kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fjällig fnittertrast

Fjällig fnittertrast (Trochalopteron subunicolor) är en asiatisk fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Fjällig fnittertrast är en medelstor (23-25,5 cm), kortnäbbad och rätt färglös fnittertrast med kraftig, mörk fjällning. Den har vidare gul iris, oliv- och blågråfärgad vingpanel, olivfärgade övre stjärttäckare och vitspetsad stjärt. Olikt närbesläktade arten blåvingad fnittertrast saknar den svart ögonbrynsstreck.

Utbredning och systematik 
Fjällig fnittertrast delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Trochalopteron subunicolor subunicolor – förekommer i Himalaya (från Nepal till Sikkim, Bhutan, östra Assam och sydöstra Tibet)
 Trochalopteron subunicolor griseatus – förekommer från nordostligaste Myanmar (delstaten Kachin) till södra Kina (nordvästra Yunnan)
 Trochalopteron subunicolor fooksi – förekommer i berg i nordvästra Tonkin

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderas arterna i Trochalopteron i Garrulax, men genetiska studier har visat att de är närmare släkt med exempelvis prakttimalior (Liocichla) och sångtimalior (Leiothrix).

Levnadssätt 
Fjällig fnittertrast påträffas i städsegrön fuktig lövskog med tät undervegetation samt i rhododendronsnår. Den livnär sig av insekter som skalbaggar och gräshoppor, men också enkelfotingar, sniglar och bär. Fågeln häckar mellan april och augusti. Det skålformade boet av gräs och mossa, fodrat med mjuka bambublad, placeras 60-90 cm ovan mark i en buske eller ett sly. Arten är stannfågel, men i Bhutan lämnar den de mest högt belägna områdena efter häckningen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av fragmentering och habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt och frekvent förekommande i centrala Nepal till fåtalig i Bhutan.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Gansufnittertrast

Gansufnittertrast (Ianthocincla sukatschewi) är en fåtalig tätting i familjen fnittertrastar som är endemisk för Kina.

Utseende och läten 
Gansufnittertrasten är en 27-31 cm lång, rätt enfärgad fnittertrast med karakteristiskt snövita kinder och örontäckare. Vidare syns stora vita teckningar på tertialspetsarna och yttre stjärtfjädrarna, gråkantade ving- och stjärtpennor och djupt beige övre stjärttäckare och undergump. Liknande nordlig fnittertrast är huvudsakligen askgrå och saknar denna arts vita kinder och örontäckare. Sången är ett upprepat och gällt "hwii-u hwii-u or h'wi-i h'wi-i". Den yttrar även olika raspande, gnissliga och tjattrande läten.

Utbredning och systematik 
Gansufnittertrasten förekommer i sydvästra Kina, i bergsskogarna i södra Gansu och angränsande Sichuan. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Gansufnittertrasten placeras traditionellt i det stora fnittertrastsläktet Garrulax men tongivande Clements et al lyfter ut den och ett antal andra arter till släktet Ianthocincla efter DNA-studier. Senare studier bekräftar att Garrulax består av flera, äldre klader, varför denna linje följs här.

Levnadssätt 
Kunskapen om gansufnittertrastems biotopval är begränsad. Den har observerats i olika typer av tempererade skogstyper, vanligen med undervegetation av bambu och andra snår. De flesta rapporter är från 2000-3500 meters höjd. Den födosöker på marken på jakt efter ryggradslösa djur, frön och bär.

Status och hot 
Gansufnittertrasten är en dåligt känd fågel art med en liten population bestående av endast 3 500 till 15 000 individer. Utbredningsområdet är vidare mycket fragmenterat och arten minskar i antal till följd av skogsavverkning. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som sårbar.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Vladimir Platonovitj Sukatjov, rysk filantrop och grundare av Irkutsks regionala konstmuseum i Irkutsk. Fram tills nyligen kallades den även sukatjovfnittertrast på svenska, men justerades 2022 till ett enklare och mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Endemiska fågelarter i Kina
Gråvingad fnittertrast

Gråvingad fnittertrast (Trochalopteron variegatum) är en asiatisk tätting i familjen fnittertrastar som förekommer i Himalaya.

Utseende och läten 
Gråvingad fnittertrast är en relativt stor (24-26 cm) oliv- och beigefärgad fnittertrast med svarta fläckar på gråaktiga vingar. På huvudet syns rostfärgad panna, mörk ögonmask, svart strupe, grå hjässa och vitaktig på nedre delen av ansiktet. Stjärten är mörkgrå med vit spets och ett brett ljusare grått subterminalt band. Undergumpen är rostfärgad. Fågeln är ljudlig och låter höra olika visslande och gnisslande läten.

Utbredning och systematik 
Gråvingad fnittertrast delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Trochalopteron variegatum nuristani – nordöstra Afghanistan
 Trochalopteron variegatum simile – norra och nordöstra Pakistan österut till norra Indien (norra Himachal Pradesh)
 Trochalopteron variegatum variegatum – norra Indien (södra Himachal Pradesh österut till Uttarakhand), östcentrala Nepal och intilliggande södra Kina (sydligaste Tibet)

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderas arterna i Trochalopteron i Garrulax, men genetiska studier har visat att de är närmare släkt med exempelvis prakttimalior (Liocichla) och sångtimalior (Leiothrix).

Levnadssätt 
Gråvingad fnittertrast hittas i öppen skog med gran och björk eller ek med täta rhododendron- och bambusnår, på mellan 1800 och 4200 meters höjd. Under häckningstid ses den i par, men under resten av året i sällskap med upp till 20 individer. Den födosöker bland buskar nära marken, ibland i lägre delar av träd, på jakt efter insekter, frukt och bär. Fågeln häckar mellan april och augusti. Den är i stort sett stannfågel, men rör sig till lägre regioner vid hårt vinterväder.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av fragmentering och habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Vitkindad fnittertrast

Vitkindad fnittertrast (Pterorhinus vassali) är en fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Vitkindad fnittertrast är en medelstor (26,5–28,5 cm) fnittertrast i brunt, grått svart och vitt. Hjässan är skiffergrå och resten av ovansidan rostbrun. Stjärten är olivtonad gråaktig längst in, svartbrun längst ut med vit spets. På huvudet syns en svart ögonmask ner till övre delen av strupen medan den är vit på halssidan och nedre delen av örontäckarna. På undersidan är den gråaktig på nedre delen av strupen och bröstet medan resten är ljust beigebrun. Arten liknar svartstrupig fnittertrast, men saknar vitt ovan ansiktsmasken, svart på bröstet samt har ljusare undersida och annorlunda tecknad stjärt.

Utbredning och systematik 
Vitkindad fnittertrast förekommer i bergsskogar i Vietnam och södra Laos. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Vitkindad fnittertrast placeras traditionellt i det stora fnittertrastsläktet Garrulax, men den taxonomiska auktoriteten Clements et al lyfte ut den och ett antal andra arter till släktet Ianthocincla efter DNA-studier. Senare studier visar att Garrulax består av flera, äldre utvecklingslinjer, även inom Ianthocincla. Författarna till studien rekommenderar därför att släktet delas upp ytterligare, på så sätt att vitkindad fnittertrast med släktingar lyfts ut till det egna släktet Pterorhinus. Idag följer tongivande International Ornithological Congress och även Clements et al dessa rekommendationer.

Levnadssätt 
Vitkindad fnittertrast är stannfågel i fuktskogar mellan 650 och 2000 meters höjd, men kan också ses i ungskog och ibland även i gräs- och buskmarker. Den ses vanligen i stora grupper om upp till 50 individer, ofta i artblandade flockar med andra fnittertrastar. Den födosöker på eller nära marken. Födan är dock okänd. Arten häckar mars–juni i Vietnam och bygger ett skålformat bo.

Status 
Arten har ett rätt litet utbredningsområde men beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar J. J. Vassal, fransk läkare och forskare verksam vid Pasteur Institute i Indokina 1907–1910 och i Kina 1910.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Strimmig fnittertrast

Strimmig fnittertrast (Trochalopteron virgatum) är en asiatisk fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar. Den förekommer i bergstrakter i nordöstra Indien och sydvästra Myanmar. Den tros minska i antal på grund av habitatförstörelse och fångst för burfågelindustrin, men beståndet anses ännu vara livskraftigt.

Utseende 
Strimmig fnittertrast är en rätt liten (23 cm) och slank fnittertrast. Fjäderdräkten är brun, men täckt av tunna, vita streck. Den har vidare tydligt vitt ögonbrynsstreck, liksom mustaschstreck. Kroppens främre del är rödbrun och på huvudet syns en kort, spretig tofs. Bröst och buk är beigefärgade.

Utbredning och systematik 
Strimmig fnittertrast förekommer i bergstrakter i nordöstra Indien (Assam) och sydvästra Myanmar (Chin Hills). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderas arterna i Trochalopteron i Garrulax, men genetiska studier har visat att de är närmare släkt med exempelvis prakttimalior (Liocichla) och sångtimalior (Leiothrix).

Levnadssätt 
Strimmig fnittertrast hittas på mellan 900 och 2400 meters höjd i täta buskage, ormbunksstånd och gräs vid skogskanter och i övergiven odlingsbygd. Den är oftast svår att få syn på där den födosöker efter insekter, ensam eller i par. Fågeln häckar mellan april och juli då den lägger två till tre ägg i ett djupt, skålformat bo placerat i en buske, litet träd eller i gräs. Arten är stannfågel.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse och fångst för vidare försäljning inom fågelbursindustrin. Den minskar dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ganska vanlig till vanlig.

Referenser

Källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, och D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions. 
 Rasmussen, PC and JC Anderton. 2005. Birds of South Asia: The Ripley Guide. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Rostkragad fnittertrast

Rostkragad fnittertrast (Trochalopteron yersini) är en utrotningshotad fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar. Den är endemisk för Vietnam där den hittas i bergsskogar och höglänta buskmarker på Da Lat-platån.

Utseende och läten 
Rostkragad fnittertrast är en 26–28 cm lång, praktfull, orangebrun fnittertrast med svart huva och silvergrå örontäckare. Svartaktiga täckare kontrasterar med gyllene till orangegröna kanter på vingpennorna. Sången beskrivs i engelsk litteratur som ett upprepat oc hhögljutt, stigande "wueeeeoo", "u-weeeeoo", "uuuu-weeoo" eller "wiu-weeeu", som ofta svaras med låga, jamande "wiaaah", "ayaaa" eller "ohaaaah". Varningslätet är ett dämpat, hård "grreet-grreet-grreet-grreet-grreet-grreet-grrr-rr".

Utbredning och systematik 
Fågeln är endemisk för Da Lat-platån i Vietnam. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Rostkragad fnittertrast hittas i fuktiga bergsskogar och höglänta buskmarker på mellan 1500 och 2440 meters höjd. Den är en skygg fågel som ses vanligen i par eller i smågrupper med upp till åtta fåglar födosökande lågt eller nära marken. Den häckar troligen mellan mars och maj.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderas arterna i Trochalopteron i Garrulax, men genetiska studier har visat att de är närmare släkt med exempelvis prakttimalior (Liocichla) och sångtimalior (Leiothrix).

Status 
Rostkragad fnittertrast har ett mycket litet och kraftigt fragmenterad utbredningsområde. Den tros också minska i antal till följd av skogsavverkning. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som starkt hotad. Världspopulationen uppskattas till under 10.000 vuxna individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den schweiziske läkaren Alexandre Yersin (1863-1943). På svenska har den även kallats svarthuvad fnittertrast.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Vietnam
Rostryggig minla

Rostryggig minla (Leioptila annectens) är en asiatisk fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Rostryggig minla är en 18 cm lång fnittertrast. Den har svart hjässa och vitt på strupe och bröst. Den svarta nacken är vitstreckad. Rygg och övergump är roströda och stjärten svart med vit spets.

Utbredning och systematik 
Rostryggig minla delas in i fem underarter med följande utbredning:
 Leioptila annectens annectens – Sikkim till Bhutan, Assam, nordvästra Myanmar och västra Yunnan
 Leioptila annectens saturata – sydöstra Burma till nordvästra Thailand
 Leioptila annectens mixta – sydöstra Burma till sydvästra Yunnan, norra Thailand, norra Laos och nordvästra Tonkin
 Leioptila annectens roundi – centrala Vietnam (Kon Tum-provinsen)
 Leioptila annectens eximia – södra Vietnam (Đà Lạt-platån)

Ofta urskiljs även underarten davisoni med utbredning i södra Burma och västra Thailand.

Släktestillhörighet 
Rostryggig minla placerades tidigare traditionellt bland sibiorna i Heterophasia och kallades då rostryggig sibia. Genetiska studier visar dock att den istället är systerart till rödstjärtad minla (Minla ignotincta). Idag förs den därför oftast till ett eget släkte, ''Leioptila’’.

Levnadssätt 
Rostryggig minla hittas i städsegrön lövskog, delvis även i blandskog, huvudsakligen på mellan 1000 och 2650 meters höjd, men i Indien lokalt ner till 215 meter. Den födosöker enstaka, i par eller i smågrupper med upp till sex fåglar, vanligen på medelhög och hög nivå bland mossor, lavar och barksprickor, på jakt efter insekter och frön. Den ses ofta i artblandade flockar, tillsammans med exempelvis vitbukig kutia och blåstjärtad bandvinge.

Häckning 
Fågeln häckar april–juni. Den bygger en kompakt boskål av mossa, rötter, löv och gräs som placeras på en trädgren två till sex meter ovan mark. Däri lägger den två till fyra ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse och fragmentering, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Taiwansibia

Taiwansibia (Heterophasia auricularis) är en fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar. Den förekommer endast i bergsskogar på Taiwan. Arten minskar i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Taiwansibian är en elegant, långstjärt fnittertrast med en kroppslängd på 22–24 cm. Huvudet är svart med ett iögonfallande vitt streck genom ögat som avslutas i en fjäderplym. Den är vidare blåsvart på vingar och stjärt, med ett tydöigt vitt vingband. På övre delen av ryggen och bröstet är den mörkgrå, medan den är rost- eller kastanjebrun på övergump och buk. Näbben är svart och benen skärbruna.

Sången är ljudlig och vacker, återgiven på engelska som "fei fei fei yo" eller "weep-weep-weep-weeeooo". Bland varningslätena hörs avtagande "sirrrrrrr", ofta uppblandat med korta och hårda "sip".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergsområden på Taiwan, sommartid på 1200–3000 meters höjd, vintertid ner till 700 meter över havet, ibland till och med 200. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt
Sommartid hittas arten i bergsbelägna städsegröna och blandade skogar, vintertid även i ren lövskog. Den häckar i april–maj och bygger sitt bo i tätt lövverk högt uppe i ett träd.

Föda 
Taiwansibian är en aktiv men inte skygg fågel. Den är en allätare som plockar insekter från blommor, men tar även nektar, ekollon, bär, frukter och frön. Den kan också ta både ungar och ägg från taiwanyuhina. Arten ses enstaka, i par eller i småflockar, födosökande brett från trädtaket ner till marken, dock oftare högre upp.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Taxonomi och namn 
Taiwansibian beskrevs taxonomiskt av Robert Swinhoe 1864. Dess vetenskapliga namn auricularis syftar på örat efter latinets auricula, diminutiv av auris, "öra". På svenska har den även kallats vitörad sibia. Sibia kommer av det nepalesiska namnet Sibya för rostsibian.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org 

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Taiwan
Rostsibia

Rostsibia (Heterophasia capistrata) är en bergslevande asiatisk fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Rostsibian är en slank, 21-24 cm lång fågel med rätt tunn, något nedböjd näbb. Den har svart hjässa och rödbrun undersida och nacke. Både i vingen och stjärten finns inslag av grått och svart. Sången är en klar, ljus och silvrig dalande melodi.

Utbredning och systematik 
Rostsibia delas in i tre underarter:
 Heterophasia capistrata capistrata – förekommer i västra Himalaya (från Pakistan till Garhwal i Indien)
 Heterophasia capistrata nigriceps – förekommer i centrala Himalaya (från Kumaon till centrala Nepal)
 Heterophasia capistrata bayleyi – förekommer i östra Himalaya (från östra Nepal till Sikkim, Bhutan, södra Tibet och norra Assam)

Levnadssätt 
Rostsibian påträffas i städsegrön skog, framför allt med inslag av ek, men även i barrblandskogar, på mellan 1200 och 3410 meters höjd. Den lever av insekter och bär och ses besöka rhododendron och Bombax ceiba på jakt efter insekter och nektar. Fågeln häckar mellan april och augusti. Den är huvudsakligen stannfågel, men vissa individer rör sig till lägre nivåer vintertid.

Status och hot 
Artens populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs som den vanligaste sibian i Himalaya.

Namn 
Sibia kommer av det nepalesiska namnet Sibya för rostsibian. Arten har tidigare på svenska kallats svarthuvad sibia, som nu istället används för arten H. desgodinsi).

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Le roi règne et ne gouverne pas

Le roi règne et ne gouverne pas, franska för "konungen regerar, men utövar ingen (personlig) styrelsemakt", är en politisk grundsats, som 1830 som kännetecknande för en konstitutionell monarki förfäktades av Adolphe Thiers i en serie artiklar i den samma år uppsatta tidningen "Le national". Motsvarande sats hade på latin (Rex regnat, sed non gubernat) mot 1500-talets slut uttalats i polska riksdagen av Jan Zamojski.

Källor 

 

Ord och fraser på franska
Politiska begrepp
Monarki
Maisons-lès-Soulaines

Maisons-lès-Soulaines är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Soulaines-Dhuys som ligger i arrondissementet Bar-sur-Aube. År  hade Maisons-lès-Soulaines  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Maisons-lès-Soulaines

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Svarthuvad sibia

För fågelarten Heterophasia capistrata, se rostsibia.

Svarthuvad sibia (Heterophasia desgodinsi) är en sydostasiatisk fågel i familjen fnittertrastar inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Svathuvad sibia är en 21,5–24,5 cm lång, slank och långstjärtad fnittertrast med svart huvud, vingar och stjärt, grå eller brun rygg, vit undersida och tunn näbb. De olika populationerna skiljer sig något åt, där västliga fåglar (nominatformen) har grå rygg, de i södra Laos (engelbachi) har brun rygg och vit ögonring och de i södra Vietnam (robinsoni) har grå rygg, vit ögonring och vitstreckade örontäckare.

Läten 
Sången är en upprepad, ljudlig, ljus och darrande vissling, "hi wi-wi wi wi", liknande svartvit sibia men långsammare, tydligare och inte lika fallande i tonhöjd. Bland kontaktlätena hörs tunna "tsrri".

Utbredning och systematik 
Svarthuvad sibia delas in i fem underarter med följande utbredning:
 Heterophasia desgodinsi desgodinsi – förekommer från nordöstra Myanmar till sydvästra Kina (sydöstra Qinghai, södra Sichuan, nordvästra Yunnan)
 Heterophasia desgodinsi tonkinensis – förekommer i nordvästra Tonkin
 Heterophasia desgodinsi engelbachi – förekommer i södra Laos (Bolavenplatån)
 Heterophasia desgodinsi kingi – förekommer i centrala Vietnam (berget Ngoc Linh, Kon Tum-provinsen)
 Heterophasia desgodinsi robinsoni – förekommer i södra Vietnam (Da Lat-platån)

Arten behandlades tidigare som underart till svartvit sibia (H. melanoleuca).

Levnadssätt 
Svarthuvad sibia påträffas i städsegrön skog eller ek- och tallskog på 800–2895 meters höjd. Den ses i par eller små grupper som oftast håller sig i trädtopparna, på jakt efter insekter, bär och nektar. Fågeln häckar mellan april och augusti i Kina, i Annam mellan februari och juni. Äggen är blekblå, lätt fläckade i mörkbrunt till dovt malvafärgat. Arten är stannfågel, med endast små rörelser i höjdled.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal på grund av habitatförstörelse och fragmentering, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig i Kina och generellt vanlig i Sydostasien, dock ovanlig i Vietnam.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Abbé Auguste Desgodins (1826-1913), fransk missionär verksam i Tibet. Notera att rostsibia även kallats svarthuvad sibia.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fnittertrastar
Fåglar i orientaliska regionen