kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kvidinge landskommun

Kvidinge landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades denna kommun i Kvidinge socken i Södra Åsbo härad i Skåne. 

I kommunen inrättades 31 mars 1932 Kvidinge municipalsamhälle som upphörde först med utgången av år 1970, som ett av de sista i Sverige.

Kommunreformen 1952 påverkade inte Kvidinge, som kvarstod som egen kommun. Då enhetlig kommuntyp infördes 1971 omvandlades landskommunen till enbart kommun, något som dock knappast märktes annat än med nya namn på fullmäktige och styrelse, eftersom landskommunerna normalt ändå omnämndes som "kommun".

Genom sammanläggning gick kommunen 1974 upp i Åstorps kommun.

Kommunkoden 1952-1973 var 1140.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Kvidinge församling.

Geografi
Kvidinge landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 53,53 km², varav 53,16 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Kvidinge landskommun fanns tätorten Kvidinge, som hade 1 286 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 58,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i Kvidinge landskommun 1938-1970

Mandatfördelning i Kvidinge municipalsamhälle 1962-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Åstorps kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Loshults landskommun

Loshults landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar som då blev egna kommuner.

Denna landskommun bildades av Loshults socken i Östra Göinge härad i Skåne.

Kommunreformen 1952 påverkade inte Loshult, som kvarstod som egen kommun fram till 1974, då den genom sammanläggning gick upp i Osby kommun.

Kommunkoden 1952-1973 var 1126.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Loshults församling.

Geografi
Loshults landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 104,63 km², varav 104,19 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 42,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Osby kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Näsums landskommun

Näsums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar som då blev egna kommuner.

Denna landskommun bildades i Näsums socken i Villands härad i Skåne.

Kommunreformen 1952 påverkade inte Näsum, som kvarstod som egen kommun fram till 1974, då den genom sammanläggning gick upp i Bromölla kommun.

Kommunkoden 1952-1973 var 1118.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Näsums församling.

Geografi
Näsums landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 99,00 km², varav 90,78 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Näsums landskommun fanns tätorten Näsum, som hade 547 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 27,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Bromölla kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Slaget vid Vinegar Hill

Slaget vid Vinegar Hill (Vinegar Hill eller Cnoc Fíodh na gCaor på iriska som betyder bärträdskulle) var ett slag som stod i Enniscorthy på Irland under irländska upproret 1798. Vinegar Hill var ett läger och huvudkvarter för rebellerna som ockuperade Wexford i 30 dagar mot stora motståndsarméer, innan deras nederlag den 21 juni. Dock lyckades många fly söderut genom en öppning i de brittiska linjerna av general Needham, känt som Needham's gap.

Referenser

Irland under 1700-talet
Irländska slag
1798 i Irland
Ivetofta landskommun

Ivetofta landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner.

Denna kommun bildades då i Ivetofta socken i Villands härad i Skåne. År 1942 utbröts ett område för att bilda Bromölla köping.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med den tidigare kommunen Gualöv.

Återförening skedde 1967, då kommunen gick upp i dåvarande Bromölla köping, sedan 1971 Bromölla kommun.

Kommunkoden 1952-1967 var 1117.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Ivetofta församling. Den 1 januari 1952 tillkom Gualövs församling.

Geografi
Ivetofta landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 73,64 km², varav 60,22 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 62,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Bromölla kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Hammenhögs landskommun

Hammenhögs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner.

Denna kommun bildades då i Hammenhögs socken i Ingelstads härad i Skåne.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Hannas, Vallby, Östra Herrestad och Östra Ingelstad.

1 januari 1969 upplöstes kommunen och huvuddelen av området fördes till Simrishamns stad, medan Östra Ingelstads församling fördes till Tomelilla köping.

Kommunkoden 1952-1967 var 1102.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Hammenhögs församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Hannas, Vallby, Östra Herrestad och Östra Ingelstad.

Geografi
Hammenhögs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 66,05 km², varav 65,68 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Hammenhögs landskommun fanns tätorten Hammenhög, som hade 744 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 26,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Simrishamns kommun
Indelningar i Tomelilla kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Alexander Michailovitj av Ryssland

Alexander Michailovitj , "Sandro", född 13 april 1866 i Tiflis , död 26 februari 1933, var storfurste av Ryssland, och son till storfurste Mikael Nikolajevitj av Ryssland och Cecilia av Baden. 

Alexander Michailovitj utbildade sig till sjöofficer, men var också verksam som forskare och etnolog.

Han gifte sig 1894 på Peterhof med sin kusindotter storfurstinnan Xenia Alexandrovna, (1875-1960), äldsta dotter till Alexander III av Ryssland. Genom sitt äktenskap blev han svåger till Nikolaus II av Ryssland och genom åren en mycket betrodd rådgivare.

Han lyckades fly tillsammans med sin familj och svärmodern Maria Fjodorovna vid den ryska revolutionen, från Krim till England.
Han separerade så småningom från sin fru och levde återstoden av sitt liv i Frankrike, mestadels i Paris , där han skrev sina memorarer, "Storfurste trots allt" (utgiven 1934).

Barn
 Irina Alexandrovna (1895–1970) gift med furst Felix Yussopov
 Andrei Alexandrovitj (1897–1981) gift med 1:o donna Elisabetha Ruffo (1886–1940)
 Feodor Alexandrovitj (1898–1968) gift med prinsessan Irina Paley (1903-1990) (skilda 1936)
 Nikita Alexandrovitj (1900–1974) gift med Maria Vorontzova-Dashkova (1903-1997)
 Dmitri Alexandrovitj (1901–1980) 
 Rostislav Alexandrovitj (1902–1978) 
 Vasili Alexandrovitj (1907–1989)

Anfäder

Källor 
 Michailovitj, Alexander, Storfurste trots allt, Wahlström & Widstrand, Stockholm 1934
 Massie, Robert K., Nicholas and Alexandra, 1967, Dell Publishing Co. 
 Perry, John Curtis & Pleshakov, Constantine, The Flight of the Romanovs, Basic Books, 1999

Romanov
Ryska storfurstar
Födda 1866
Män
Avlidna 1933
Personer från Tbilisi
Ryska memoarskrivare
Memoarskrivare under 1900-talet
Skogsskola

Skogsskola var en skolform som utbildade skogvaktare. Skogsskolorna startades under mitten av 1800-talet, då behovet av utbildade skogstjänstemän ökade i och med skogsbrukets och sågverksindustrins ökade ekonomiska betydelse för Sverige. De äldsta skogsskolorna var Bjurfors Skogsskola i Västmanland, Ombergs Skogsskola i Östergötland, Kolleberga Skogsskola i Skåne och Gammelkroppa skogsskola i Värmland. Skogsskolorna var statliga, med undantag av Gammelkroppa som drevs av en stiftelse. Under 1940- 1950-talen startades flera nya skogsskolor som till exempel Älvsbyns Skogsskola, Färna Skogsskola, Östads Skogsskola och Vallmotorp (i Floda, Södermanland).

Utbildningen vid skogsskolorna var inriktad mot skogsproduktion (skogsskötsel), skogsteknik och arbetsledning, virkeslära samt jakt- och viltvård. För att komma in på skogsskolan krävdes genomgången realskola eller folkhögskola samt flera års praktik inom skogsbruket. Dessutom skulle man genomgå en termins förberedande kurs, den s.k. kolarskolan. Utbildningen på skogsskolan var ettårig och skolorna var små, med c:a 20 elever per årskurs. I början av 1960-talet avvecklades de statliga skogsskolorna i och med att examenstiteln skogvaktare ändrades till skogstekniker och utbildningen utökades till tre terminer. Den nya skogsteknikerutbildningen lokaliserades till Skogsinstituten i Värnamo och Bispgården. Den privata Gammelkroppa skogsskola levde dock kvar som en fristående skogsskola och utbildar fortfarande skogstekniker. Skogvaktare och skogstekniker kunde vidareutbilda sig till skogsmästare vid Skogsmästarskolan i Skinnskatteberg.

Skogsbruk
Skolformer
Yrkesutbildning
Torbjörn Klockares gata

Torbjörn Klockares gata är en gata i Rödabergsområdet i Vasastan i Stockholm, uppkallad efter Torbjörn Klockare som förlänades mark i detta område under 1560-talet. Området tillhörde tidigare Klara kloster men reformationsriksdagen i Västerås år 1527 beslöt att låta riva klostret och konfiskera dess egendomar. 

Nuvarande bebyggelse ritades av arkitekten Sven Wallander och uppfördes 1924-1925.

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Vasastan
Felix Jusupov

Furste Felix Feliksovitj Jusupov, greve Sumarokoff-Elston (ryska: Фéликс Фéликсович Юсýпов), född 23 mars 1887 i Sankt Petersburg, död 27 september 1967 i Paris, var en rysk adelsman från huset Yusupov, mest känd för att ha deltagit i mordet på Grigorij Rasputin och för att gifta sig med prinsessan Irina Alexandrovna, en brorsdotter till tsar Nikolaj II.

Biografi
Han föddes i Moikapalatset i Sankt Petersburg. Hans far var greve Felix Felixovich Sumarokov-Elston (1856–1928). Zinaida Yusupova, hans mor, var den sista av Yusupov-linjen. För att bevara Yusupov-namnet från att förloras, erhöll hans far titeln och efternamnet från sin hustru. 

Felix levde ett flamboyant liv. Som ung man kunde han klä ut sig i kvinnokläder och bära sin mors smycken vid deltagande i offentliga evenemang. Mellan 1909 och 1913 ägnade han sig åt studier inom skogsbruk och senare engelska vid University College, Oxford, där han också var medlem i Bullingdon Club, och grundade Oxford Russian Club.  

1914 gifte han sig till mångas förvåning i Sankt Petersburg med tsarens systerdotter furstinnan Irina Alexandrovna av Ryssland, dotter till tsarens syster storfurstinnan Xenia Alexandrovna av Ryssland och storfurste Alexander Michailovitj av Ryssland.

Felix Jusopov är kanske mest känd för sin inblandning i mordet på Rasputin i december 1916, tillsammans med storfurste Dimitrij Pavlovitj, Vladimir Purisjkevitj och några andra. Av allt att döma skedde mordet i Jusupovs bostad. Han förvisades på grund av mordet till södra Ryssland, men frigavs av den provisoriska regeringen 1917.

Vid ryska revolutionen lyckades paret undkomma via Krim till England. De tillhörde de 80-tal personer som evakuerades på det brittiska fartyget HMS Marlborough från Krim med änketsaritsan Maria Fjodorovona i april 1919. De levde sedan ett kosmopolitiskt liv i bland annat Frankrike och USA.

Jusupov har skrivit Rasputin (1927).

Noter

Källor 
 

Ryska grevar
Ryska furstar
Män
Födda 1887
Avlidna 1967
Personer från Sankt Petersburg
Alumner från University College, Oxford
Dubbelseende

Dubbelseende eller diplopi innebär att man ser två objekt när det bara finns ett. Symtomet kan bland annat uppstå på grund av fel i ögonen i form av skelning eller brytningsfel, eller i syncentrum i hjärnan. Dubbelseende kan även uppstå på grund av ögonmuskelpares eller rörelseinskränkning i någon del av ögonmuskulaturen.

Se även
 Suddig syn
 Tunnelseende
 Mouches volantes

Källor

Synstörningar och blindhet
Ulf af Trolle

Ulf af Trolle, född 18 augusti 1919 i Åkarp, död 24 juli 1997 i Frankrike, var en svensk företagsekonom som var aktiv dels inom akademiska världen, och dels som konsult.

Biografi
af Trolle blev 1944 Bertil Ohlins assistent vid Handelshögskolan i Stockholm. af Trolle var professor i företagsekonomi vid Handelshögskolan i Göteborg 1951–1967. Han var även skolans rektor åren 1959–1962.

Trolle var också en av initiativtagarna till den utbildningsverksamhet som startade 1966 på kvällstid vid Göteborgs Handelshögskola. Han ansåg att kombinationen av praktik och teori var nödvändigt för att marknadsförare och säljare skulle bli professionella i sitt jobb. Denna verksamhet blev 1968 stiftelsen IHM (Institutet för Högre Marknadsföring).  Trolles tankar utgör än idag grunden för IHM:s verksamhet.

I sin senare konsultverksamhet var af Trolle specialiserad på att hjälpa företag i kris, och i denna roll kom han få smeknamnet "företagsdoktorn". Under strukturkrisens och oljekrisernas 1970-tal fanns det många svenska företag som led av problem. Hans angreppssätt var att identifiera en livskraftig kärna i företaget, och att lägga ned eller sälja övriga delar som var förlustkällor. af Trolle uppges ha haft ett mycket stort inflytande på flera kända svenska VD:ars verksamhet, såsom Björn Wahlström, Rune Andersson och Bernt Magnusson.

Han tog även fram flera matematiska tabeller som än idag används i handelsutbildningen på universiteten i Sverige och Norden. Bland de mest kända var modellerna för ett företags marginaler och vinst på varje enskild affär en säljare gjorde samt vilka konsekvenser (negativa respektive positiva) det fick för lönsamheten om säljaren sänkte priset och gav rabatter jämfört med om han istället höjde priset.

af Trolle var även verksam som opinionsbildare, och hade bland annat en kritisk inställning till den förda svenska ekonomiska politiken under 1970-talet. Han led dock av en svår lungsjukdom när han var ung, och hänvisar till denna sjukdom i titeln på sin memoarbok Ett andfått liv. Han var gift fyra gånger, sista gången med sin släkting Marika af Trolle. År 2007 hedrades han med en staty som står placerad utanför Göteborgs Universitet.

Utmärkelser 

  Kommendör av Vasaorden, 3 december 1974.
  Ekonomie hedersdoktor vid Handelshögskolan i Stockholm (ekon. dr. h.c.) 1989

Se även 
 Lista över hedersdoktorer vid Handelshögskolan i Stockholm

Källor 

Svenska professorer i företagsekonomi
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Födda 1919
Avlidna 1997
Män
Hedersdoktorer vid Handelshögskolan i Stockholm
Kommendörer av Vasaorden
Bertil Näslund (ekonom)

Bertil Näslund, född 4 april 1933 i Örnsköldsvik, död 15 februari 2016 i Stockholm, var en svensk företagsekonom.  

Näslund var professor i företagsekonomi vid Stockholms universitet 1966–1973. Han var en av de grundande medlemmarna till European Institute for Advanced Studies in Management (EIASM) 1971. Han innehade Gösta Olsons professur i finansiell ekonomi 1984–1993 och Peter Wallenbergs professur i finansiell ekonomi med särskild inriktning mot internationellt företagande 1993–2000, båda vid Handelshögskolan i Stockholm. 

Han blev ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien 1977 och av Vetenskapsakademien 1990. Han var ledamot i Kommittén för Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1993–2001, varav åren 1997–1998 som dess ordförande. Bertil Näslund är begravd på Täby södra begravningsplats.

Referenser

Noter

Källor 

 Näslund, Bertil på SvenskaGravar.se

Svenska professorer i företagsekonomi
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter i Kommittén för Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne
Födda 1933
Avlidna 2016
Män
Gravsatta på Täby södra begravningsplats
Alumner från Carnegie Mellon University
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Bernt Magnusson

Bernt Magnusson, född 1941, är en svensk företagsledare.

Magnusson räknas till den så kallade "Björnligan" av tidigare adepter till Björn Wahlström. Han har framför allt arbetat med stora omstruktureringar av flera företag, såsom SCA, Swedish Match och Nordstjernan AB.

Magnusson blev styrelseordförande i Skandia 2004, och lämnade posten 2005 till följd av oenighet kring Old Mutuals bud på företaget.

Källor 

Personer inom Sveriges näringsliv
Födda 1941
Män
Levande personer
Johnsonsfären
Yamanotelinjen

Yamanotelinjen  är en cirkulär pendeltågslinje som drivs och opereras av JR Higashi Nihon (JR East). Linjen som har 30 stationer går i en cirkel runt Tokyos mest tätbebyggda områden. Yamanotelinjen är en av Japans mest trafikerade tåglinjer.

Service
Tågen är lokaltåg som börjar halv fem på morgonen och verksamheten pågår till halv två på natten. Under rusningstid går tågen med två till tre minuters mellanrum. Ett varv runt linjen tar ungefär en timme.

Tågen stannar i många av Tokyos mer kända stadsdelar, såsom
Shinjuku,
Harajuku,
Ueno,
Akihabara,
Shibuya och
Tokyo Station.

Referenser 

Transport i Tokyo
Järnvägslinjer i Japan
Järnvägslinjer öppnade 1885
WP:Projekt Japan
Silkesspinnare

Silkesspinnare (Bombycidae) är en familj i insektsordningen fjärilar som innehåller omkring 350 kända arter.

De flesta arter är medelstora fjärilar med en robust kroppsbyggnad, kännetecknad av en kort och kraftig, ofta tätt behårad kropp och breda vingar. Antennerna är förhållandevis korta och kamlika.

Det största antalet arter finns i Sydöstasien och i den neotropiska regionen. I Europa saknas naturligt förekommande representanter för familjen, men den kanske mest kända arten i familjen, silkesfjärilen, förekommer i Europa liksom på många andra håll i världen i kommersiella odlingar.

Referenser

Externa länkar

Fjärilar
Nils Åslund

Nils Robert Dahr Åslund, född 9 januari 1931 i Kalmar, död 8 september 2019 i Stockholm, var en svensk fysiker.

Biografi 

Nils Åslund var son till övertandläkarna Hjalmar Åslund och Kerstin Dahr.  Efter studier i Lund och Stockholm disputerade han 1965 i experimentell fysik, med inriktning mot molekylfysik, vid Stockholms Universitet. Han gifte sig 1958 med Maria Elisabeth Fuchs (1925–2022).

Åslund blev professor i fysik vid Kungliga Tekniska högskolan 1969. Han utvecklade tidigt programvara som användes vid störningsberäkningar av molekylsystem och blev en av auktoriteterna inom området. Han var starkt bidragande till utvecklingen av den så kallade termvärdesmetoden. Vid den tidpunkten var begreppet tvärvetenskap knappt påtänkt. Ändå kom han och sedan hans efterföljare att bli goda representanter för det multidisciplinära samarbetet. Han verkade vid KTH inom ämnet fysikalisk mätteknik och databehandling och har arbetat med biologer och medicinare. Han symboliserar den tvärvetenskapliga forskningens utveckling, men också forskningens förändrade villkor sedan andra världskriget och fram tills idag.

Makarna Åslund är begravda på Skogskyrkogården i Stockholm.

Utmärkelser 

Åslund invaldes som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien 1987 och av Kungliga Vetenskapsakademien 1990.

Referenser

Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer från Kalmar
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1931
Avlidna 2019
Män
Jörg Tauss

Jörg Tauss,  född 5 juli 1953 i Stuttgart, är en tysk politiker (tidigare socialdemokrat (SPD), sedan juni 2009 piratpartist) och ledamot av förbundsdagen.

Tauss valdes in i förbundsdagen 1994. Från 2000 till 2009 var Tauss talesman för arbetsgruppen för utbildning och forskning inom SPD i förbundsdagen. Samtidigt tjänstgjorde han som regional partisekreterare för Baden-Württemberg.

Den 6 mars 2009 utsattes hans hem och kontor i Berlin och Karlsruhe för husrannsakan av Landeskriminalamt (LKA) i Berlin och Baden-Württemberg, som letade efter barnpornografi som han uppgavs ha fått till sin mobiltelefon. Även om han hävdade att räden och undersökningen gjorts på politiska grunder, avgick han från alla offentliga uppdrag den 7 mars, och förlorade samma dag sin parlamentariska immunitet. Åklagare inledde undersökningen efter att de hade fått tillgång till telefonnummer och adresser som fanns på en mobiltelefon tillhörig en man från Bremerhaven som var misstänkt för delaktighet i en barnpornografihärva. Han medgav den 15 mars att han hade köpt barnpornografiska bilder, även om han fortsatte att försvara sig med att han bara köpt materialet i utbildningssyfte inom sitt ämbete. Han dömdes den 28 maj till ett år och tre månaders fängelse.

Efter att ihärdigt men förgäves ha kämpat mot en lag för att införa Internet-censur i Tyskland, beslöt Tauss att lämna SPD och ansluta sig till det tyska Piratpartiet.

Källor

Externa länkar

 http://daten.tauss.de/StellungnahmeTauss110309.pdf
 Tauss webbplats
 Tauss profil på Flickr
 Tauss profil på Youtube
 www.solidaritaet-mit-Joerg-tauss.de - En tysk webbplats som försvarar Tauss

Män
Födda 1953
Tyska förbundsdagsledamöter
Tyska socialdemokrater
Tyska piratpartister
Levande personer
Camilla Zamek

Camilla Zamek, född 1978 är en svensk radio- och tv-makare. Hon har bland annat sänt SR-programmen Hallå P3 (2008-2011) och Blind Date i P3. 

År 2007 syntes hon i nöjesprogrammet Klick TV 7 med en reportageserie där hon bland annat mötte artisten Basshunter som skrev en låt om henne "Camilla".  Originalversionen är på svenska, men Basshunter har även gjort en engelsk variant på albumet Now You're Gone – The Album.

Camilla har även producerat radioprogram som Morgonpasset i P3, Lantz i P3, och på senare år även Musikguiden i P3.

Referenser 

Födda 1978
Kvinnor
Svenska radioprogramledare
Levande personer
Sayakhat

Sayakhat, (ibland Sayakhat Airlines, Ryska: Aвиационная Компания «Саяхат») är ett kazakiskt charterflygbolag grundat 1989. Sayakhat har sina huvudkvarter på Almatys Internationella Flygplats. Även dess kontor och liknande finns i Almaty.

Historia 
Flygbolaget grundades 1989 och påbörjade sin verksamhet 1991. Det grundades av Vladimir Kouropatenko och när det grundades var det Kazakstans första privatägda flygbolag.

2007 började Sayakhat att konternuerligt flyga till Tel Aviv, Israel.  Under sommaren 2008 flög man även planerade flygningar till Baku, Azerbajdzjan.

Flotta 
Sayakhat Airlines flotta den 9 mars 2009 bestod av dessa flygplan. :

 4 Iljusjin Il-76TD
 3 Tupolev Tu-154M (158-164 passagerare)

Externa länkar 

 Sayakhat Airlines

Referenser 

Kazakiska flygbolag
Flygbolag bildade 1989