnet på kommunen från Törnesfalla till Törnsfall.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Gladhammar.

År 1971 upplöstes Gladhammars landskommun och detta område uppgick då i Västerviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Törnsfalls landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
Västrums landskommun

Västrums landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Västrums socken i Södra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Gladhammar.

År 1971 upplöstes Gladhammars landskommun och detta område uppgick då i Västerviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västrums landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
Västrums socken

Västrums socken i Småland ingick i Södra Tjusts härad, uppgick 1967 i Västerviks stad och området ingår sedan 1971 i Västerviks kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Västrums distrikt.

Socknens areal är 134,15 kvadratkilometer, varav land 130,40. År 2000 fanns här 700 invånare. Kyrkbyn Västrum med sockenkyrkan Västrums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västrums socken bildades 1622 som en utbrytning ur Gladhammars socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västrums församling och för de borgerliga frågorna till Västrums landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Gladhammars landskommun, som 1967 uppgick i Västerviks stad som 1971 ombildades till Västerviks kommun. Församlingen är sedan 2006 en del av Gladhammar-Västrums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västrum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Tjusts härad. De indelta soldaterna tillhörde Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani. De indelta båtsmännen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi och natur
Västrums socken ligger närmast söder om Västervik vid flera vikar och öar i dessa skärgård. Socknen är en kuperad skärgårdsbygd.

Det finns två naturreservat i socknen: Yxnevik ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Helgerum är ett kommunalt naturreservat.

Sätesgårdar var Helgerums säteri, Åldersbäcks herrgård och Dagsbo herrgård.

Fornlämningar
Kända från socknen är några boplatser från stenåldern, några gravrösen  från bronsåldern och gravfält från järnåldern.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 334 1810 till 2 042 1870 varefter den minskade stadigt till 647 1990.

Namnet
Namnet (1382 Vestrwme) kommer från kyrkbyn. Förleden är väderstrecket väster. Efterleden är rum, 'öppen plats'.

Enligt beslut den 22 oktober 1927 fastställdes socknens namn som Västrums socken. Innan hade även namnformen Västerrums socken förekommit.

Se även
Västrums församling
Lista över fasta fornminnen i Västerviks kommun (Västrum)

Referenser

Fotnoter

Litteratur 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris
Västrum : vår hembygd i ord och bild. Utgiven av Västrums hembygdsförening 1988. libris

Externa länkar

Westerums socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Västrum hembygdsförening
Västrum bygdesida

Socknar i Södra Tjusts härad
Indelningar i Västerviks kommun
Gladhammars socken

Gladhammars socken i Småland ingick i Södra Tjusts härad, uppgick 1967 i Västerviks stad och området ingår sedan 1971 i Västerviks kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Gladhammars distrikt.

Socknens areal är 137,01 kvadratkilometer, varav land 124,07. År 2000 fanns här 1 463 invånare. Tätorten Gunnebo samt kyrkbyn Gladhammar med sockenkyrkan Gladhammars kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gladhammars socken har medeltida ursprung. 1622 utbröts Västrums socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gladhammars församling och för de borgerliga frågorna till Gladhammars landskommun. Landskommunen utökades 1952 innan den 1967 uppgick i Västerviks stad som 1971 ombildades till Västerviks kommun. Församlingen är sedan 2006 en del av Gladhammar-Västrums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gladhammar, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Tjusts härad. De indelta soldaterna tillhörde Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani. De indelta båtsmännen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi
Gladhammars socken ligger sydväst om Västervik vid innersta delen av Verkebäcksviken. Socknen är en kuperad bergs- och skogstrakt, rik på sjöar och med spridd odlingsbygd i dalgångar innanför kusten. De största insjöarna är Fälgaren som delas med Hallingebergs och Törnsfalls socknar, Vångaren som delas med Törnsfalls socken, Ålsjön som delsa med Västrums socken samt Maren, Tjursbosjön och Ekenässjön.

Byarna Verkebäck och Lunds by ligger i denna socken. I Lund fanns förr ett gästgiveri.

Sätesgårdar var Gunnebo bruk, Sundsholms säteri, Valstads säteri och Torsfalls herrgård.

Fornlämningar
Kända från socknen är ett flertal gravrösen med stensättningar från bronsåldern och några gravfält och en fornborg från järnåldern.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 048 1810 till 2 729 1880 varefter den minskade stadigt till 1 649 1990.

Namnet
Namnet (1352 Cladhambra) kommer från kyrkbyn. Förledet Clad har oklar tolkning. Efterleden är dialektordet hammar, 'stenig höjd, stenbacke'.

Personer från bygden
Författaren Ellen Key föddes 1849 på gården Sundsholm.

Se även
Gladhammars församling
Lista över fasta fornminnen i Västerviks kommun (Gladhammar)

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Gladhammars socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Gladhammars hembygdsförening

Socknar i Södra Tjusts härad
Indelningar i Västerviks kommun
Vem tror du att du är? (USA)

Vem tror du att du är? (Who do you think you are?) är en amerikansk dokumentärserie – baserad på den ursprungliga BBC-serien med samma namn – som sändes på NBC under mars och april 2010. Den 5 april 2010 beställde NBC en andra säsong.

Programmet har sänts på SVT med svensk undertext. Den första säsongen gavs ut på DVD i Australien den 12 augusti 2010. där de sänts på Nine Network Programmet har även sänts i Irland på RTÉ One och i Storbritannien på BBC One där man hade samma berättarröst som i den ursprungliga brittiska serien.

Medverkande

Säsong 1

Källor

Externa länkar
Vem tror du att du är? hos NBC

TV-seriestarter 2010
Amerikanska TV-serier från 2010-talet
Engelskspråkiga TV-serier
Lofta församling

Lofta församling är en territoriell församling inom Svenska kyrkan i Kustbygdens kontrakt av Linköpings stift. Församlingen ingår i Norra Tjusts pastorat och är belägen i Västerviks kommun, Kalmar län.

Församlingskyrka är Lofta kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Ur församlingen utbröts 1609 Loftahammars församling och 1931 en del till Överums församling. Församlingen utgjorde till 1609 ett eget pastorat för att från 1609 till 25 augusti 1852 vara moderförsamling i pastoratet Lofta och Loftahammar. Från 1852 till 1930 utgjorde församlingen åter ett eget pastorat, för att från 1 januari 1930 till 30 april 1931 vara moderförsamling i pastoratet Lofta och Överum. Från 1 maj 1932 till 1974 utgjorde församlingen åter ett eget pastorat, för att från 1974 vara annexförsamling i pastoratet Gamleby, Odensvi och Lofta. Från 2007 ingår församlingen i Norra Tjusts pastorat.

Kyrkoherdar

Organister och klockare

Se även
 Lofta socken

Referenser

Externa länkar
 Norra Tjusts kyrkliga samfällighet

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Västerviks kommun
Västra Eds landskommun

Västra Eds landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Västra Eds socken i Norra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

1931 överfördes en del av kommunen till den då nybildade Överums landskommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Tjust-Ed.

År 1971 upplöstes Tjust-Eds landskommun och detta område fördes så till Västerviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västra Eds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
Tryserums landskommun

Tryserums landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Tryserums socken i Norra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Tjust-Ed.

År 1971 upplöstes Tjust-Eds landskommun och detta område fördes så till Valdemarsviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Tryserums landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Valdemarsviks kommun
Östra Eds landskommun

Östra Eds landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Östra Eds socken i Norra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Tjust-Ed.

År 1971 upplöstes Tjust-Eds landskommun och detta område fördes så till Valdemarsviks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Östra Eds landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Valdemarsviks kommun
Epe, Nigeria

Epe är en stad i Nigeria, i delstaten Lagos. Staden hade 181 409 invånare år 2006. Här finns produktion av motoriserade pråmar och visst fiske. Staden är även ett jordbrukscentrum med utförsel av bland annat kassava, majs, grönsaker och palmprodukter. På 1700- och 1800-talen var Epe den viktigaste hamnstaden för ijebufolket.

Källor

Noter

Orter i Nigeria