kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aspö kyrka, Blekinge

Aspö kyrka i Aspö församling ligger på ön Aspö i Karlskrona kommun, Blekinge, Lunds stift. Kyrkan ligger på öns västra sida. 2,8 kilometer öster om kyrkan, på öns motsatta strand, mot Aspösund, finns en gammal begravningsplats.

Kyrkobyggnaden
Nuvarande kyrka är uppförd i nygotik efter ritningar av arkitekterna Axel Lindegren och Hjalmar Thedenius och invigd 1891. Byggnaden är uppförd i tegel och består av långhus med ett smalare, rakt avslutat kor i väster och torn i öster. Eftersom byggnadens läge planerades utifrån vägen placerades koret i väster och inte i öster som annars är brukligt för kyrkor. Den fasta inredningen är bevarad från denna tid. Inför 100-årsjubileet återställdes de ursprungliga färgerna i koret samt på predikstolen och altaret.

Orgel
Läktarorgeln, som tidigare var kororgel i Fredrikskyrkan, är byggd 1982 av Grönlunds orgelbyggeri och har sex stämmor. En större, senare inköpt digitalorgel finns också i koret.

Disposition:

Vidare läsning

Externa länkar 
 Svenska kyrkan Karlskrona

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Karlskrona kommun
Kyrkobyggnader invigda 1891
1891 i Sverige
American akita

American akita är en hundras från USA. Den är en asiatisk spets som har sitt ursprung i den japanska rasen akita. Efter andra världskriget förde amerikanska soldater med sig akitor med mastiff- eller schäferblod hem till USA. 1956 bildades en amerikansk rasklubb och 1972 erkändes rasen av den amerikanska kennelklubben American Kennel Club (AKC) samtidigt som man stängde den amerikanska stamboken för tillförsel av nytt japanskt blod. 1999 erkändes rasen av den internationella hundorganisationen FCI under namnet Great Japanese Dog vilket ändrades 2006.

Källor 
 Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, 
 Carl-Johan Adlercreutz: Hundar i världen, Västerås 2006,

Externa länkar

Rasspecifik Avelsstrategi (RAS), American Akitaklubb Sverige 

Spetsar och urhundar
Hundraser från USA
Kjell-Arne Landgren

Kjell-Arne Landgren, född 1942, är en svensk socialdemokratisk politiker.

Landgren blev ersättare i Malmö kommunfullmäktige 1981 och ordinarie ledamot 1988. Han var oppositionsråd 1986–88 och 1992–94 samt kommunalråd för socialroteln 1989–91. Han var kommunfullmäktiges ordförande 1994–2010. Han är idag regionfullmäktiges 2:e vice ordförande i Region Skåne men han har även varit regionfullmäktiges ordförande före valförlusten i Region Skåne i valet 2006 för socialdemokraterna.

Andra politiska uppdrag som Landgren har är ombud för Kommunförbundet Skåne, ordförande för Representationskommittén, ordförande för Kulturpriskommittén och ledamot i Räddningstjänsten Syd.

Referenser 
Malmö stads historia, åttonde delen (register), Arlöv 1994, , sid. 40, 47, 54.

Svenska socialdemokrater
Kommunalråd i Malmö
Män
Födda 1942
Levande personer
Gyllebo sjö

Gyllebo sjö är en näringsrik insjö i norra delen av Österlen i Simrishamns kommun i Skåne och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Gyllebo sjö och den kringliggande bokskogen är sedan 2009 ett naturreservat, Gyllebo, som ligger i  Natura 2000-område och skyddas av fågeldirektivet. Sjön avvattnas av vattendraget Listarumsån. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön.

Sjön tillhör Tommarpsåns avrinningsområde. Den är 1,6 kilometer lång och 300 meter bred. En 4 kilometer lång stig leder runt sjön.

På en udde på den södra sidan av sjön ligger Gyllebo slott. Vid den östra kanten finns en badplats samt möjlighet att köpa fiskekort och hyra roddbåt. Söder om sjön finns Gyllebo fritidsområde och i väster ligger scouternas lägerområde Sjöröd.

Delavrinningsområde 
Gyllebo sjö ingår i delavrinningsområde (616130-139427) som SMHI kallar för Mynnar i Tommarpaån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Listarumsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (32 %), öppen mark (16 %) och jordbruk (47 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 3 % av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Mört
 Ruda
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Simrishamns kommun

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Helge å-Nybroåns kustområde
Insjöar i Skåne
Insjöar i Simrishamns kommun
Tommarpsåns avrinningsområde
Matrisers teckenkaraktär

Inom matematiken anger teckenkaraktären hos en matris  vilka tecken  ( är det hermiteska konjugatet till ) antar för alla vektorer .

Om  är en  matris och  säger man att  är:
Positivt definit om 
 för alla .
Positivt semidefinit om 
 för alla .
Negativt definit om 
 för alla .
Negativt semidefinit om 
 för alla .
Indefinit om  varken är positivt eller negativt semidefinit

Att avgöra teckenkaraktär
Det finns flera sätt att avgöra en matris teckenkaraktär.

Egenvärden
Om  är en diagonaliserbar matris och alla egenvärden är positiva är  positivt definit. Om alla egenvärden är negativa är matrisen negativt definit. Om minst ett egenvärde är noll, men de nollskilda egenvärdena har samma tecken är matrisen semidefinit. Om egenvärdena har olika tecken är matrisen indefinit.

Sylvesters kriterium
Enligt Sylvesters kriterium är en matris  positivt definit om och endast om varje determinant till delmatriserna uppifrån till vänster (inkluderat matrisen själv) är positiv.

Exempelvis kan man avgöra om matrisen nedan är positivt definit:

För att avgöra detta betraktar vi de övre vänstra delmatriserna:

 och alltså är  positivt definit.

Linjär algebra
Ernst Gottfried Calwagen

Ernst Gottfried Calwagen, född 7 mars 1829 i Härnösand, död 8 november 1906 i Uppsala, var en svensk läroboksförfattare och skolman. Han var son till Pehr Calwagen och morfar till Karin Bergman, som var mor till Ingmar Bergman. 

Calwagen blev student i Uppsala 1847, filosofie magister 1854 och, efter lärarförordnanden i Norrland, adjunkt vid nya elementarskolan i Stockholm 1859. Han befordrades där till huvudlärare i tyska 1870 och till lektor i tyska och engelska språken 1892. Han tog 1895 avsked och var 1896–1902 ledamot av skolans direktion.

Calwagen var ledamot av kommittén för uppgörande av plan för likformig uppställning av grammatiska läroböcker 1878–1881. Han företog utrikes resor för språkstudier 1866 och 1883-1884. För både den högre och den lägre skolundervisningen i tyska och engelska utarbetade Calwagen läroböcker, av vilka de tyska länge var härskande inom svenska läroverken.

Här kan nämnas Tysk språklära (1874; 14:e upplagan 1903), Tysk elementarbok (1874; 7:e upplagan 1891), Tysk läsebok (1876; 7:e upplagan 1898), Engelsk språklära (1882; 5:e upplagan 1895), Engelsk elementar- och läsebok (1887; 4:e upplagan 1903), övningar i tyskt och engelskt talspråk samt översättningsövningar till bägge språken.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska lektorer
Svenska läroboksförfattare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska lärare under 1800-talet
Personer från Härnösand
Födda 1829
Avlidna 1906
Män
Ugglan
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Magnus Persson (socialdemokrat)

Magnus Persson, född 1935, är en svensk ombudsman och politiker.

Persson var 1971–1994 riksdagsledamot för socialdemokraterna, och representerande Värmlands läns valkrets.

Han motionerade i riksdagen bland annat om Skogssamernas rättsliga ställning (1993/94:Bo611).

I Folkomröstningen om EU-medlemskap i Sverige 1994 var Persson aktiv på nej-sidan. I riksdagsvalet samma år kandiderade Persson för EU-motståndarna, tvärpolitisk rikslista och blev därför utesluten ur socialdemokraterna.

Referenser

Externa länkar 
Magnus Persson (S) Sveriges riksdags webbplats

Tidigare svenska socialdemokrater
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Män
Födda 1935
Levande personer
Danubier

Danubiern är en hästras som härstammar från Bulgarien. Danubianhästar har ett ganska fint och ädelt utseende och används främst till ridning. De är även populära för sitt lugna och lätthanterliga temperament. Danubiern utvecklades ur Donauhästen med hjälp av utavel av ädlare raser som gav en häst som var lättare i typen och bättre lämpad som ridhäst. Både Donauhästen och Danubiern kallas Danube i Bulgarien, och har fått sitt namn från floden Donau. Dessa räknas dock fortfarande som skilda raser i Bulgarien.

Historia
Utvecklingen av danubianhästar påbörjades redan under den första hälften av 1900-talet då Bulgariens jordbruksverk satte upp ett avelsprogram för att förbättra lokala och inhemska stammar av Donauhästar och Plevenhästar med hjälp av fullblodshästar. Dessa förbättrade hästar skulle sedan ingå i ett avelsprogram för att få fram en bättre ridhäst med högre kvalitet.

Statstuteriet i Bulgariens huvudstad Sofia påbörjade aveln genom att samla in de bästa av de lokala inhemska stona och man importerade hingstar från Ungern, bland annat Gidran-araber och Nonius. Även olika sorters hästar från England importerades och användes i aveln, då främst engelska fullblod. Danubierhästarna fick sedan bättre rörelser när man korsade in ryska travare i rasen.

Danubiern blev sedan godkänd som egen ras under 1960-talet och blev snabbt populär som en bekväm och lättriden häst som var till nöjesridning, lätt arbete eller körning snarare än till tävlingsbruk då släktingen Plevenhästen redan var en väl utvecklad sporthäst. Idag är Danubiern ganska ovanlig utanför Bulgarien.

Egenskaper
Danubiern är en väl utvecklad ridhäst med ett ädelt utseende och goda rörelser. Huvudet hos stona är mycket finskurna med en lätt inåtbuktande eller rak nosrygg. Hos hingstarna är huvudet lite grövre men Danubierhästarna har aldrig utåtbuktande eller för grova huvuden. Nacken är proportionell i längd och väl musklad. Ryggen är lång och stark och benen är välutvecklade, starka och något korta. I regel är kroppen något rektangulär och avlång men väldigt väl musklad.

Danubierhästen är mest känd för sitt lugna och lätthanterliga temperament och används främst som ridhäst, men även till lättare jordbruk eller som vagnshäst. Danubiern är oftast mörk och är alltid svart, brun eller fux, då oftast mörkt fuxfärgad.

Se även 
Plevenhäst
Donauhäst

Källor 
 
 

Varmblodshästar
Hästraser från Europa
Anișoara Cușmir-Stanciu

Nation:  

Anișoara Cușmir-Stanciu, född den 28 juni 1962, är en rumänsk före detta friidrottare som tävlade i längdhopp.

Cușmir-Stanciu var som bäst under början av 1980-talet och 1983 slog hon landsmannen Vali Ionescus världsrekord när hon hoppade 7,21. Senare samma år noterade hon sitt personliga rekord när hon hoppade 7,43 ett världsrekord som stod sig i två år innan östtyskan Heike Drechsler slog det. 

I mästerskapssammanhang deltog Cușmir-Stanciu vid VM 1983 i Helsingfors där hon nådde en silvermedalj efter Drechsler. Vid olympiska sommarspelen 1984 i Los Angeles, som bojkottades av Östtyskland, vann Cușmir-Stanciu olympiskt guld. Hon har också ett EM-silver från Aten 1982.

Källor 

Fakta på IAAF:s webbplats

Födda 1962
Rumänska längdhoppare
Olympiska guldmedaljörer 1984
Rumänska olympiska guldmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Rumänien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1984
Världsrekordhållare i längdhopp
Kvinnor
Levande personer
Knut Johan Montelius

Knut Johan Montelius, psalmförfattare, född 26 april 1852 i Stockholm, död 1923. Från 1893 sekreterare i Evangeliska fosterlandsstiftelsen och redaktör för dess tidning Budbäraren 1900-1920.

Psalmer
Den stunden i Getsemane, översättning från engelska 
Herren av himlen är kommen till jorden, bearbetad 1906

Bibliografi
Passions-predikan för barn hållen i Eskilstuna kyrka den 8 April 1881 af K.J.M., Eskilstuna Enskilda Tidnings tryckeri (1881)
Människosonen-medlaren (1910)

Källor

Noter 

Svenska psalmförfattare
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1852
Avlidna 1923
Män
Präster från Stockholm
Knut Johan
Präster i Svenska kyrkan
Mikkelin Jukurit

Mikkelin Jukurit är en ishockeyklubb i S:t Michel i Finland, grundad 1970. Jukurit deltog i den första gången av FM-ligan säsongen 2016/17. Jukurit har vunnit Mestis sju gånger: 2001, 2002, 2003, 2006, 2013, 2015 och 2016.

Externa länkar 
Jukurits webbplats

Ishockeyklubbar i Finland
Sportklubbar bildade 1970
S:t Michel
Länsrätten i Örebro län

Länsrätten i Örebro län var en av Sveriges länsrätter. Dess domkrets omfattade Örebro län. Kansliort var Örebro. Länsrätten i Örebro län låg under Kammarrätten i Jönköping.

Domkrets
Eftersom Länsrättens i Örebro län domkrets bestod av Örebro län, omfattade den Askersunds, Degerfors, Hallsbergs, Hällefors, Karlskoga, Kumla, Laxå, Lekebergs, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Nora och Örebro kommuner. Beslut av kommunala myndigheter i dessa kommuner överklagades därför som regel till Länsrätten i Örebro län. Mål om offentlighet och sekretess överklagades dock direkt till Kammarrätten i Jönköping.

Örebro län hör från den 15 februari 2010 till domkretsen för Förvaltningsrätten i Karlstad.

Centrala statliga myndigheter vars beslut överklagades till Länsrätten i Örebro län
Det fanns inga stora, statliga myndigheter med säte i Örebro län. Länsrätten i Örebro län var emellertid särskilt utpekad som exklusiv domstol för mål som överklagades från Transportstyrelsens enhet Trafikregistret enligt lagen (2001:558) om Vägtrafikregistret. Det handlade bland annat om mål om avställning av fordon, registrering av ägarbyten av fordon, avregistrering av fordon, saluvagnslicens och ursprungskontroll.

Beslut av Skatteverket som överklagades till länsrätt skulle tas upp av Länsrätten i Örebro län om beslutet avsåg ärenden enligt
 vägtrafikskattelagen (2006:227),
 lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt eller
 lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon.

Se även
 Förvaltningsdomstol
 Länsrätt
 Kammarrätt
 Regeringsrätten

Källor

Örebro län, Länsrätten i
Örebro län
Organisationer upplösta 2010
Organisationer bildade 1979
Scott O'Dell

Scott O'Dell, född 23 maj 1898 i Los Angeles i Kalifornien, död 16 oktober 1989 i Mount Kisco i New York, var en amerikansk författare som skrev 26 ungdomsromaner, tre vuxenromaner och fyra faktaböcker. Mest känd är han för ungdomsromanerna Island of the Blue Dolphins, (1960), The King's Fifth, (1966), Black Star, Bright Dawn (1988), The Black Pearl (1967), och Sing Down the Moon (1970). O'Dell skrev framförallt historiska romaner. Många av hans ungdomsromaner utspelar sig i historisk tid i Kalifornien och Mexiko. 

Ett flertal filmer bygger på O'Dells verk. Exempel på filmatiserade verk är Island of the Blue Dolphins som filmatiserades 1964 och 1978 regisserade Saul Swimmer en filmversion av The Black Pearl.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 De blå delfinernas ö 1966
 Det stora loppet 1989
 Trummor i natten 1990

Källor 

Amerikanska författare under 1900-talet
Engelskspråkiga författare
Amerikanska författare av barn- och ungdomslitteratur
Alumner från Occidental College
Alumner från Stanford University
Alumner från Universitetet La Sapienza
Alumner från University of Wisconsin–Madison
Författare från Los Angeles
Födda 1898
Avlidna 1989
Män
Roman Coppola

Roman François Coppola, född 22 april 1965 i Paris, är en amerikansk regissör, manusförfattare, skådespelare och filmproducent. Han är son till regissören Francis Ford Coppola och konstnären Eleanor Coppola samt bror till regissören Sofia Coppola och producenten Gian-Carlo Coppola.

Filmografi (urval) 
 (assisterande regissör)

 (assisterande regissör)
 (assisterande regissör)
 (assisterande regissör)
 (assisterande regissör, producent, manusförfattare)
 (röst)
 (producent
 (manusförfattare)

Referenser

Noter

Amerikanska TV-regissörer
Födda 1965
Män
Levande personer
Amerikanska manusförfattare
Amerikanska filmregissörer
Skådespelare från Paris
Länsrätten i Stockholms län

Länsrätten i Stockholms län var en av Sveriges länsrätter. Dess domkrets omfattade Stockholms län. Kansliort var Stockholm. Länsrätten i Stockholms län låg under Kammarrätten i Stockholm. Länsrätten i Stockholms län var Sveriges största domstol.

Större delen av Stockholms län hör från den  15 februari 2010 till domkretsen för Förvaltningsrätten i Stockholm, medan de nordligaste kommunerna tillhör domkretsen för Förvaltningsrätten i Uppsala.

Domkrets
Eftersom Länsrättens i Stockholms län domkrets bestod av Stockholms län, omfattade den följande kommuner:

Beslut av kommunala myndigheter i dessa kommuner överklagades som regel till Länsrätten i Stockholms län. Mål om offentlighet och sekretess överklagades dock direkt till Kammarrätten i Stockholm.

Centrala statliga myndigheter vars beslut överklagades till Länsrätten i Stockholms län
Beslut av Skatteverket som överklagades till länsrätt skulle tas upp av Länsrätten i Stockholms län om beslutet avsåg ärende enligt lagen (2004:629) om trängselskatt.

Migrationsdomstol
Förutom de allmänna förvaltningsrättsliga mål som överklagades till länsrätten från länet, var Länsrätten i Stockholms län migrationsdomstol.

Se även
 Förvaltningsdomstol
 Länsrätt
 Kammarrätt
 Regeringsrätten

Källor
 Lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar
 Lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål
 Förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m.

Stockholms län, Länsrätten i
Stockholms län
Organisationer upplösta 2010
Organisationer bildade 1979
Synthkomp

Synthkomp är färdiga ackompanjemang som finns på en del synthesizers. Oftast får man välja mellan ett antal olika genrer, exempelvis bossa nova, rock, salsa eller polka. När man trycker ned ett ackord på synthesizern spelas ett färdigt ackompanjemang eller "komp" upp. Ofta bestämmer man ackord på kompet med den vänstra delen på synthen, så att man fritt kan spela en melodi på den högra delen av synthen. 

Vissa artister väljer att använda synthkomp i sin musik. Det förekommer kritik mot det, i och med att man då använder ett komp som är fördefinierat. Det kan vägas mot att artisten då själv styr över musiken som helhet.

Ett album som använder synthkomp på alla spår är Cocktail av Doktor Kosmos.

Musikinstrument
Örsjö kyrka, Skåne

Örsjö kyrka är en kyrkobyggnad i Örsjö i Skurups kommun. Den tillhör Villie församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Koret och den halvrunda absiden är förmodligen från 1100-talet. Långhuset byggdes om på 1300-talet. Det breda tornet i väster tillkom troligen på 1200-talet. Livshjulet och Sankt Kristoffer är två märkliga väggmålningar på den norra väggen. Storklockan är tillverkad på 1400-talet.

Inventarier
Dopfunten i sandsten är från 1200-talet. Mässingsdopfatet från 1600-talet har bebådelsen i bottenreliefen. Predikstolen är också från 1600-talet.

Orgel
1833 byggde Anders Larsson en orgel med 6 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1906 av Eskil Lundén, Göteborg och mekanisk. Orgeln renoverades och omdisponerades 1964 av J. Künkels Orgelverkstad AB, Lund.

Källor
Demografisk Databas Södra Sverige

Kyrkobyggnader i Skurups kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Grundlagberedningen

För Grundlagsutredningen (2004-2008), se Grundlagsutredningen.

Grundlagberedningen (GB) kallade sig den utredning, som bildades 1966 och hade som uppdrag att utarbeta förslag till en ny regeringsform i Sverige. Dess slutbetänkande SOU 1972:15 var grunden till den proposition som ledde fram till antagandet av 1974 års regeringsform.

Grundlagsfrågan debatterades under 1950- och 60-talen. Många ansåg att det inte fanns anledning att ändra den dåvarande regeringsformen, eftersom den hade fungerat utan problem hittills och utvecklingen mot demokrati och parlamentarism hade varit lugn och lyckosam. Andra ansåg att det var en brist att regeringsformen i sin ordalydelse fortfarande stadgade en maktdelning av ett slag som inte längre var aktuell, medan parlamentarismen endast byggde på den konstitutionella praxis som hade utvecklats under 1900-talet. En tidigare utredning, Författningsutredningen, hade lagt fram sitt slutbetänkande 1963 (1963:16-18) men hade inte varit enig. I dess slutbetänkande fanns därför både ett förslag med en enkammarriksdag och ett förslag med en tvåkammarriksdag.

Efter överläggningar mellan de fyra stora partierna i riksdagen, tillsattes grundlagberedningen. Ordförande blev landshövding Valter Åman. Från början inriktade sig beredningen främst på hur parlamentarismen skulle kunna skrivas in i grundlagen samt frågor om kammar- och valsystem. Efter betydande förluster för socialdemokraterna i kommunalvalen 1966 (som påverkade sammansättningen i riksdagens första kammare) kom man också till en uppgörelse om valsättet. I ett delbetänkande i maj 1967 (SOU 1967:26) förespråkades därför ett valsystem som byggde på en nästan exakt proportionalitet över hela landet för partier som hade fått minst fyra procent av de avgivna rösterna. Samtidigt skulle man lägga riksdags- och kommunalval samtidigt, för att på ett annat sätt garantera det så kallade kommunala sambandet. Frågan om hur regering skulle bildas och vilken roll statschefen skulle ha löstes däremot inte förrän i augusti 1971, vid ett sammanträde i Torekov – den framdiskuterade lösningen har kommit att kallas "Torekovskompromissen" och den blev livligt diskuterad redan så snart den hade presenterats.

Grundlagberedningens slutbetänkande presenterades i mars 1972 och innehöll förslag till en ny regeringsform och en ny riksdagsordning. En proposition (1973:90) grundades på slutbetänkandet och efter några små justeringar gjorda i konstitutionsutskottet (1973:26) bifölls förslagen i riksdagens båda kammare. Efter valet 1973 bekräftades det vilande förslaget och den nya regeringsformen kunde träda i kraft den 1 januari 1975.

Referenser

Källor

SOU 1972:15 : Ny regeringsform, ny riksdagsordning
SOU 1972:16 : Ny regeringsform, ny riksdagsordning : Följdförfattningar
SOU 1967:26 : Partiell författningsreform

Noter

1966 i Sverige
Politik i Sverige
Statsrätt
Herman Heijermans

Herman Heijermans, född 3 december 1864 i Rotterdam, död 22 november 1924 i Zandvoort, var en nederländsk författare och journalist.

Heijermans anställdes först som journalist i "De Telegraaf", där han under pseudonymen Samuel Falkland publicerade följetonger, senare fortsatta i "Handelsblad". Efter det dramatiska debutarbetet Dora Kremer (1893) skrev han Ghetto (1899), uppfört med stor framgång. Större sensation väckte dock det naturalistiska sjömansdramat Op hoop van Zegen (1901; översatt till flera språk och uppfört på åtskilliga europeiska huvudstadsscener; under titeln "Hoppet" uppfört i Göteborg, 1905, även i Stockholm). Det är riktat mot missförhållanden i de nederländska rederierna och socialistiskt färgat. 

Bland Heijermans övriga skådespel kan nämnas det romantiska soldatstycket Het pantser (1902), det något sentimentala Ora et labora (1903; på tyska 1904) och De meid (1908). Många av hans stycken är skrivna på tyska och engelska. Han var även roman- och novellförfattare med bland annat Trinette (1893; tysk upplaga 1902), Kamertjeszonde (två band, 1898) och Diamantstad (1904; "Diamantstaden", 1908). Hans skisser, ofta ypperligt behandlade ämnen från judiska familjelivet, utkom under titeln Schetsen van Samuel Falkland I–XI (1896–1907). Han redigerade 1901 socialisttidningen "De Jonge Gids", deltog i utgivandet av "De Nieuwe Tijd" och var senare bosatt i Berlin som medarbetare i "Berliner Tageblatt".

Källor 

Nederländska författare
Nederländskspråkiga författare
Födda 1864
Avlidna 1924
Män
Ugglan