kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Offentliga e-tjänster

Offentliga e-tjänster ingår i e-förvaltning, och har av Verket för förvaltningsutveckling ("Verva") definierats som en service som medborgare och företag kan använda för att uträtta olika ärenden som de har hos en offentlig myndighet. Denna service tillhandahålls som en elektronisk tjänst och erhålls till exempel med hjälp av en dator, mobiltelefon eller via avancerad telefonservice. För att e-tjänsten ska anses vara offentlig krävs det att det är en offentlig myndighet som tillhandahåller tjänsten åt medborgare och företag.

Exempel på offentliga e-tjänster

Skatteverket
E-deklaration
Flyttanmälan
Skriva ut personbevis
Skogsstyrelsen
Avverkningsanmälan via Mina Sidor
Blanketter
Karttjänster
 
Vanligt förekommande e-tjänster hos Sveriges kommuner
Diskussionsforum
E-diarium
Stugbokning
Blanketter

Användning 
En svensk undersökning från Internetstiftelsen visade år 2021 att 9 av 10 svenskar (96 %) använt olika digitala samhällstjänster eller offentliga e-tjänster. De som inte använt sig av det är framförallt de äldsta i samhället, varav många har behövt få hjälp med de digitala tjänsterna. 81 procent av svenskarna har använt Skatteverkets e-tjänster, 79 procent har använt e-tjänster för sjukvården och 61 procent använder sig av digital brevlåda. Andra exempel på digitala samhällstjänster som många svenskar använder är e-tjänst för kollektivtrafik (50 %), e-tjänst för pension (46 %) och e-tjänst för bibliotek (18 %). Undersökningen visade även att var femte svensk avstod från att använda digitala samhällstjänster för att de känns osäkra, bland annat oroade man sig för hackare, risken att personuppgifter delas med eller förs vidare till andra myndigheter, risken för att appar i mobilen kunde innebära att myndigheter kunde följa fysisk förflyttning eller att någon anställd inom en myndighet kunde ta del av personuppgifter för andra syften än att utföra sitt arbete.

Samma undersökning visade även att 53 procent av svenskarna önskar att de kunde rösta på internet istället för att besöka en vallokal.

Noter

E-handel
Tjänster
Irmgard Österwall

Irmgard Österwall, född 1914, död 1980, var en svensk sångerska.

Österwall började sjunga i olika amatörsällskap och debuterade som sångerska i Gösta Jonssons orkester. Hon skivdebuterade som solist 1938 och var i början av 1940-talet engagerad i brodern Seymour Österwalls orkester

Diskografi i urval
Oh! Mamma (Luna mezzo mare), med Leon Liljequist och Arena-orkestern 
En bra karl hela veckan, med Seymours orkester
Jag har älskat dej så länge jag kan minnas, med Einar Groths orkester
Lamberth walk, med Scala-orkestern 
O, bella mia Napoli Ami, med Helge Mauritz och Scala-orkestern
Stjärnprakt, med Thore Ehrlings orkester
Ovan regnbågen, med Thore Ehrlings orkester

Födda 1914
Avlidna 1980
Svenska sångare
Kvinnor
Cosmopolitan (drink)

Cosmopolitan är en cocktail-drink som består av cointreau, vodka, tranbärsjuice och lime.

Referenser 

IBA-drinkar
Lerhagen

Lerhagen är ett bostadsområde i Jönköping med många hus byggda i början av 2000-talet. Tomterna tillhörde då Jönköpings dyraste. Området ligger strax väster om ett annat bostadsområde som byggdes ungefär samtidigt, Åbolid. Från Lerhagen har man utsikt över Vättern och resten av Jönköpings tätort.

Referenser

Noter

Stadsdelar i Jönköping
Besam

Besam är en svensk leverantör av automatiska dörrlösningar med 1 500 anställda i 24 säljbolag runt om i världen. 

Förutom de 26 säljbolagen använder Besam sig av försäljning med hjälp av olika distributörer i ytterligare 55 länder.

Besam producerar karuselldörrar, skjutdörrar och slagdörrar. Produktionsenheter finns i Sverige, Tjeckien, USA och Kina.

Förutom produktion har även Besam service på dels sina egna dörrlösningar, men även konkurrenters.

Historik
Besam grundades 1962 i Landskrona av Bertil Samuelsson. och det är inledningarna av hans för- och efternamn som givit namn åt bolaget där han var verksam fram till sin pensionering 1998.

Efter att Bertil Samuelsson ägt bolaget de inledande åren köptes Besam 1967 av Investment AB Promotion och 1984 noterades Besam på börsen.

Investment AB Promotion bytte senare namn till Investment AB Bahco och 1991 lämnade Industrivärden ett offentligt erbjudande om att köpa samtliga aktier i Investment AB Bahco. Fr o m den 1 januari 1992 redovisades Investment AB Bahco som dotterbolag till Industrivärden. Detta medförde att Besam blev en del av Industrivärden-koncernen och placerades i deras industrigrupp Inductus.

2002 avyttrade Industrivärden hela Besam-innehavet för ca 3,1 miljarder kronor till Assa Abloy-koncernen. Besam blev därmed ett helägt dotterbolag inom denna koncern som 2006 bildade divisionen Assa Abloy Entrance Systems. I denna division ingår (uppgift från 2023) varumärken som Besam, Crawford, Albany och Megadoor.

I november 2009 beslutade koncernledningen att all verksamhet i Landskrona skulle läggas ned och flyttas till Tjeckien från 2010 och två år framåt.

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Svenska tillverkare av byggnadsdetaljer
Assa Abloy
Eliteserien

Eliteserien ska inte förväxlas med "Elitserien" i Sverige. För de svenska sporterna inom "Elitserien", se Elitserien (olika betydelser).
Eliteserien är namnet på högstadivisionen inom flera sporter i Norge.

Eliteserien i bandy
Eliteserien (bandy, damer)
Eliteserien (bandy, herrar)
Eliteserien i basketball
Eliteserien (basket, damer)
Eliteserien (basket, herrar)
Eliteserien i cricket
Eliteserien (fotboll)
Eliteserien (futsal)
Eliteserien i håndball
Eliteserien i handboll för herrar
Eliteserien i handboll för damer
Eliteserien i innebandy
Eliteserien (innebandy, damer)
Eliteserien (innebandy, herrar)
Eliteserien i ishockey
Eliteserien i ishockey (för herrar), heter numera GET-ligaen
Eliteserien i ishockey för kvinnor
Eliteserien i vannpolo
Eliteserien i volleyboll
Eliteserien (volleyboll, damer)
Eliteserien (volleyboll, herrar)
Sankt Laurent

Sankt Laurent är en österrikisk rödvinsdruva som anses vara en frösådd variant av pinot noir-druvan.

Referenser

Vindruvor
Lilljansberget

Lilljansberget är ett berg i Umeå, och sedan 2005 även ett bostadsområde som gränsar till Berghem och Umeå universitet. Berget, men inte bostadsområdet, gränsar även till idrottsanläggningen Iksu. Områdets samtliga lägenheter är hyresrätter uppförda av det kommunala bostadsföretaget AB Bostaden. 

Åren 2016–2018 planeras för en utvidgning av området med cirka 2 000 nya bostäder, varav större delen studentbostäder, samt nya verksamhetslokaler längs Petrus Laestadius väg i delen närmast Sveriges lantbruksuniversitet. Fullt utbyggt ska det nya området, som ska ges en stadsmässing karaktär, rymma uppemot 3 000 invånare.

Referenser

Stadsdelar i Umeå
Berg i Umeå kommun
AB Bostaden

AB Bostaden i Umeå är ett kommunägt allmännyttigt bostadsföretag i Umeå kommun som äger och förvaltar 15 000 lägenheter, vilket motsvarar runt 45 procent av hyresrätterna i kommunen. Bostaden är även störst i Umeå på studentbostäder. Bostaden hyr även ut lokaler för kommersiellt bruk.

Företaget har rötter i den kommunala stiftelsen Stiftelsen Bostaden som bildades 1953 och senare kom att inkorporera den av Umeå studentkår bildade Stiftelsen Umeå studentbostäder (SUSB).

Se även 
 Allmännytta
 SABO
 Umeå

Externa länkar
Bostadens webbplats

Företag i Umeå
Svenska allmännyttiga bostadsföretag
Företag bildade 1952
Återhämtning

Återhämtning innebär inom hälsovård, att kroppen får tid att vila ut och repareras/byggas upp igen och är ett centralt begrepp inom området hälsa och arbetsliv. Återhämtning behövs när kroppen utsatts för längre fysisk och/eller mental ansträngning till exempel utsatts för stress. Ständig stress och bristande återhämtning minskar kroppens reparationsförmåga. Återhämtning kan se olika ut och kräver olika lång tid beroende på vilka påfrestningar en människa utsätts för. Möjlighet till återhämtning efter ansträngningar är grundläggande för att förhindra skadlig stress. Balans mellan förbrukning och återuppbyggnad av mentala och kroppsliga resurser är en så kallad friskfaktor för människor. 

I arbetslivet är möjlighet till återhämtning viktigt för att kunna förebygga förslitningsskador och annan ohälsa. Arbetet måste därför utformas så att det ger möjligheter till pauser. Skiftarbete kan medföra särskilda problem och det är viktigt att få längre återhämtningsperioder efter längre skift. 

Sömn är den viktigaste faktorerna för återhämtning och reparation. Sömnbrist minskar motståndskraften mot andra sjukdomar och är en stressor i sig som kan påverka möjligheten till återhämtning. Sömnproblem är nästan alltid en faktor vid utbrändhet/utmattningsdepressioner.

Se även

 Stress
 Arbetstidslagen
Rekreation

Referenser

Stress
Arbetsmiljö
Friskvård
Hälso- och sjukvård
Luftväg

Luftvägarna är de delar av andningssystemet genom vilket luften flödar för att komma från den yttre miljön (luften) till alveolerna i lungorna.

Luftvägen börjar i munnen eller näsan och får tillträde till luftstrupe (trachea) via svalget (pharynx). Luftstrupen förgrenar sig till den vänstra och den högra huvudbronken (vid carina som är belägen vid den andra thoracala kotan). Bronkerna delar in sig i stora bronkioler, en för varje lunglob. Inom loberna delar sig bronkerna ytterligare ungefär 20 gånger och slutar i alveolkluster.

Luftvägarna delas upp i den övre luftvägarna och de nedre luftvägarna. Till de övre luftvägarna hör näshålan (cavum nasi), munhålan (cavum oris) bihålorna (sinus paranasalis) och svalget (pharynx). Till de nedre luftvägarna hör struphuvud (larynx), luftstrupe (trachea) och luftrören (bronchus).

De epitelia ytorna av luftvägarna innehåller cilier. Inhalerade partiklar fastnar på det slem (mucus) som utsöndras av bägarceller och som kontinuerligt tas bort från luftvägarna av ciliernas vågrörelser. Luftvägsepitelet producerar även en vattenlik vätska som slemmet glider på, en produktion som förhindras av sjukdomen cystisk fibros som ger upphov till ett mer trögflytande slem. Även makrofager finns i luftvägrarna och skyddar epitelet mot bakterier och partiklar. Makrofagerna kan vandra upp och åka ner i magsäcken där de degraderas eller fastna i lungorna och bilda plack av olika partiklar, till exempel vid silikos (stendammslunga).

Vissa sjukdomstillstånd med försämrad andning kräver intubation av trachea för att säkra fria luftvägar. Om intubation ej går att göra, eller är olämpligt kan alternativet vara tracheotomi vilket innebär en öppning i trachea.

Se även 
 Luftvägsinfektion

Respirationssystemet
Lungor
Talorgan
Eva Kristina Olsson

Eva Kristina Olsson, född 1958 i Stockholm, är en svensk poet, filmare, koreograf och performanceartist. Hon är utbildad i klassisk balett och modern dans. Hon har studerat teater, religion, litteratur och filosofi. 1969 medverkade hon som dottern Anna i Arne Törnqvists pjäs Carl XVI Joseph, regi Mimi Pollak, i uppsättning på Dramaten. 1977 studerade hon engelska i Cambridge. Under 80-och 90-talen medverkade EKO i koreografier av Björn Elisson, Per Jonsson m.fl. EKO har varit medlem i Surrealistgruppen i Stockholm. 2017 mottog Olsson Erik Lindegren-priset och 2018 nominerades Olsson till Sveriges Radios Lyrikpris för Det ängelsgröna sakramentet.

Bibliografi
Brottet (1988)
Sångkanter (1990)
Urhälsningen från mej (1992)
Offret (1994)
Jag bryter hänget (1998)
Oskulder (2001)
Påfågelögat (2002)
Lumilandet (2004) med bilder av Niklas Nenzén
 Den hängde advokaten (2007)
 Hästfångare (2009)
 Ejdervita (2011)
 Antigones ansikte / Niobes labyrint: två mytopoetiska dramer (2013)
 Det ängelsgröna sakramentet (2017)
 The Angelgreen Sacrament (2021) översättning av Johannes Göransson (engelska)

Mirjams resa hennes klännings isstavs larv (2019)
girlanden virar ditt hjärta / medeas här (2021)

Filmer och performances i urval
Obild (1989)
Klänningen (1991)
Vilande kötthjärta (1993) i samarbete med koreograf Björn Elisson
Mänskoförstörelse (2003)
Zinkgraven (2006)
Ejderpuppan (2014) i samarbete med Emma Lundenmark och Giuliano Medici
Niobes labyrint (2017)

Externa länkar
 
 Bonniers presentation
 Artikel av Helena Boberg i Expressen

Kvinnor
Födda 1958
Svenskspråkiga poeter
Svenska poeter
Levande personer
Glossit

Glossit är infektion eller inflammation av tungan. Utseendeförändringar gällande form och färg. I extrema fall av glossit så kan tungan svälla upp så mycket så att luftvägarna blockeras. Glossodyni (smärta i tungan) kan förekomma.

I normala fall så brukar glossiten gå över vid behandling av inflammationen. Orsaken kan även vara en rad bristtillstånd som till exempel vitamin B12-brist.

Glossit kan även orsakas av allergiska reaktioner mot exempelvis livsmedel eller läkemedel, bakterie-, svamp-, eller virusinfektioner såsom munherpes (munsår), hudsjukdomar, irriterande ämnen såsom alkohol, tobak, het mat eller kryddor, samt hormonell obalans.

Bland de patienter som har en brist på vitamin B12 har upp till 25 procent glossit. Om tillståndet inte behandlas kan till slut över halva tungan vara drabbad.

Referenser 

Infektionssjukdomar
Medicinska symtom
Munsjukdomar
Västmanlands läns museum

Västmanlands läns museum är ett regionalt museum i Västmanlands län och drivs av Region Västmanland. Museet beskrivs på följande sätt på Västerås kommuns webbplats: "Länsmuseets uppgift är att fördjupa kunskapen om det västmanländska kulturarvet, väcka opinion, öka insikten om det förflutna och berika perspektiven på samtiden och framtiden".

Under många år drevs verksamheten på Västerås slott, där museet hade utställningslokaler, butik, kontor, arkiv och länsbiblioteket. September 2010 flyttade museet till Karlsgatan 2 i centrala Västerås, där det delar lokaler med Västerås konstmuseum.

Till länsmuseet hör WestmannaArvet i Hallstahammar, som är föremålsarkiv och vårdstation för museets samlingar. Bland museets samlingar finns Tunaskatten, det enskilt största fynd av forntida guldföremål i en kvinnograv.

Källor

Noter

Externa länkar
 
 Västmanlands läns museums webbplats
 Karlsgatan 2, lokalen för Västmanlands museum

Museer i Västerås
Länsmuseer i Sverige
Museer i Västmanlands län
Il Popolo d'Italia

Il Popolo d'Italia (Italiens folk) var en tidning i Milano som Benito Mussolini grundade 15 november 1914 efter sitt utträde ur Avanti. 1922-1931 redigerades tidningen av Alessandro Mussolini. Som litteraturkritiker arbetade Margherita Sarfatti.

Tidningen fick till en början understöd från den franska staten och från industrin för att lobba för ett italienskt inträde på den allierade sidan i första världskriget. Efter fascismens framväxt blev tidningen Italienska fascistpartiets tidning. Sista numret kom ut 24 juli 1943.

Källor 

Italienska tidningar
Ground and pound

Ground and pound är en markstridstaktik inom MMA som går ut på att få ner motståndaren på marken med en nedtagning eller ett kast, få en dominant position och sedan slå motståndaren, främst med nävar och armbågar. Det är även vanligt att fighters tar ner sin motståndare i ett grepp och håller dem i det läget samtidigt som de slår dem tills de får en submission eller knock out. Denna variant visades först upp som en effektiv taktik av Mark Coleman.

Mixed martial arts
Rinkeby bokmässa

Rinkeby bokmässa var en bokmässa i Stockholm och anordnades årligen med start 1993 i Folkets hus i Rinkeby. Den hölls 2007 i ett mindre format än tidigare år med språk som tema men har sedan lagts ner. Redan 2003 uttryckte socialdemokraten Maria Hassan att bokmässans framtid var osäker på grund av osäker finansiering och frågade dåvarande kulturminister Marita Ulvskog om hon tänkte verka för att bokmässan skulle få riksstatus.

En ny bokmässa med fokus på kulturell mångfald, Botkyrka internationella bokmässa, hölls åren 2011, 2013 och 2015.

Källor

Externa länkar
Rinkeby bokmässa

Bokmässor
Kultur i Stockholm
Svensk litteratur
Återkommande evenemang med premiär 1993
Tomas Eriksson (handbollsspelare)

Per Tomas "Ryssen" Eriksson, född 25 juli 1973, är en svensk handbollstränare och tidigare handbollsspelare (mittsexa och försvarare).

Eriksson fostrades i HK Drott och gjorde sin första match i Elitserien för klubben 1992. Han var med och vann SM-guld med Drott 1994 och  1999. Under sin karriär spelade han även för de tyska klubbarna Eintracht Hildesheim och HSG Nordhorn samt för den svenska klubben Lugi, och återvände till Drott inför säsongen 2004/2005. Efter säsongen 2006/2007, då man klarat sig kvar i Elitserien genom kval, ersatte han Göran Bengtsson som tränare för A-truppen. Efter en säsong som spelande tränare avslutade han spelarkarriären inför 2008/2009, men gjorde comeback under säsongen till följd av skador i spelartruppen. Inför säsongen 2009/2010 ersattes han som tränare av Ulf Sivertsson, och fick heller inte förlängt kontrakt som spelare.

Eriksson spelade 26 U-landskamper och deltog i UVM 1993. Han lyckades dock inte ta steget över till A-landslaget.

Klubbar som spelare 
  HK Drott (–1999)
  HSG Nordhorn (1999–2000)
  Eintracht Hildesheim (2000–2001)
  Lugi HF (2001–2004)
  HK Drott (2004–2009)

Referenser 
 Tomas Eriksson på HSG Nordhorns webbplats 

Födda 1973
Svenska handbollsspelare
Svenska handbollstränare
Spelare i HK Drott
Män
Levande personer
Spelare i HSG Nordhorn
Svenska mästare i handboll
All My Children

All My Children är en amerikansk dagtidssåpa som sändes mellan 1970 och 2013 på TV-nätverket ABC:s stationer över hela USA. Serien har aldrig sänts i Sverige.

Karaktärer 
 Donna Beck
 Chuck

Referenser

Externa länkar 
 All My Children officiell sida, abc.com
 Fan History: All My Children

Engelskspråkiga TV-serier
Pennsylvania i fiktion
TV-seriestarter 1970
TV-serieavslutningar 2013
TV-program i American Broadcasting Company
Såpoperor
Amerikanska TV-serier från 1970-talet
Amerikanska TV-serier från 1980-talet
Amerikanska TV-serier från 1990-talet
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Amerikanska TV-serier från 2010-talet
Eggvena kyrka

Eggvena kyrka är en kyrkobyggnad i den nordvästra delen av Herrljunga kommun. Den tillhör sedan 2021 Herrljungabygdens församling (tidigare Eggvena församling) i Skara stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes av sten, troligtvis i slutet av 1100-talet och ligger i kuperad terräng strax söder om Nossan. Fasaderna har vit spritputs. I väster finns ett kyrktorn uppfört 1776 med stående locklistpanel målad med vit oljefärg och tak täckt med röd falsad plåt. På 1700-talet avlägsnades skiljemuren mellan långhuset och koret. Under samma århundrade tillkom nuvarande tresidiga kor. År 1850 tillbyggdes nuvarande sakristia vid norra sidan. I samband med en restaurering på 1890-talet tillkom ett nytt altare.

Inventarier
Korset på altaret ersattes 1950 med en altartavla, skuren i trä, från 1700-talet. 
Processionskrucifix av koppar från 1100-talet
Dopfunt från 1200-talet av sandsten med flätmönster. 
Predikstolen är från 1600-talet och baldakinen är från 1700-talet. 
Framför kyrkans ingång är en runsten uppställd sedan 1938.
I tornet finns en klocka gjuten 1756.

Orgel
Före 1949 användes ett harmonium i kyrkan.
1949 byggde Tostareds Kyrkorgelfabrik, Tostared en orgel med 7 stämmor.
En orgel med sju stämmor fördelade på två manualer och pedal tillverkad av Tostareds Kyrkorgelfabrik, Tostared installerades 1983. Den innehåller pipmaterial från den föregående orgeln från 1949 och även fasaden byggdes då av samma tillverkare. Orgeln är mekanisk.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 
 

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Herrljunga kommun
Barkass

Barkass (från franskans barcasse och italienskans barcaccia vilket betyder stor båt) är den största skeppsbåten som medföljer ett örlogsfartyg. Forntida barkasser kunde även riggas. På handelsfartyg kallas motsvarande båt för storbåt.

Källor
Barkass. Nordisk familjebok

Se även 
Bark (båt)

Externa länkar 
  skapat av  Marinmuseum

Båtar

en:Longboat
Nossan

För fartyget, se S/S Nossan af Stallaholm.

Nossan är en 100 km lång å som har sin källa i Borgstena norr om Borås och rinner genom Borås, Herrljunga, Vårgårda, Essunga och Grästorp kommuner ut i Dättern, en vik i Vänern. Namnet Nossan betyder ”smycke” och är ett av de få vattendrag i Sverige som rinner mot norr. Den rödlistade fiskarten asp leker i ån om vårarna nedströms det nedersta vandringshindret. .

Nossan trafikeras sommartid av ångslupen Nossan af Stallaholm, hemmahörande i Nossebro.

Källor

Vidare läsning

Vattendrag i Borås kommun
Vattendrag i Herrljunga kommun 
Vattendrag i Vårgårda kommun 
Vattendrag i Essunga kommun 
Vattendrag i Grästorps kommun 
Vänerns avrinningsområde
Vattendrag i Västergötland
Hans von Blixen-Finecke (1916–2005)

Hans "Moppe" Gustaf Nils Fredrik Bror von Blixen-Finecke, född 20 juli 1916, död 16 februari 2005 i Penzance, Cornwall, England, var en svensk militär och tävlingsryttare. Han var son till Hans von Blixen-Finecke (1886-1917) och Hilla-Brita Trolle (1894-1943) från Trollenäs slott, i hennes första gifte. 

Efter studentexamen började Hans von Blixen-Finecke på kavalleriets aspirantskola, fortsatte på krigsskolan Karlberg och utnämndes till fänrik vid kavalleriet 1937. Han blev ryttmästare 1946 och adjutant vid Arméns rid- och körskola på Strömsholm fram till 1950, major 1957 och från 1959 chef över Strömsholm, överstelöjtnant på revervstat 1964.

Som tävlingsryttare tävlade han i steeplechase, fälttävlan, dressyr och hoppning. Vid olympiaden i Helsingfors 1952 blev han guldmedaljör i fälttävlan med Jubal. Han har varit verksam som tränare i England, USA och Australien med flera länder samt publicerat handböcker i ridning och hästträning.

Han var också en framgångsrik amatörjockey, mestadels över hinder. 1944 var han amatörchampion på hinder i Sverige.

Källor 
Svenska medaljörer - Sveriges Olympiska Kommitté 

Födda 1916
Avlidna 2005
Svenska fälttävlansryttare
Svenska militärer under 1900-talet
Män
Svenska friherrar
Hans
Dansk adel
Svenska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1952
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1956
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Sverige
Djur i fara

Djur i fara är ett naturprogram med Linda Isacsson som premiärsändes på TV4 2007. I programmet reser hon runt och tittar på utrotningshotade djur och hur de lever i olika delar av världen, bland annat pandor, schimpanser, tigrar och orangutanger.

Källor 
Djur i fara på tv4.se

Svenska TV-program
Linda Lindorff
Estetisk verksamhet

Estetisk verksamhet var en kurs på 50 p som man läste på gymnasieskolan. Utbudet kunde variera mellan olika skolor, men de vanligaste kurserna var bild och musik.

Mål (uppsatta av Skolverket) som eleverna skulle ha uppnått efter avslutad kurs var :

Eleven skall
 kunna uttrycka tankar eller idéer med något estetiskt uttrycksmedel
 kunna reflektera över och diskutera sitt eget skapande
 ha kunskap om olika konstnärliga uttryck och företeelser
 kunna se anknytningen mellan estetisk verksamhet och den egna studieinriktningen.

Kursen kan inte ingå i ett slutbetyg från den kommunala vuxenutbildningen.

Referenser

Noter

Externa länkar
Skolverkets kursplan för Estetisk verksamhet

Gymnasieutbildning i Sverige