kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tjockhornsfår

Tjockhornsfår (Ovis canadensis) är en art i släktet får som förekommer i västra Nordamerika. Andra namn är storhornsfår och amerikanskt vildfår.

Utseende 

Med en längd av 170 cm, en mankhöjd av ungefär en meter och en genomsnittlig vikt av 120 kg (hanar) respektive 70 kg (honor) är individer av denna art betydlig större än vild- eller tamfår i Europa. Djurets päls är i norra regioner under sommaren mörkbrun och under vintern gråbrun. I Nordamerikas södra delar är pälsens färg under hela året brun eller beige. Hos hanar förekommer kraftfulla horn som kan väga upp till 14 kg. Honor har betydligt mindre horn.

Utbredning 

Arten förekommer huvudsakligen i Klippiga bergen, men även i västra USA, sydvästra Kanada och nordvästra Mexiko.

Levnadssätt 

Tjockhornsfår lever i bergstrakter. De förekommer ovanför trädgränsen i klippiga regioner med ängar. De har mycket bra klättringsförmåga. I dessa zoner är de i stort sett skyddade mot naturliga fiender, som prärievarg, puma och örnar.

De livnär sig av gräs och andra växter, men måste även få i sig mindre mängder salt.

Honor och ungdjur lever i mindre flockar på åtta till tio individer, och sällan i grupper med upp till hundra djur. Unga hanar lever i egna flockar och när de blir äldre lever hanar ensamma. Under parningstiden strider hanarna om rätten att leda en flock med honor. Hornet är så pass tjockt att de sällan får sår under striden. Oftast vinner hanen med det största hornet.

Även i grupper med unga hanar förekommer strider, mest för att uppnå en högre plats i gruppens hierarki. Under tiden i dessa grupper antar hanar ofta homosexuella livsmönster.

Parningstiden inträffar på hösten. Efter en fem till sex månader lång dräktighet föder honan endast en unge. I motsats till europeiska får förekommer tvillingar mycket sällan. Lammet får di ungefär ett halvt år och är efter ytterligare sex månader könsmoget. Den första parningen sker hos honor först efter tre år. Hanar är efter ungefär sju år tillräckligt starka för att vinna en strid som ger rätt att para sig. Medellivslängden ligger omkring 20 år. Hanar dör, på grund av kraftförlusten under striderna, tidigare än honor.

Status och hot 

Amerikanska urfolk i Klippiga bergen utnyttjade fårets kött och horn, som användes för att framställa verktyg och andra föremål. Före ankomsten av européerna fanns troligtvis två miljoner tjockhornsfår i området. Antalet minskades betydligt under 1800-talet på grund av intensiv jakt från vita jägare. Beståndet minskade även till följd av sjukdomar som infördes genom tamfår från Europa. År 1900 fanns bara 60 000 individer kvar. Trots omfattande skyddsåtgärder som jaktförbjud, har beståndet bara ökat obetydligt fram till idag. IUCN kategoriserar arten som livskraftig (LC)  och bedömer beståndet som säkrat (Lower Risk Conservation Dependent).

Referenser 
Texten bygger på en översättning av tyskspråkiga Wikipedias artikel Dickhornschaf läst 4 januari 2007

Noter

Externa länkar 

Får
Däggdjur i nearktiska regionen
Björksjön, Sollefteå kommun

Björksjön är en by 20 km nordost om Sollefteå. Byn ligger på gränsen mellan de två socknarna Sånga och Överlännäs och vid Björkåns utlopp i sjön Björksjön. 

I dag bor ett fåtal bofasta personer i byn men för 40-50 år sedan var det 2-300 bofasta. Då fanns också två affärer, skola och ett mycket livaktigt föreningsliv. Fortfarande är verksamheten levande i idrottsföreningen, Björkådalens IF, och Byggnadsföreningen, som förvaltar "Folkets hus".

Orter i Sollefteå kommun
Vetenskapsåret 1957



Händelser

Astronomi och rymdfart

 4 oktober - Sovjetunionen sänder upp Sputnik 1, världens första konstgjorda satellit, i omloppsbana runt jorden .
 3 november - Sovjetunionen sänder upp sin andra satellit, Sputnik 2, som också har en passagerare - hunden Lajka .
Okänt datum - Arend-Rolands komet siktas för första gången .

Meteorologi

Pristagare
Bigsbymedaljen: Percy Edward Kent 
Copleymedaljen: Howard Florey
Brinellmedaljen: Bo Kalling
Nobelpriset: 
Fysik: Chen Ning Yang, Tsung-Dao Lee
Kemi: Alexander Robertus Todd
Fysiologi/medicin: Daniel Bovet
Wollastonmedaljen: Paul Fourmarier

Födda
 18 mars - Christer Fuglesang, docent i partikelfysik och den första svenska rymdfararen.

Avlidna
8 februari – Walther Bothe, tysk fysiker, matematiker och kemist, nobelpristagare.
21 juni – Johannes Stark, tysk fysiker, nobelpristagare. 
5 augusti – Heinrich Wieland, tysk kemist, nobelpristagare. 
16 augusti – Irving Langmuir, amerikansk kemist och fysiker, nobelpristagare. 
26 oktober – Gerty Cori, amerikansk biokemist, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Toll-like receptors

Toll-lika receptorer (TLR, ) är en typ av receptorer inom gruppen pattern recognition receptors (PRR) som finns hos flera olika celltyper inblandade i kroppens immunförsvar. TLR spelar en viktig roll i det ospecifika ("medfödda") immunförsvaret. Dessa receptorer passar ihop med strukturer, så kallade PAMP, på ytan av sjukdomsframkallande organismer. Genom TLR kan cellerna känna av om det finns skadliga organismer i närheten. Exempelvis består cellväggen hos gramnegativa bakterier av  lipopolysackarider som passar ihop med TLR4 på makrofager.

Historia 
År 1985 upptäckte tyska forskare en gen i bananflugan som styrde vad som skulle bli rygg eller buksida hos embryot. De döpte den till Toll som ungefär betyder "konstig" på tyska, vilket syftar på muterade bananflugors konstiga anatomi. För deras upptäckt av toll-genen och relaterade gener erhöll Christiane Nüsslein-Volhard, Eric F. Wieschaus och Edward B. Lewis Nobelpriset i fysiologi eller medicin år 1995. År 1996 upptäckte Jules Hoffmann och Bruno Lemaitre att mutationer i toll-gener kraftigt försämrade immunförsvaret hos bananflugor, vilket ledde till andra studier som visade att Toll och liknande proteiner har en roll i aktiveringen av det medfödda immunförsvaret. Jules Hoffmann tilldelades för denna upptäckt Nobelpriset i fysiologi eller medicin år 2011.

TLR-signalering
TLRs bildar hetero- eller homodimerer när de binder till ligander. TLRs kan finnas både på cellytan, för att känna av patogener i omgivningen, och intracellulärt på membran inuti cellen, för att bilda ett inre försvar som identifierar patogener som tagit sig in i cellen.

Referenser

Immunförsvarsproteiner
Receptorer
Vetenskapsåret 1958



Händelser

Astronomi och rymdfart 
31 januari - Explorer 1, USA:s första lyckade konstgjorda satellit, skjuts ut från Cape Canaveral AFS .
29 juli – USA:s rymdfartsstyrelse NASA bildas efter beslut i USA:s kongress, med målet att samordna och påskynda amerikansk rymdforskning .
 17 augusti - USA skjuter iväg rymdsonden Pioneer 0 mot månen, men sonden når aldrig fram.

Medicin 
7 juni - Ian Donald publicerar en artikel The Lancet där han beskriver användandet av ultraljud.

Teknik 
Okänt datum - Ålö-Maskiner introducerar världens första snabbkopplade frontlastare.

Pristagare 
Brinellmedaljen: Ivan Bardin
Copleymedaljen: John Edensor Littlewood
Darwinmedaljen: Gavin de Beer
Davymedaljen: Ronald Norrish
Fieldsmedaljen: Klaus Roth och Rene Thom
Nobelpriset: 
Fysik: Pavel Tjerenkov, Ilja M. Frank, Igor Jevgenjevitj Tamm
Kemi: Frederick Sanger
Fysiologi/medicin: George Wells Beadle, Edward Lawrie Tatum, Joshua Lederberg
Sylvestermedaljen: Maxwell Newman
Wollastonmedaljen: Pentti Eskola

Födda 
1 oktober – Andre Geim, rysk-nederländsk fysiker och materialvetare, nobelpristagare.

Avlidna 
1 februari – Clinton Davisson, amerikansk fysiker, nobelpristagare. 
20 juni – Kurt Alder, tysk kemist, nobelpristagare. 
14 augusti – Frédéric Joliot-Curie, fransk fysiker, nobelpristagare. 
27 augusti – Ernest Lawrence, amerikansk fysiker, nobelpristagare. 
15 december – Wolfgang Pauli, österrikisk fysiker, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1959



Händelser

Astronomi och rymdfart
 23 juni–31 juli – Den första matematikolympiaden arrangeras i Brașov och Bukarest, Rumänien.
 15 september – Den sovjetiska rymdsonden Luna 2 sänder de första bilderna från månens baksida till jorden.
 4 oktober – Den sovjetiska rymdsonden Luna 3, som skall runda månen och sända fotografier från dess baksida, skickas upp.
 7 oktober – Sovjetiska rymdsonden Luna 3 lyckas ta bilder på Månens baksida.

Medicin
Juli – Den medicinska forskningsgrupp som studerar Minamatasjukan kommer fram till att kvicksilver ligger bakom.
Okänt datum – Joseph Murray utför världens första framgångsrika allotransplantation.

Meteorologi

Teknik
Januari – TI meddelar att företagets ingenjör Jack Kilby den 12 september 1958 uppfunnit integrerade kretsar.

Pristagare
Bigsbymedaljen: Basil Charles King 
Copleymedaljen: Macfarlane Burnet
Davymedaljen: Robert Woodward
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Axel F. Enströmmedaljen till Edy Velander.
Nobelpriset: 
Fysik: Emilio Segrè, Owen Chamberlain
Kemi: Jaroslav Heyrovský
Fysiologi/medicin: Severo Ochoa, Arthur Kornberg
Wollastonmedaljen: Pierre Pruvost

Födda
27 april – Andrew Fire, amerikansk mikrobiolog och genetiker, nobelpristagare. 
3 augusti – Koichi Tanaka, japansk kemist, nobelpristagare. 
22 september – Saul Perlmutter, amerikansk astrofysiker, nobelpristagare.

Avlidna
15 februari – Owen Willans Richardson, brittisk fysiker, nobelpristagare. 
9 juni – Adolf Windaus, tysk kemist, nobelpristagare. 
15 november – C.T.R. Wilson, brittisk fysiker, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1960



Händelser

Astronomi och rymdfart
1 april - USA skjuter ut världens första värdersatellit, TIROS-1, från Cape Canaveral AFS i Florida, USA, klockan 06.40 EST. TIRROS står för Television Infra-Red Observation Satellite.  Samma kväll introduceras satellitväderprognoser till världen via TV för första gången. Bilderna tas från en höjd på 450 engelska mil .
15 maj - Den sovjetiska satelliten Sputnik 4 skjuts upp.
12 augusti - Första experimeniella Project Echo-kommunikationssatelliten går i omloppsbana.
19 augusti - Den sovjetiska satelliten Sputnik 5 skjuts upp.
Okänt datum - Astronomer upptäcker vad som först antas var en ljusstark stjärna som sänder ut radiovågor, men visar sig vara en rödförskjutning från en kvasar .

Teknik
Okänt datum - Theodore Maiman konstruerar den första användbara lasern.

Pristagare
Copleymedaljen: Harold Jeffreys
Darwinmedaljen: Edred John Henry Corner
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Gudmund Borelius
Nobelpriset: 
Fysik: Donald A. Glaser
Kemi: Willard Frank Libby
Fysiologi/medicin: Frank Macfarlane Burnet, Peter Medawar
Penrosemedaljen: Walter Hermann Bucher
Wollastonmedaljen: Cecil Edgar Tilley

Födda
18 oktober – Craig Mello, amerikansk utvecklingsbiolog, nobelpristagare.

Avlidna
24 april – Max von Laue, tysk fysiker, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1961



Händelser

Astronomi och rymdfart

12 april - 27-årige sovjetiske majoren Jurij Gagarin blir den första människan i rymden .
 5 maj - Alan Shepard blir den förste amerikanen i rymden.
 25 maj - USA:s president John F. Kennedy tillkännager att USA inom 10 år skall landsätta en människa på Månen .
 21 juli - Virgil I. Grissom blir den andre amerikanen i rymden.
 6 augusti - Den sovjetiske kosmonauten Herman Titov genomför en 24 timmar lång rymdfärd.
 14 augusti - Den första svenska obemannade rymdraketen skjuts upp.

Astronomi
Okänt datum - Humasons komet siktas för första gången.

Fysik
 3 oktober - Sigvard Eklund från Sverige väljs till generaldirektör för IAEA.
 30 oktober - Sovjetunionen detonerar vätebomben Tsar Bomba på ön Novaja Zemlja i Norra ishavet.

Genetik
15 maj - Heinrich Matthaei utför ensam Poly-U-experimentet och blir först att undersöka den genetiska koden. Detta räknas som den moderna genetikens födelse.

Pristagare
Bigsbymedaljen: Alwyn Williams 
Copleymedaljen: Hans Krebs
Brinellmedaljen: Per Geijer, Nils Harald Magnusson
Nobelpriset: 
Fysik: Robert Hofstadter, Rudolf Mössbauer
Kemi: Melvin Calvin
Fysiologi/medicin: Georg von Békésy
Sylvestermedaljen: Philip Hall
Wollastonmedaljen: Roman Kozlowski

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1963



Händelser

Astronomi och rymdfart
 19 juni – Sovjetiskan Valentina Teresjkova blir den första kvinnan i rymden, där hon åker 48 varv runt jorden i en kapsel , 26 år gammal .

Fysik
Okänt datum - Ågestaverket, Sveriges första kärnkraftverk, tas i drift.

Medicin
Juni - Guy Alexandre utför den första njurtransplantationen från ett hjärndöd donatör, vars hjärta ännu fungerar, vid Saint Pierre-sjukhuset i Leuven, Belgien.
Okänt datum - Thomas Starzl utför den första levertransplantationen, vilket sker vid University of Colorado Health Sciences Center.
Okänt datum - James D. Hardy utför den första lung transplantationen.

Psykologi
Okänt datum - Stanley Milgram publicerar resultaten av sitt experiment.

Teknik
30 augusti -  Det nederländska elektronikföretaget Philips demonstrerar sitt kassettband i samband med Internationella radioutställningen i Västberlin.

Pristagare
Bigsbymedaljen: Wallace Spencer Pitcher 
Copleymedaljen: Paul Fildes
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Torsten Althin
Nobelpriset: 
Fysik: Eugene Wigner, Maria Goeppert-Mayer, J. Hans D. Jensen
Kemi: Karl Ziegler, Giulio Natta
Fysiologi/medicin: John Eccles, Alan L. Hodgkin, Andrew Fielding Huxley
Wollastonmedaljen: Felix Andries Vening Meinesz

Födda
Okänt datum – Jane Luu, vietnamesisk-amerikansk astronom.

Avlidna
11 maj – Herbert S. Gasser, amerikansk fysiolog, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Sommarnatt

"Sommarnatt" är en sång skriven av Lars "Dille" Diedricson och Torben Ferm, och ursprungligen inspelad av rockgruppen Snowstorm, bland vilkas låtar den är en av de mer populära. Låten kom ut första gången 1980 på albumet Sommarnatt, samt på singel samma år med låten "Message" (engelsk version av Sommarnatt) som B-sida. Singeln nådde som högst andraplatsen på den svenska singellistan. Den återfinns även på samlingen Best of Snowstorm, samt på blandade artister-utgivningarna Kopparbärs Rock (1997) och Swedish Revival (1999).

En coverversion av det svenska dansbandet Wizex på albumet You Treated Me Wrong 1980 , där Tommy Stjernfeldt stod för sånginsatsen, testades på Svensktoppen där den låg under perioden 7 december 1980-1 februari 1981., med sjätteplats som högsta placering. Den 4 juni 2021 släpptes även en coverversion av Sommarnatt av artisten Elverket på bolaget Universal Music AB.

1989 släppte Snowstorm en ny version, "Sommarnatt '89", vilken som högst nådde 13:e plats på den svenska singellistan.

Sångens refräng löd ursprungligen "Du-u-u. Jag vill att du ska se mig. A-ha", men skrevs senare om av bandets trummis Torben Ferm. Singeln är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Listplaceringar

Sommarnatt, Snowstorm 1980

Sommarnatt '89, Snowstorm 1989

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
 

Låtar av Lars Diedricson
Musiksinglar 1980
Musiksinglar 1989
Sommarsånger
Svensktoppsmelodier 1980
Svensktoppsmelodier 1981
Svenskspråkiga sånger
Samogitien

För det ryska folkslaget, se samojeder.

Samogitien (samogitiska: Žemaitėjė; litauiska: Žemaitija, ”lågländerna”) är en kulturhistorisk region i västra Litauen. Den är belägen vid kusten av Östersjön.

Samogitien är ett av de två stora kulturområdena i dagens Litauen, där det andra heter Aukštatja – "högländerna". Samogitien är beläget väster om Šiauliai och ner mot Östersjökusten. I området har traditionellt talats en dialekt/variant av litauiska som benämns samogitiska.

Källhänvisningar 

Litauens geografi
Dalsvik, Esbo stad

Dalsvik (fi. Laaksolahti) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Stor-Alberga storområde. Det finns tre mindre statistikområden i Dalsvik, nämligen Jupper, Källstrand och Sveins (fi.: Veini ). Sjön Långträsk och bostadsområdet Trastmossen finns i Dalsvik. 

Namnet Dalsvik härstammar från namnet på en gård som nämndes redan år 1722. Namnet bottnar i det tidigare namnet på en vik, Dalswiken (1773). Det finska namnet Laaksolahti togs i bruk på 1940-talet efter att området parcellerats.

I Dalsvik finns bland annat flera skolor, bibliotek, simstrand och Dalsviks idrottspark med ishall, fotbollsplan och -hall, konditionsbana och tennis- och badmintonhall. De flesta hus i Dalsvik är egnahemshus och området är ett före detta villaområde som kommer fram bland annat på vägnamnen: Första Villavägen, Åttonde Villavägen, Villabranten etc. Dalsviks postnummerområde hör till Finlands topp 10 då det gäller invånarnas inkomster.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Sommarnatt (album)

Sommarnatt var rockgruppen Snowstorms första album som släpptes 1980.

Låtlista 
"Rockistilen"
"Nya tider"
"Jag, bara jag"
"Sommarnatt"
"Jenny"
"Vive le rock"
"Snacket om stålar"
"Playboy"
"Vinternatt"
"Hisings Island"

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Album av Snowstorm
Musikalbum 1980
Smedsby, Esbo

Smedsby (fi. Sepänkylä) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Stor-Alberga storområde. 

Namnet Smedsby används sedan 1600-talet; på 1500-talet användes namnet Bengtsby (Benctzby 1540, Bengtsby 1565, Bentsby 1595). Gårdsnamnet Smeds gav sedan namnet åt hela byn. Övriga gårdar på 1500-talet var Stens och Gerk.

Smedsby består av egnahemshus och radhus. I Smedsby verkar Smedsby skola och Smedsby daghem och förskola. Det finns ingen övrig service i stadsdelen utan den närmaste servicen finns i grannstaden Grankulla. Jondal och Ymmersta är delar av Smedsby.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Bredvik, Esbo

Bredvik (fi. Laajalahti) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Stor-Hagalund storområde. 

Namnet baserar sig på bynamnet Bredvik: Bredwijkby (1540), Bredhwijkeby (1543), Breed viick (1545), Bredwick (1592). Namnet kommer av den närliggande viken Bredviken. Gatunamnen i stadsdelen har tagits från de kommuner i Karelen som förlorades till Sovjetunionen i kriget. Gatornas ordning sinsemellan motsvarar ordningen på kommunerna i Karelen. 

Stadsdelen Bredvik började byggas genast efter andra världskriget år 1945. Det var ett frontamannaområde med hus på stora tomter. Några få höghus byggdes på 1970-talet. Området har senare ändrat karaktär från att ha varit egnahemshusbetonat till att bli radhusbetonat. Närmast havet, vid Bredviken finns ett stort naturskyddsområde som är känt för sina fåglar.

Källor

Externa länkar

Stadsdelar i Esbo
Tor Kempe

Tor Elias Kempe, född 25 juli 1880 i Ytterlännäs församling, Västernorrlands län, död 27 februari 1951 i Gustav Vasa församling i Stockholm, var en svensk ingenjör. Han var son till provinsialläkaren i Ytterlännäs distrikt Pehr Kempe och Sophie Elfsberg.

Han tog studenten vid Norra real i Stockholm och blev civilingenjör vid Tekniska högskolan 1902. Han medeverkade vid konstruktionen av anläggningarna i Stockholms vattenledningsverk vid Norsborg 1902–1904, var anställd hos Ph Holtzmann & Co i Frankfurt am Main 1905, vid Malmö stads drätselkammare 1906–1910, vid hamnavdelningen vid Stockholms stads byggnadskontor 1911, vid Arcus AB i Stockholm 1912–1921. Han arbetade bland annat med konstruktionen av Skurubron mellan fastlandet och Värmdön i Stockholms län och projekteringen av Sofiehems träsliperi i Umeå.

Tor Kempe gifte sig 1939 med Ruth Åhlander (1906–1991)  och fick sonen Per-Elis (född 1940). Makarna Kempe är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor
Kempe, Tor Elias, civilingenjör, Sthlm i Vem är Vem? / Stockholmsdelen 1945 / s 404.
KEMPE, Tor Elias, Civilingenjör, Stockholm i Vem är vem inom handel och industri? 1944–45 / s 276.
 Kempe, Tor Elias på SvenskaGravar.se

Noter

Svenska väg- och vattenbyggnadsingenjörer
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Tor
Personer från Ytterlännäs socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1880
Avlidna 1951
Män
Gumböle, Esbo

Gumböle är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Gamla Esbo storområde. 

I Gumböle finns Gumböle golf och Gumböle ridstall. Gumböle gård, med anor från 1540-talet, ägs av Esbo stad. Den nuvarande huvudbyggnaden är från 1840-talet.  Gården fungerar idag som Esbo stads representationsgård.

Etymologi
Gumböle är ett gammalt bosättningsnamn. Det har bland annat stavats Gwmmaböle bol (1451) och Gumböle (1492).  Namnet härstammar troligtvis från det medeltida mansnamnet Gumme och böle - nybygge. Ett finskt namn, Kumpyöli, togs i bruk år 1965 då bynamn förfinskades och stadsdelens finska namn blev Kumpyöli år 1976. Invånarna tyckte inte om det nya namnet och på deras initiativ används endast det svenska namnet om stadsdelen sedan slutet av 1980-talet. Lantmäteristyrelsen bestämde år 2007 att också bynamnet i fortsättningen endast har formen Gumböle både på finska och svenska.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Linda Hutcheon

Linda Hutcheon, född 24 augusti 1947 i Toronto, är professor emeritus i engelska och komparativ litteratur vid University of Toronto, där hon har undervisat sedan 1988. Hennes specialitet är postmodernistiska teoribildningar. Bland hennes många publicerade boktitlar återfinns exempelvis The Politics of Postmodernism (Routledge, 1989). Hutcheon har myntat termen "historiografisk metafiktion" (engelska: historiographic metafiction), en beteckning för de litterära verk som enligt henne är karakteristiska för postmodernistisk skönlitteratur.

Bibliografi
1980 – Narcissistic narrative the metafictional paradox e-bok
1989 – The politics of postmodernism 
1990 – Other solitudes: Canadian multicultural fictions  
1991 – A theory of parody: the teachings of twentieth-century art forms 
1995 – Irony's edge the theory and politics of irony e-bok
1996 – Opera: desire, disease, death 
2000 – Bodily charm: living opera 
2004 – Opera: the art of dying 
2006 – A theory of adaptation

Referenser

Externa länkar
University of Toronto – Linda Hutcheon 
 

Kanadensiska professorer
Kanadensiska författare
Engelskspråkiga författare
Kvinnor
Födda 1947
Levande personer
Personer från Toronto
Postmodernister
Lista över personliga pronomen i olika språk



Lista 1: nominativ/subjektsform

Lista 2: ackusativ/direkt objekt

Personliga pronomen i olika språk
Kopparbärs Rock

Kopparbärs rock  är ett musikalbum med klassiska svenska dansbands- och rocklåtar som släpptes av Mariann Grammofon Music AB 1997.

Låtar 
De' e' sommar - Ronny & Ragge (P. Frisk/P. Settman/F. Granberg, 1993)
Raggar'n - Eddie Meduza (E. Meduza, 1997)
Folköl och dunkadunka - Svenne Rubins (S. Rubin, 1992)
Let's dance - Ola & The Janglers (J. Lee, 1968)
Blända av till halvljus (Living next door to Alice) - Stefan & Krister (Chinn/Chapman, K. Claesson, 1994)
Leader of the gang - Highway Stars (G. Glitter/M. Leander, 1993)
Who's gonna follow you home - Jerry Williams (Norell/Oson/Bard, 1990)
En stor stark - Kjell Höglund (K. Höglund, 1989)
Ooa hela natten - Attack (Eriksson/Uhr, 1991)
Blue Hawaii - Black Ingvars (Rose-Marie Stråhle, 1995)
Evert - Eddie Meduza (E. Meduza, 1995)
Hey baberiba (Hey ba ba re bop) - Rockfolket (L. Hampton/C. Hamner, 1972)
Diggety Doggety - Little Gert (B. Erman, 1978)
En gammal Amazon - Svenne Rubins (S. Rubin, 1993)
Rara, söta Anna - Ronny & Ragge (C. Sandelin/T. Ekman/P. Settman/F. Granberg, 1993)
Under the Boardwalk - The Boppers (Resnick/Young, 1992)
Ge mig en öl - Kenneth & the Knutters (B. Boom-Boom/K. Kenneth/P. Pilsner, 1993)
Bonnie Bee - Janne Lucas (C. Underwood, 1997)
Sommarnatt - Snowstorm (Diedricsson/Ferm, 1980)
Did I Tell You - Jerry Williams (G. Povey, 1989)
Rollin' down - Eddie Meduza (E. Meduza, 1995)
Säg inte nej, säg kanske - Flintstens med Stanley (I. Hellberg, 1995)

Svenska musikalbum
Engelskspråkiga musikalbum
Svenskspråkiga musikalbum
Samlingsalbum 1997
Samlingsalbum utgivna på Mariann Grammofon
Svenska samlingsalbum