kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lyngby socken

Lyngby socken i Skåne ingick i Bara härad och är sedan 1974 en del av Lunds kommun, från 2016 inom Genarps distrikt.

Socknens areal är 18,3 kvadratkilometer varav 18,14 land. År 1993 fanns här 423 invånare. Orten och gården Assartorp samt kyrkbyn Lyngby med sockenkyrkan Lyngby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lyngby församling och för de borgerliga frågorna bildades Lyngby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Genarps landskommun som uppgick 1974 i Lunds kommun. Församlingen uppgick 1995 i Genarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Genarp, med samma omfattning som Genarps församling fick 1995 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bara härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Livkompaniet och Skånska dragonregementet, Malmö skvadron, Sallerups kompani.

Geografi
Lyngby socken ligger öster om Malmö. Socknen är en odlingsbygd, mer jämn i norr.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns en gravhög. Från järnåldern finns stensättningar och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1435 Lywngby och kommer från kyrkbyn. Efterleden är by, 'gård; by'. Förleden innehåller ljung, 'ljung'..

Se även
 Lyngby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lunds kommun
Socknar i Bara härad
Operation Banner

Operation Banner kallas det uppdrag brittisk militär hade under Konflikten i Nordirland mellan 1969 och 2007. Det börjar efter Kravallerna i Nordirland 1969 då regeringen i London ansåg att polisen inte hade kontroll på gatorna. Då trodde man inte att det skulle ta över 30 år innan läget var så stabilt att trupperna kunde tas hem. Antalet soldater varierade mellan 5 000 och 21 000 beroende på hur våldsam konflikten var olika år. Det beräknas att 763 brittiska militärer dödades och 6 100 skadades under kampen mot paramilitära grupper i Nordirland.

Exempel på operationer:
Operation Flavius
Operation Motorman  
Operation Demetrius

Den katolska befolkningen i Nordirland kritiserade den brittiska militären närvaro eftersom de ibland av misstag dödade civila. Det största misstaget man gjorde var Den blodiga söndagen, den 30 januari 1972, då militären av misstag dödade 14 demonstranter då de trodde de var i eldstrid med Provisoriska IRA, när det egentligen var stenkastande ungdomar. Under de 38 åren dödades 156 civila av militären.

Nordirland under 1900-talet
Storbritannien under 2000-talet (decennium)
Schleiden (olika betydelser)

Schleiden är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Ludwig Schleiden (1802–1862), tysk målare
 Matthias Jacob Schleiden (1804–1881), tysk botaniker
 Rudolf Schleiden (1815–1895) tysk ämbetsman, diplomat och politiker 
 Wilhelm Hübbe Schleiden (1846–1916), tysk kolonialpolitiker och teosof

Se även  
 Johannes Sleidanus
Michael Winner

Michael Winner, född 30 oktober 1935 i Hampstead i London, död 21 januari 2013 i Kensington i London, var en brittisk filmregissör, filmproducent och manusförfattare, aktiv både i Europa och i USA. Han var även en uppmärksammad matskribent.

Filmografi i urval

Källor

Externa länkar 

Män
Födda 1935
Avlidna 2013
Brittiska filmregissörer
Personer från Hampstead
Ludwig Schleiden

Ludwig Schleiden, född den 4 december 1802 i Aachen, död där den 7 september 1862, var en tysk porträtt-, historie- och landskapsmålare.

Scheiden var elev hos Johann Baptist Joseph Bastiné i hemstaden och bedrev vidare studier i Paris. Därefter återvände han till Aachen och var verksam där till sin död. Med Schleiden företog Heinrich Franz Carl Billotte sina dagliga promenader. Sedan senast 1931 tillhör de båda vännernas självporträtt de konstverk som bildar samlingarna i Suermondt-Ludwig-Museum i Aachen. Omkring 1830 porträtterade han Frankenburg, även känd som Burg Frankenberg. 1846 restaurerade han Karl den stores porträtt för Aachens rådhus.

Källor

Noter

Externa länkar 
 "Frankenburg", oljemålning av Ludwig Schleiden, 1830

Tyska porträttmålare
Tyska historiemålare
Tyska landskapsmålare
Födda 1802
Avlidna 1862
Män
Personer från Aachen
Nuno da Cunha

Nuno da Cunha, född omkring 1487, död 5 mars 1539, var en portugisisk militär, son till Tristão da Cunha.

Han följde 1506 sin far till Indien, där han 1528 blev vicekung, och förstörde som sådan Mombasa, erövrade Diu och dog på hemvägen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Födda 1487
Avlidna 1539
Män
Portugisiska militärer
Vicekungar
John Cunningham (upptäcktsresande)

John Cunningham eller John/Hans Könning, född omkring 1575, död 1651, var en skotsk upptäcktsresande i dansk tjänst.

Cunningham trädde 1603 i dansk och sändes 1605 med tre skepp för att återupptäcka Grönland. Vid 66,5 grader nordlig bredd landade Cunningham i en fjord på Grönlands västra kust, Kong Christians fjord; kusten kartlades upp till 68,5 grader nordlig bredd. Ett fjäll och en fjord uppkallades efter Cunningham, som tog landet i besittning för Danmark och tog kontakt med eskimåerna. Cunningham deltog i ännu en Grönlandsexpedition, och blev slutligen länsherre på Vardøhus.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Skotsk adel
Danska upptäcktsresande
Svensk uppslagsbok
Födda 1575
Avlidna 1651
Män
Allan Cunningham

Allan Cunningham kan syfta på bland andra:

* Allan Cunningham (1784–1842), skotsk poet
 Allan Cunningham (1791–1839), brittisk botaniker

S även 
 Alan Cunningham
Coordination Nationale pour le Changement et la Démocratie

Coordination Nationale pour le Changement et la Démocratie (CNCD) är en paraplyorganisation, bildad i januari 2011 av flera av de organisationer som vill störta den algeriske presidenten Abdelaziz Bouteflika.

Som ett led i protesterna i Algeriet 2011 planerar man att trotsa myndigheternas förbud och genomföra en massdemonstration i huvudstaden Alger, lördag den 12 februari.

Källor 

Politik i Algeriet
Icke-våldsrörelser
Organisationer bildade 2011
Al-Islah

al-Islah (egentligen at-Tajammu al-Yemeni lil-Islah, svenska: "Jemenitiska reformförbundet") är det ledande oppositionspartiet i Jemen. Vid parlamentsvalet den 27 april 2003 erövrade de 22,6 % av rösterna och 46 av 301 mandat.

Under protesterna i Jemen 2011 var al-Islah med och arrangerade en ”Vredens dag”, den 3 februari, med massprotester i Sanaa, Aden och Taizz. Organisationens företrädare Najib Ghanem talade till fler än 20 000 demonstranter utanför universitetet i Sanaa.

Nobelpristagaren och journalisten Tawakkul Karman är en företrädare för Jemenitiska reformförbundet.

Källor 

Politiska partier i Jemen
Allan Cunningham (poet)

Allan Cunningham, född 7 december 1784, död 30 oktober 1842, var en skotsk poet. Han var far till Joseph Davey och Alexander Cunningham.

Cunningham var en av Robert Burns efterföljare, och uppmärksammades genom en samling pastischer, Remains of Nithsdale and Galloway songs (1810), som han föregav var äkta folkdikter, och redigerade därefter ett stort samlingsverk, The songs of Scotland (4 band, 1825), där han handskades ganska fritt med texterna. Han författade även en samling biografier, The lives of the most eminent British painters, sculptors and architects (6 band, 1830-33). Ett urval av hans främsta dikter utgavs av Charles Rogers 1855-57 under titeln The modern Scottish minstrel.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Skotska poeter
Engelskspråkiga poeter
Brittiska författare under 1800-talet
Födda 1784
Avlidna 1842
Män
Svensk uppslagsbok
Östra Larmgatan

Östra Larmgatan är en gata i stadsdelen Inom Vallgraven i centrala Göteborg. Gatan är cirka 300 meter lång, och sträcker sig från Södra Hamngatan 57 till Östra Hamngatan 52, vid Kungsportsplatsen.

Historik
Gatan fick sitt namn 1669 efter sin placering innanför fästningsvallen, där behovet av snabb uppställning av trupper var avgörande (att larma). Beteckningen Östra Larmgatan fastställdes 1852, men förekommer redan 1820. Gamla namn är Allarm- eller Wall-Gather (1669), Larm- eller rundgatan kring staden (1690), Alarmgatan ( 1695), Wallgången och Allarmgatan (1712).

Parkeringshuset på Östra Larmgatan i kvarteret Perukmakaren uppfördes 1965 efter ritningar av Helge Zimdal, och kallas för "NK:s P-hus" (efter läget bakom NK på Östra Hamngatan).

Se även
Södra Larmgatan

Källor
Göteborgs Gatunamn : 1621 t o m 2000, [4:e uppl.], red. Greta Baum, Tre Böcker Förlag, Göteborg 2001 , s. 185

Externa länkar
Eniro kartor, Östra Larmgatan

Gator i Göteborg
Gator och torg Inom Vallgraven
Inom Vallgraven
Punschen kommer

Punschen kommer är en svensk punschvisa. 

Visan har lånat melodin ur Franz Lehárs operett Glada änkan, från duetten "Läppar tiger" (Lippen schweigen) mellan Hanna och Danilo i slutet av tredje akten. Sången brukar populärt kallas "Änkevalsen". Texten är skriven av Lillie Green-Värjare,
och den sjungs ofta vid sittningar i studentlivet.

Punschen kommer sjungs som texten antyder när punschen serveras. Den sjungs ofta tre gånger med rörelse, där man första gången armkrok gungar i sidled, andra gången gungar framåt och bakåt, för att avsluta tredje gången med att ställa sig upp och ner i takt till musiken. Två variationer på texten finns beroende på om den dricks varm eller kall, och visan finns liksom de flesta dryckesvisor i körarrangemang.

Referenser

Externa länkar
 Texten till Punschen kommer
 Punschen kommer på YouTube från Brahe Djäknars 75-årsjubileum 
Dryckesvisor
Allmänna folkkongressen (Jemen)

Allmänna folkkongressen () är det styrande politiska partiet i Jemen sedan statsbildningens grundande år 1990. Dessförinnan var partiet i regeringsställning i Nordjemen sedan år 1982.

Historia
Allmänna folkkongressen bildades år 1982 av överste Ali Abdullah Saleh, Nordjemens dåvarande president, som hade styrt landet med stöd av militären sedan 1978. Flerpartisystem och demokratiska val uteblev dock och i parlamentsvalet 1988 ställde partiet inte upp då politiska partier enligt lag ej fick delta, även om Saleh själv behöll presidentposten. Först efter Jemens enande år 1990 öppnades det upp för partipolitik och i parlamentsvalet 1993 erhöll Allmänna folkkongressen över en tredjedel av mandaten. Saleh hade efter Jemens enande deltagit i en bräcklig enhetsregering med ledaren för Socialistpartiet, det styrande partiet i Sydjemen, men tog helt över makten efter 1994 års inbördeskrig där de sydjemenitiska socialisterna slogs ut. Därefter konsoliderades den politiska makten snabbt i händerna på Saleh och Allmänna folkkongressen.

I det senaste parlamentsvalet, 27 april 2003, fick partiet cirka 58% av rösterna och hela 238 av 301 mandat i Jemens parlament och man dominerar i praktiken partipolitiken i landet.

Under protesterna i Jemen 2011 krävde demokratiaktivister att Ali Abdullah Saleh skulle avgå som president.
 Vicepresident Abd Rabu Mansur Hadi tog över presidentposten i februari 2012 och blev även ny ordförande för Allmänna folkkongressen.

Källor 

Politik i Jemen
Nationalistiska partier
Unger

Unger är ett efternamn, som finns i flera länder. Den 31 december 2021 var 720 personer med efternamnet Unger folkbokförda i Sverige.

Personer med efternamnet Unger

 Abraham Unger (1870–1949), svensk ämbetsman
 Adolf  Unger, flera personer
 Adolf Unger (poet) (1904–1942), österrikisk skald
 Adolf Unger (politiker) (1838–1927), svensk politiker och industriman
 Bertil Unger, flera personer
 Bertil Unger (jurist) (1902–1955), svensk jurist och ämbetsman
 Bertil Unger (journalist) (1920–1990), svensk journalist och dansare
 Bisse Unger (född 1994), svensk skådespelare
 Carl Richard Unger (1817–1897), norsk filolog
 Carl-Johan Unger (1906–1979), svensk skådespelare
 Caroline Unger (1803–1877), österrikisk operasångerska, alt
 Deborah Kara Unger (född 1966), kanadensisk skådespelare
 Donald Unger (1894–1943), schweizisk ishockeyspelare
 Franz Unger (1800–1870), österrikisk botaniker och paleontolog
 Friedrich Wilhelm Unger (1810–1876), tysk konsthistoriker
 Georg Christian Unger (1743–1799), tysk byggmästare och arkitekt
 Gunnar Unger, flera personer
 Gunnar Unger (amiral) (1871–1952), svensk amiral
 Gunnar Unger (pilot) (1903–1989), svensk skådespelare och pilot
 Gunnar Unger (tidningsman) (1915–1976), svensk tidningsman
 Gustaf Unger (1920–1995), svensk skådespelare, journalist och dansare
 Gustav Hermann Unger (1886–1958), tysk tonsättare
 Hans Unger (1872–1936), tysk konstnär
 Henry Unger (född 1945), svensk konstnär
 Johan Unger (född 1943), svensk präst
 Jonas Unger (1834–1907), svensk präst och politiker
 Joseph Unger (1828–1913), österrikisk jurist och politiker
 Kenneth Russell Unger (1898–1979), amerikansk pilot
 Lutz Unger (född 1951), östtysk simmare
 Magnus Unger (1832–1913), svensk ämbetsman och politiker
 Max Unger, flera personer
 Max Unger (amerikansk fotboll) (född 1986), amerikansk utövare av amerikansk fotboll
 Max Unger (konstnär) (1854–1918), tysk skulptör
 Max Unger (musikolog) (1883–1959), tysk musikolog
 Stig Unger (1910–1986), svensk diplomat
 Sven Unger (1947–2023), svensk advokat
 Tobias Unger (född 1979), tysk friidrottare
 William Unger (1837–1932), tysk konstnär
 Åke Unger (född 1963), svensk sportkommentator

Källor

Svenska efternamn
Tyska efternamn
Jobb- och utvecklingsgarantin

Jobb- och utvecklingsgarantin (JOB) är en arbetsmarknadsåtgärd som regeringen Reinfeldt införde efter regeringsövertagandet 2006, men som trädde i kraft först juli 2007. Det ersatte den tidigare arbetsmarknadspolitiska åtgärden Aktivitetsgarantin.  Den arbetslöse har möjlighet att inträda i JOB när dennes 300 ersättningsdagar i arbetslöshetsförsäkringen är slut eller kan få delta om denne har varit inskriven som arbetslös på Arbetsförmedlingen under 14 månader. Deltar man i Jobb- och utvecklingsgarantin har man ersättning i form av aktivitetsstöd, men de som innan de gick in i JOB inte haft någon a-kassa kan bara få aktivitetsstöd under 450 ersättningsdagar totalt.

Tre faser
JOB är indelad i tre faser.
Fas 1: Pågår i de första 150 ersättningsdagarna där man får hjälp av en coach att skriva CV och hitta arbete.
Fas 2: Nästkommande 300 ersättningsdagarna har man möjlighet till deltagande i olika aktiviteter som start av näringsverksamhet, arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, arbetsträning, utbildningsinsatser med mera
Fas 3 (senare omdöpt till "Sysselsättningsfasen"): Om sökande fortfarande är arbetslös efter totalt 450 ersättningsdagar så erbjuds man att gå med i Jobb- och utvecklingsgarantin fas 3 där man ska erbjudas varaktig samhällsnyttig aktivitet som inte konkurrerar med ordinarie jobb. De företag som anordnar fas 3 aktiviteter får 210 SEK per dag i ersättning. De flesta aktiviteter som man har möjlighet till i fas 1 och 2 försvinner, man har dock numera rätt till arbetsmarknadsutbildningar som anses leda till jobb även i fas 3. 2,1% lämnar åtgärden varje månad för jobb eller studier, merparten hamnar i arbeten som fortsatt kräver någon typ av stöd från samhället. Den som uppfyller villkoren för a-kassa lämnas aktivitetsstöd med 65% av den dagsförtjänst som låg till grund för den senaste arbetslöshetsersättningen, dock lägst 320 kr per dag. Den som inte uppfyller villkoren för att få a-kassa får ingen ersättning/aktivitetsstöd i fas 3. Aktivitetsstödet betalas ut för fem dagar i veckan för den som är sysselsatt på heltid.

Den 10 juni 2015 fanns ca 36 000 personer i fas 3

Från och med december 2014 övergår JOB fas 1 och 2 i Stöd och matchning.

Referenser

Externa länkar 
arbetsformedlingen.se - Jobb och utvecklingsgarantin
svt.se - Majoritet i riksdagen mot Fas 3 2011-05-10
IFAU Rapport 2013:12 - Jobb- och utvecklingsgarantin - vilka deltar, vad gör de och vart leder det? 

Sveriges samhälle
Politik i Sverige
Arbetsmarknad
Arbetslöshet
Igelösa församling

Igelösa församling var en församling i Lunds stift och i Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att därefter från omkring 1560 till 1 maj 1933 vara moderförsamling i pastoratet Igelösa och Odarslöv. Från 1 maj 1933 till 1962 annexförsamling i pastoratet Örtofte, Lilla Harrie, Igelösa och Odarslöv. Från 1962 till 1992 annexförsamling i pastoratet Vallkärra, Stångby, Västra Hoby, Håstad, Igelösa och Odarslöv. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Kyrkor 
 Igelösa kyrka

Se även 
 Igelösa socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Igelösa socken

Igelösa socken i Skåne ingick i Torna härad, uppgick 1967 i Lunds stad och området ingår sedan 1971 en del av Lunds kommun, från 2016 inom Torns distrikt.

Socknens areal är 6,85 kvadratkilometer varav 6,75 land. År 1991 fanns här 95 invånare.  Kyrkbyn Igelösa med sockenkyrkan Igelösa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Igelösa församling och för de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Odarslövs socken, Igelösa och Västra Odarslövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Torns landskommun som uppgick 1967 i Lunds stad som ombildades 1971 till Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torna församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Torn, med samma omfattning som Torns församling fick 1992 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Torna härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna och Färs kompanier.

Geografi
Igelösa socken ligger nordost om Lund med Kävlingeån i norr. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Sex boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns fem gravhögar bevarade.

Namnet
Namnet skrevs 1333 Iighhelösä och kommer från kyrkbyn. Efterleden är lösa, 'glänta; äng'. Förleden innehåller sannolikt igel..

Se även
 Igelösa församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lunds kommun
Socknar i Torna härad
Odarslövs socken

Odarslövs socken i Skåne ingick i Torna härad, uppgick 1967 i Lunds stad och området ingår sedan 1971 en del av Lunds kommun, från 2016 inom Torns distrikt.

Socknens areal är 15,57 kvadratkilometer varav 15,48 land. År 1949 fanns här 455 invånare.  Svenstorps slott samt kyrkbyn Odarslöv med sockenkyrkan Odarslövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Odarslövs församling och för de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Igelösa socken, Igelösa och Västra Odarslövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Torns landskommun som uppgick 1967 i Lunds stad som ombildades 1971 till Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torna församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Torn, med samma omfattning som Torns församling fick 1992 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Torna härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna och Färs kompanier.

Geografi
Odarslövs socken ligger nordost om Lund med Kävlingeån i norr. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs i mitten av 1300-talet Wästre Ötherslef och kommer från kyrkbyn. Efterleden är löv, 'arvegods'. Förleden innehåller sannolikt mansnamnet Ottar/Otar..

Namnet skrevs på 1800-talet även Västra Odarslövs socken

Se även
 Odarslövs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lunds kommun
Socknar i Torna härad
Vallkärra församling

Vallkärra församling var en församling i Lunds stift och i Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1933 moderförsamling i pastoratet Stångby och Vallkärra. Från 1 maj 1933 till 1992 moderförsamling i pastoratet Vallkärra, Stångby, Västra Hoby och Håstad som från 1962 även omfattade Igelösa och Odarslövs församlingar. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Kyrkor 
 Vallkärra kyrka

Se även 
 Vallkärra socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Västra Hoby församling

Västra Hoby församling var en församling i Lunds stift och i Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Hoby församling. 

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att därefter från början av 1500-talet till 1 maj 1933 vara moderförsamling i pastoratet (Västra) Hoby och Håstad. Från 1 maj 1933 till 1992 annexförsamling i pastoratet Vallkärra, Stångby, Västra Hoby oh Håstad som från 1962 även omfattade Igelösa församling och Odarslövs församling Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Kyrkor 
 Västra Hoby kyrka

Se även 
 Västra Hoby socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Stångby församling

Stångby församling var en församling i Lunds stift och i Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1933 moderförsamling i pastoratet Stångby och Vallkärra. Från 1 maj 1933 till 1992 annexförsamling i pastoratet Vallkärra, Stångby, Västra Hoby och Håstad som från 1962 även omfattade Igelösa församling och Odarslövs församling Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Kyrkor 
 Stångby kyrka

Se även 
 Stångby socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Håstads församling

Håstads församling var en församling i Lunds stift och i Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att därefter från början av 1500-talet till 1 maj 1933 vara annexförsamling i pastoratet (Västra) Hoby och Håstad. Från 1 maj 1933 till 1992 annexförsamling i pastoratet Vallkärra, Stångby, Västra Hoby oh Håstad som från 1962 även omfattade Igelösa församling och Odarslövs församling Församlingen uppgick 1992 i Torns församling.

Kyrkor 
 Håstads kyrka

Se även 
 Håstads socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Håstads socken

Håstads socken i Skåne ingick i Torna härad, uppgick 1967 i Lunds stad och området ingår sedan 1971 en del av Lunds kommun, från 2016 inom Torns distrikt.

Socknens areal är 6,54 kvadratkilometer varav 6,42 land. År 1991 fanns här 239 invånare.  Kyrkbyn Håstad med sockenkyrkan Håstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Håstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Håstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Torns landskommun som uppgick 1967 i Lunds stad som ombildades 1971 till Lunds kommun. Församlingen uppgick 1992 i Torna församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Torn, med samma omfattning som Torns församling fick 1992 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Torna härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna och Färs kompanier.

Geografi
Håstads socken ligger norr om Lund med Kävlingeån i norr. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Ett tiotal boplatser och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar. I kyrkan har funnits en runsten som nu är i Lund.

Namnet
Namnet skrevs i mitten av 1100-talet Hatstathum och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats, ställe'. Förleden innehåller adjektivet har, 'hög' syftande på byns läge på en höjdrygg..

Se även
 Håstads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lunds kommun
Socknar i Torna härad