kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Phoenix - Linköping

Phoenix var ett ångfartyg som levererades 1848 från Motala Warf i Norrköping. Det tillverkades för Mariestads Ångbåtsbolag i Mariestad med namnet Westergöthland.

Fartygets varvsnummer var 18. 

Skrovet var av järn. Westergöthland och hennes systerfartyg Götheborg (varvsnummer 19) var de första fartygen i Sverige med stålskrov och propellerdrift.

Fartygsdata 

Fartyget var utrustat med en tvåcylindrig vinkelångmaskin, maskin nr 51, om 50 nom hk tillverkad vid Motala Verkstad i Motala.

Historik
1848 – Westergöthland levererades till Mariestads Ångbåtsbolag. Kontrakterad byggkostnad var 63 750 rdr rgs. Fartyget sattes i trafik på traden Mariestad-Lidköping-Kristinehamn.
1870 – Fartyget byggdes om vid Motala Verkstad i Motala, ny inredning, ny maskin och ångpanna. Fartyget döptes om till Phoenix och sattes i trafik på traden Stockholm–Jönköping. 
1871 – Fartyget köptes av C F Nordh i Motala. Ny maskin installerades.
1883 – Fartyget köptes av C Thorngren i Linköping. Fartyget döptes om till Linköping och sattes i trafik på traden Stockholm-Linköping.
1884 – Fartyget överfördes till Linköpings Rederi AB (C Thorngren) i Linköping.
1893 – Ny maskin installerades, maskin nr 244 om 45 nom hk.
1896 – 16 juni. Fartyget köptes av Linköpings Nya Rederi AB i Linköping.
1903 – Fartyget döptes om till Western.
1905 – 20 mars. Fartyget köptes av Ångfartygs AB Steglöf i Västervik för 20 000 kr.
1911 – 9 oktober. Fartyget anmäls som nedskuret till pråm.
1911 – 14 juni. Pråmen såldes till Blankaholms Sågverks AB i Västervik.
1913 – 2 september. Pråmen döptes om till Erik och försågs med en motor om 45 hk.
1915 – 20 januari. Motorpråmen gick på grund vid sydöstra udden av Furöns rev i Kalmarsund under resa mellan Kalmar och Verkebäck med last av trä. Besättningen gick i livbåten och fick hjälp av Oskarshamns lotsbåt att ta sig in till Oskarshamn. 
1915 – 21 januari. Bogserbåten Odin tog sig ut till platsen för grundstötningen. Motorpråmen var då försvunnen. Endast kringflytande spillror från pråmen och lasten upptäcktes.

Referenser 

Passagerarfartyg på Göta kanal
Rigas getto

Rigas getto var ett judiskt getto i Riga under andra världskriget. Det var beläget i stadsdelen Maskavas Forštate och hyste i huvudsak lettiska och tyska judar. Ett provisoriskt getto inrättades i slutet av juli 1941, innan gettot i Maskavas Forštate stod färdigt i oktober 1941.

Bakgrund 
Den 22 juni 1941 inledde Tyskland Operation Barbarossa, anfallet på den tidigare bundsförvanten Sovjetunionen. En vecka senare, den 29 juni, utnämndes Hans-Adolf Prützmann till Högre SS- och polischef för Ostland och norra Ryssland, vilket innebar att han blev SS- och polischef i det av Tyskland ockuperade Baltikum och Vitryssland. Den 1 juli intogs Riga av tyska trupper. Under Prützmanns överinseende inrättades i slutet av juli 1941 ett provisoriskt getto i Riga för att den nazityska ockupationsmakten lättare skulle kunna kontrollera och övervaka Rigas judar. Det var dock inte förrän den 25 oktober samma år, genom en order av den tyske överborgmästaren i Riga, Hugo Wittrock, som samtliga judar i Riga med omnejd koncentrerades till ett enda, taggtrådsomgärdat, getto, beläget i området Maskavas Forštate i södra Riga. Nästan 30 000 judar inhystes i bostäder i sexton kvarter. Flervåningshusen i gettot var tämligen förfallna och de sanitära förhållandena var undermåliga. Högste ansvarig för gettot var Prützmann och senare hans efterträdare, Friedrich Jeckeln.

Massmord 
Merparten av Lettlands judar, omkring 24 000 personer mördades i skogsområdet Rumbula under två dagar, den 30 november och den 8 december 1941. Tusentals tyska judar deporterades till Rigas getto och kom senare att arkebuseras. Förövare var bland andra Jeckeln, Rudolf Lange och Herberts Cukurs.

Efter massakern i Rumbula delades det ursprungliga gettot i två distrikt: det lilla gettot för de överlevande lettiska judarna och det stora gettot, benämnt "tyska gettot", för judar deporterade från Tyska riket.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Getton under andra världskriget
Förintelsen i Lettland
Riga
Baltzar von Platen (fartyg)

Baltzar von Platen var ett ångfartyg som levererades 1871 från Motala Verkstad i Motala till Motala Ströms Ångfartygs Bolag. Fartygets varvsnummer var 147. Skrovet var av järn. 1954 höggs fartyget upp i Tromsø i Norge.

Fartyget var ursprungligen utrustat med en tvåcylindrig ångmaskin, maskin nr 235, om 50 nom hk tillverkad vid Motala Verkstad i Motala.

Historik 
 1870	April. Fartyget beställdes av rederiet. Kontrakterad byggkostnad var 100 000 rdr rmt. 
 1871	Fartyget levererades. 
 1874	Maj. Då Baltzar von Platen lossade en last av salpeter för Nitroglycerinbolaget i  	Vinterviken i Stockholm inträffade en explosion i fabriken. Såväl Baltzar von Platen  som andra fartyg vid kajen eldhärjades. Olyckan var kännbar för rederiet då fartyget  inte var försäkrat. Efter en tid reparerades fartyget till en kostnad av 67 000 rdr rmt och kunde åter sättas i trafik.
 1881 Ny tvåcylindrig compoundångmaskin om 175 ind hk installerades vid Bergsunds  Mekaniska Verkstad i Nacka. 
 1922 Vid firandet av Göta kanals västra dels hundraårsjubileum åkte kung Gustaf V med  Baltzar von Platen till Hajstorp. 
 1946	Februari. Efter att ha byggts om till logementsfartyg vid Lödöse varv, såldes fartyget  	till Oslo Kommune i Norge för 45 000 kr. Fartyget användes i Oslo som logementsfartyg för hemlösa. Senare användes fartyget som logementsfartyg vid bärgningen av det tyska slagskeppet Tirpitz som den 12 november 1944 sänktes av  brittiska bombplan i fjorden Håkøybotn väster om Tromsø. 
 -- Fartyget såldes/hyrdes ut till Einar Høvding Skipsopphugging A/S i  Sandnessjøen.  Enligt Lloyd's register för 1946-47 var fartyget registrerat på ”Gota” under norsk flagg, ingen hamn angiven. I registret för 1950-51 saknas uppgift om ägare till fartyget.
1954 Fartyget höggs upp i Tromsø.

I Motala Verkstads förteckning över tillverkade produkter finns anteckningen att fartyget gjort tjänst som turistångare vid Lofoten från 1958.

Referenser 

Passagerarfartyg på Göta kanal
Fartyg sjösatta 1871
Kolga (1873)

Kolga var en ångslup byggd vid Motala Verkstad 1873. Den var avsedd för redare Eberstein i Norrköping men behölls av Motala Verkstad för trafik på Göta kanal. Fartygets varvsnummer var 187. Skrovet var av järn.

Till Eberstein levererades istället en likadan ångslup, även denna med namnet Kolga, med varvsnummer 188.

Slupen var utrustad med en encylindrig ångmaskin, maskin nr 300, om 4 nom hk tillverkad vid Motala Verkstad i Motala.

Passagerarkapaciteten var 62 passagerare.

Historik
1873	Slupen byggdes vid Motala Verkstad. Byggkostnad var 10 750 rdr rmt. 
1885	Ny ångpanna installerades. 
1901	Kolga togs ur bruk som passagerarslup. Ångmaskinen ersattes av en fotogenmotor  och Kolga fortsatte som bogserbåt på Göta kanal. 
1915	Kolga såldes till E B Lundgren i Askersund. Slupen sattes i trafik som bogserbåt. 
1933	Slupen höggs upp.
Under 1873-1901 svarade Kolga för passagerartrafiken på de många bryggorna mellan Badhusbryggan i Motala och Svarta gatan i Motala verkstadsområde. Sträckan trafikerades med ångslup och ångfärja från 1864 till 1926 då den sista av ångbåtarna ersattes av transport landvägen med en, som det då kallades, omnibuss.
För att få bedriva passagerartrafik på sträckan var slupens ägare, Motala Verkstad, ålagd att även utföra bogsering av fartyg på Göta kanal mellan Motala hamn och Borenshult.

Referenser 

Passagerarfartyg på Göta kanal
Historiska svenska ångfartyg
Fartyg sjösatta 1873
Holger Rössborn

Holger Viktor Rössborn, född 27 september 1912 i Göteborg, död 16 februari 2001 i Halmstad, var en svensk arkitekt.
 
Efter studentexamen vid Göteborgs latinläroverk 1932 utexaminerades Rössborn från Chalmers tekniska institut 1937. Han var assistent vid länsarkitektkontoret i Karlskrona 1938–1942, i Linköping 1942–1943, arkitekt vid stadsplanekontoret i Göteborgs stad 1943–1945 samt stadsplanearkitekt vid byggnadsnämnden i Halmstads stad från 1945 och stadsarkitekt där från 1964.

Källor

Noter

Svenska arkitekter under 1900-talet
Halmstads stadsarkitekter
Födda 1912
Avlidna 2001
Män
Arkitekter från Göteborg
Venus (fartyg)

Venus var ett fartyg levererat 1873 från Motala Verkstad i Motala till Motala Ströms Ångfartygs Aktie Bolag. Fartygets varvsnummer var 195. Skrovet var av järn.

Venus var systerfartyg till Juno som byggdes ett år senare. 

1Uppgift ur Motala Verkstads förteckning över tillverkade produkter.

Fartyget var utrustat med en tvåcylindrig kompoundångmaskin om 60 nom hk (240 ind hk), maskin nr 293, tillverkad vid Motala Verkstad i Motala.

De två systerfartygen var avsedda att döpas till Thiers efter den franske presidenten Adolphe Thiers respektive Darwin efter den engelske naturforskaren Charles Darwin. Avsikten med namnvalen kan ha varit att attrahera utländska resenärer. Då inte alla aktieägare var överens i namnfrågan fattades beslut om namnen Juno och Venus. Därefter fick ytterligare några av rederiets fartyg namn efter den romerska mytologin.

Historik
1872	Fartyget beställde av rederiet. Kontrakterad byggkostnad var 115 000 rdr rmt. 
1873	Juli. Fartyget levererades till rederiet. 
1875	Maskineriet flyttades framåt i fartyget.
 1880	Under vintern 1880-1881 var fartyget uthyrt till Stockholms stad som isbrytare för att  hålla rännan Stockholm-Sandhamn öppen. 
1888	Ny ångpanna installerades. 
1893	Akterskeppet byggdes om. 
1918	Fartyget utrustades inte för trafik.
 1918	November. Fartyget köptes av Rederi AB Kristinehamns Trafik i Kristinehamn för  70 000 kr. Fartyget lades upp vid Pålvirket utanför Götaverken i Göta älv där det läts  förfalla. 
1923	Februari. Fartyget köptes av Fritz Forsman i Stockholm för 7 000 kr för att  användas som logementsfartyg vid stuveriarbetarkonflikter.  Oklart om fartyget byggdes om till pråm eller sänktes. Båda uppgifterna  förekommer.
 1928	Fartyget avfördes från skeppsregistret.

Referenser 

Passagerarfartyg på Göta kanal
Historiska svenska ångfartyg
Sofia Bleckur

Anna Sofia Bleckur, född 3 juli 1984 i Rättviks församling, Dalarna, är en svensk tidigare längdskidåkare som tävlade på världscupsnivå och för IFK Mora. Den 5 augusti 2015 meddelade hon att hon lägger skidorna på hyllan.

Meriter
Bleckur vann Tjejvasan år 2005 och år 2014.

Världsmästerskap
Bleckur har medverkat i två stycken världsmästerskap, VM i Val di Fiemme 2013 och VM i Falun 2015. Bleckur var med och tog silver i damernas 4 x 5 km stafett i  2015. 

Bleckurs bästa placering i en individuell start i ett världsmästerskap var när hon placerade sig femma i både skiathlon 7,5 km x 7,5 km  och 30 km klassisk stil i VM 2015.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Födda 1984
Kvinnor
Levande personer
Svenska längdåkare
Svenska idrottare under 2000-talet
Personer från Rättviks kommun
Längdskidåkare i IFK Mora
S/S Ariadne

S/S Ariadne levererades 1876 från Motala Verkstad i Motala till Carl Fredrik Nordh i Motala, då under namnet Primus. Fartygets varvsnummer var 248.

Fartyget var utrustat med en tvåcylindrig kompoundångmaskin (maskin nr 379) om 50 nom hk (200 ind hk) tillverkad vid Motala Verkstad i Motala.

Primus hade redan då hon byggdes elektrisk belysning och var försedd med strålkastare.

Historik
1876 – Fartyget levererades från Motala Verkstad till C F Nordh i Motala. Kontrakterad byggkostnad var 120 000 kr.
1878 – Fartyget köptes av Ångfartygs AB Primus (A Friedländer) i Jönköping.
1888 – Fartyget övergick till Jönköpings Förenade Ångfartygs AB i Jönköping.
1891 – Förändring av maskinen.
26 januari 1899 – Fartyget köptes av Ångbåts AB Jönköping-Stockholm.
1906 – Fartyget utrustades med en ny maskin och ny ångpanna.
1914 – Fartyget kom i rederiets ägo genom sammanslagning med Ångbåts AB Jönköping-Stockholm.
1925 – Fartyget genomgick omfattande ombyggnader vid Götaverken.
1937 – Fartyget genomgick omfattande ombyggnader vid Lödöse och Sjötorps varv. Hon döptes om till Ariadne.
1940 – Som följd av andra världskriget var fartyget upplagt 1940–1943.
1 juli 1956 – Då Ariadne strax efter midnatt på väg norrut gick in i den övre slusskammaren i Hajstorps nedre sluss fick man inte stopp på maskinen. Fartyget fortsatte igenom såväl de mellersta som de nedre slussportarna. Trafiken på kanalen stod stilla under 16 dagar och kanalresenärerna fick resa med buss mellan Töreboda och Trollhättan. Vid missödet var Ariadne på återresa efter att ha använts vid inspelningen av Nils Poppes film ”Skorpan” där handlingen utspelade sig på Göta kanal. I filmen, som delvis spelades in ombord på Ariadne, medverkade några av den tidens mest kända svenska filmskådespelare, utöver Nils Poppe, bland andra Siv Ericks, Harriet Andersson, Holger Löwenadler och Jan Molander.
1956 – Ariadne gick på grund i Boren och stod kvar där under en vecka.
September 1956 – Fartyget såldes till Koehlbrand Werft (Paul Berendsohn) i Hamburg för 65 000 kr för upphuggning.

Källor 
 
 Motala Verkstads förteckning över tillverkade produkter.

Svenska ångfartyg
Fartyg sjösatta 1876
Passagerarfartyg på Göta kanal
S/S Trafik (1857)

S/S Trafik levererades 1857 från Motala Verkstad i Motala, då med namnet Mariestad. Beställare anges i Motala Verkstads dokument som Mariestads Bolag.

Fartyget var utrustat med en ångmaskin (maskin nr 129) om 24 hk tillverkad vid Motala Verkstad i Motala. Maskinen hade byggts för en utställning i Paris 1855. År 1869 insattes en ny maskin (nr 227) om 30 hk i fartyget.

Historik
1857 – Fartyget levererades från Motala Verkstad.
1857 – Från 1857 till 1870 var fartyget i trafik på traden Mariestad–Lidköping.
September 1860 – Fartyget kolliderade med ångfartyget Mercurius i Vänern.
Juni 1863 – Fartyget kolliderade med en segelskuta i Trollhätte kanal. Kommandobryggan och skorstenen fick omfattande skador.
Maj 1865 – Fartyget kolliderade med en segelskuta i Göta kanal.
1870 – Fartyget köptes av Ångbåtsbolaget Trafik (Firma Åkerson, Andersson & Co) i Gävle och döptes om till Trafik.
1872 – Fartyget sattes i trafik på traden Gävle–Sundsvall–Härnösand.
Augusti 1873 – Fartyget gick på grund utanför Söderhamn. Det fick omfattande skador men kunde repareras.
Våren 1883 – Fartyget köptes av Ångfartygs AB Trafik i Linköping. Det sattes i trafik på traden Stockholm–Linköping.
Augusti 1883 – Fartyget övertogs av Motala Verkstad som dellikvid för ett nytt fartyg.
September 1883 – Fartyget köptes av Ångfartygs AB Norrlandskusten i Gävle.
1884 – Från 1884 till 1914 var fartyget i trafik på traden Gävle–Sundsvall–Härnösand–Nyland.
1893 – Fartyget köptes av Ångfartygs AB Renata (C W Åkerson) i Gävle.
1896 – Ägare var detta år Ångfartygs AB Gefleborg. Rederiet köptes av Ångfartygs AB Södra Norrland.
1907 – Fartyget byggdes om och förlängdes vid AB Gefle Verkstäder.
1910 – Ägare var åter Ångfartygs AB Renata.
1915 – Fartyget köptes av Stockholms Rederi AB Svea.
1919 – Från 1919–1928. Fartyget trafikerade traden Gävle–Ljusne–Wallvik–Sandarne–Söderhamn–Enånger–Hudiksvall–Stocka–Jättendal–Sundsvall–Härnösand. Under de sista åren trafikerades även Ulfön–Köpmanholmen–Örnsköldsvik.
1923 – Fartyget reparerades och rustades upp på varv.
1928 – Fartyget lades upp efter säsongen.
Oktober 1928 – Fartyget köptes av Johan Carlbom i Stensnäs som skrot och höggs upp samma år.

Referenser 

Fartyg sjösatta 1857
Historiska svenska ångfartyg
Passagerarfartyg på Göta kanal
Ceres (fartyg)

För det andra fartyget som senare också trafikerade Göta Kanal, se Ceres (fartyg 1953)
Ceres var ett fartyg levererat 1885 från Motala Verkstad i Motala till Motala Ströms Ångfartygs Aktie Bolag. Fartygets varvsnummer var 366. Skrovet var av järn.

Ceres var systerfartyg till Pallas som byggdes samma år.

Fartyget var utrustat med en tvåcylindrig kompoundångmaskin, maskin nr 531, om 50 nom hk (200 ind hk) tillverkad vid Motala Verkstad i Motala. 

Ceres byggdes, liksom Pallas, som ett så kallat expressfartyg med anledningen av den stora tillströmningen av emigranter från Finland till Amerika som reste till Göteborg via Göta kanal. Främsta kravet på fartygen var stort antal liggplatser för första- och andraklasspassagerare och stora däcksytor för däckspassagerare.

Ceres och Pallas var rederiets första fartyg med matsal belägen på däck. Tidigare passagerarfartyg hade matsal under fördäck. Ceres och Pallas byggdes med däckshus i vilka matsal och ”konversationssalong” inrymdes. Ovanpå däckshusen placerades styr- och navigationshytt samt promenaddäck för passagerarna.

Historik
1885	Ceres levererades till rederiet. Kontrakterad byggkostnad var 108 000 kr. Motala  Verkstads förteckning över tillverkade produkter uppger byggkostnaden till 105 000  kr. 
1925	Fartyget byggdes om och moderniserades 1924-1925. 
1930	Under senare delen av 1930-talet gick Ceres på grund utanför Ålö huvud vid  Oxelösund och sjönk. Fartyget bärgades och återställdes. 
1940	Som följd av andra världskriget var fartyget upplagt i Lödöse 1940-1945. 
1946	Februari. Efter att ha byggts om till logementsfartyg vid Lödöse varv, såldes fartyget  till Oslo kommun i Norge för 45 000 kr. Fartyget användes i Oslo som  logementsfartyg för hemlösa. Senare användes fartyget som logementsfartyg vid bärgningen av det tyska slagskeppet Tirpitz som 1944 sänktes vid Tromsø och senare vid bärgningen av Irisångaren Tauri.
 ??	Fartyget sattes i turisttrafik i Nordnorge under namnet Levanger. 
1952	Augusti. Efter att ha skadats vid en brand ombord såldes fartyget till Einar Høvding  Skipsopphugging A/S i Sandnessjøen.

I registret för 1951-52 saknas uppgift om fartyget.

Referenser 

Passagerarfartyg på Göta kanal
Fartyg sjösatta 1885
Sara Lindborg

Sara Lindborg (gift Jacobsson), född 30 november 1983 i Falun, är en svensk längdskidåkare som tävlade på världscupsnivå och för Östersunds SK. Hon har en 12:e plats som bästa resultat i världscupen (10 km klassiskt i Otepää den 27 januari 2007). 2018 meddelade Lindborg att hon avslutar karriären.

Källor

Externa länkar 
 FIS-Ski.com: Sara Lindborg

Svenska längdåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Sverige
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2014
Födda 1983
Levande personer
Kvinnor
Svenska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Falun
Pallas (fartyg)

Pallas var ett fartyg levererat 1885 från Motala Verkstad i Motala till Motala Ströms Ångfartygs Aktie Bolag. Fartygets varvsnummer var 367. Skrovet var av järn.

Pallas var systerfartyg till Ceres som byggdes samma år.

Fartyget var utrustat med en tvåcylindrig kompoundångmaskin, maskin nr 535, om 50 nom hk (200 ind hk) tillverkad vid Motala Verkstad i Motala.

Pallas byggdes, liksom Ceres, som ett så kallat expressfartyg med anledning av den stora tillströmningen av emigranter från Finland till Amerika som reste till Göteborg via kanalen. Främsta kravet på fartygen var stort antal liggplatser för första- och andraklasspassagerare och stora däcksytor för däckspassagerare.

Pallas och Ceres var rederiets första fartyg med matsal belägen på däck. Tidigare passagerarfartyg hade matsal under fördäck. Pallas och Ceres byggdes med däckshus i vilka matsal och ”konversationssalong” inrymdes. Ovanpå däckshusen placerades styr- och navigationshytt samt promenaddäck för passagerarna.

Historik
1885	Pallas levererades till rederiet. Kontrakterad byggkostnad var 102 000 kr. Motala  Verkstads förteckning över tillverkade produkter uppger byggkostnaden till 105 000  kr. 
1925	Fartyget moderniserades vid Eriksbergs varv i Göteborg 1924–1925. Nordiska Kompaniet designade nya gardiner, draperier och andra textilier. Fartyget blev ett för  sin tid mycket elegant fartyg. 
1938   Fartyget spelar en huvudroll i kortfilmen En östgötaresa.
1940	Som följd av andra världskriget var fartyget upplagt i Lödöse 1940–1945. 
1946	Februari. Efter att ha byggts om till logementsfartyg vid Lödöse varv, såldes fartyget till Oslo kommun i Norge för 45 000 kr. Fartyget användes i Oslo som  logementsfartyg för hemlösa. Senare användes fartyget som logementsfartyg vid bärgningen av det tyska slagskeppet Tirpitz som 1944 sänktes vid Tromsö. Fartyget sattes senare i turisttrafik i Nordnorge. 
1956	6 november. Fartyget sjönk efter en brand ombord. 
1958	Fartyget bärgades och såldes till Einar Høvding Skipsopphugging A/S i  Sandnessjøen.

I registret för 1949–1951 saknas uppgift om fartyget.

Referenser 

Passagerarfartyg på Göta kanal
S/S Astrea (1885)

S/S Astrea var ett fartyg som levererades 1885 från Motala Warf i Norrköping, till Linköpings Trafiks Ångfartygsbolag i Linköping.

Fartyget var utrustat med en tvåcylindrig kompoundångmaskin, maskin nr 536, om 50 nominella hästkrafter (200 indikerade hästkrafter) tillverkad vid Motala Verkstad i Motala. 

Fartygets byggkostnad var 90 000 kr.

Historik
1885 – Fartyget levererades från Motala Warf till Linköpings Trafiks Ångfartygsbolag. Det sattes i trafik på linjen Stockholm–Linköping.
1894 – Fartyget trafikerade Stockholm–Mariefred.
1897 – Fartyget köptes av Linköpings Nya Trafiks Ångfartygs AB i Linköping. Fartyget skulle sättas i trafik på Stockholm–Norrköping. För att förhindra detta inledde Rederi AB Norden i Norrköping förhandlingar med Linköpings Nya Trafiks Ångfartygs AB.
Februari 1898 – Fartyget köptes av Rederi AB Norden för 65 000 kr. Det sattes i trafik på Stockholm–Södertälje–Norrköping.
1903 – Fartyget köptes av Ångfartygs AB Jönköping–Stockholm (A Andersson) i Jönköping för 52 000 kr. Det döptes om till Viktor Rydberg och sattes i trafik på Stockholm–Jönköping.
1914 – Fartyget kom i rederiets ägo genom sammanslagning med Ångbåts AB Jönköping–Stockholm. Fartyget fortsatte att trafikera Stockholm–Jönköping.
1921 – Fartyget genomgick omfattande ombyggnader vid Eriksbergs Mekaniska Verkstad.
27 augusti 1922 – Fartyget gick på grund vid Lönshuvud mellan Arkösund och Kåreholm. Hon fick 35 graders slagsida. Drogs loss. Orsak till grundstötningen var att man gått på fel sida om en prick.
20 oktober 1922 – Under resa från Stockholm till Jönköping kantrade fartyget och sjönk vid Stenskär i Södermanlands skärgård. En passagerare, en amerikansk man, drunknade. Även fartygets båda maskinister omkom. En av dem hade vakten i maskinrummet och hann inte ta sig upp därifrån, den andre hade satt på sig livbältet för långt ner på kroppen. Detta gjorde att han hamnade med huvudet ner i vattnet. Övriga ombordvarande räddades av en fiskebåt till en fiskarstuga varifrån de några timmar senare hämtades upp av livbåtar från Pallas som passerade haveriplatsen på väg från Jönköping mot Stockholm. Förlisningen skedde endast några hundra meter från den plats där  tolv år senare, 1934, gick på grund.
April 1923 – Fartyget bärgades. Inför en väntad turisttillströmning i samband med Göteborgsjubileet renoverades fartyget. Det försågs med en påkostad inredning med matsal i gustaviansk stil och en röksalong med kinesiskt inspirerad inredning. Det fick sitt nästa namn, Astrea.
1933 – På väg mot Stockholm var hon det första fartyg som passerade den nybyggda kanaldelen vid Lanthöjden.
1940 – Fartyget var uthyrt till den svenska marinen.
1941 – Som följd av andra världskriget var fartyget upplagt under åren 1941–1942.
Oktober 1956 – Fartyget såldes till Comptoir Industriel et Agricol SA i Liège, Belgien för upphuggning.

Källor

Noter

Svenska ångfartyg
Fartyg sjösatta 1885
Fartyg byggda i Norrköping
Passagerarfartyg på Göta kanal
Fartyg byggda på Motala varv, Norrköping
Linn Sömskar

Linn Sömskar, född 3 juni 1989, är en svensk längdskidåkare som tävlar för IFK Umeå SK. Hon har en tredjeplats i teamsprint som bästa resultat i världscupen (i Liberec den 13 januari 2013).

Sömskar tävlar också i rullskidor. I augusti 2019 tog hon brons på 10 kilometer vid världsmästerskapen i Madona i Lettland. samt guld på 200 meter sprint före Jacklin Lockner. Vid samma världsmästerskap ingick hon även tillsammans med Moa Ilar i det svenska lag som vann guld i lagsprinttävlingen.

Pallplatser

Lag

I lag har Sömskar en pallplats i världscupen: en tredjeplats i teamsprint.

Källor

Externa länkar 
  

Levande personer
Kvinnor
Födda 1989
Svenska längdåkare
Svenska idrottare under 2000-talet