kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hemliga byrån

Hemliga byrån var en svensk synthpopgrupp bestående av bland andra de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson.

De uppträdde oftast klädda som hemliga spioner i mörka solglasögon, hattar och långa ytterrockar. En av deras mest kända sånger var "Hej, hej, hemskt mycket hej", som blev en hitlåt i Sverige under 1987 och låg på Svensktoppen. En annan känd låt var "Hjärtattack". Hemliga Byrån var även husband i Sveriges Televisions serie Trollkontroll 1990, där de i varje avsnitt spelade upp en ny video.

BBC dök upp och ville att "Hej, hej, hemskt mycket hej" skulle spelas in på engelska, men författarna tackade nej.

Sören och Anders har uppkallat Lill-Erik Linstett och Torleif Andersson i Bertböckerna efter Hemliga Byråns medlemmar Erik Lindstedt (trummor) och Torleif Ander (flöjt) som även spelar samma instrument som de båda litterära figurerna.

Medlemmar
Myskogubben (alias  Sören Olsson) - Sång
Kalle Kod (alias Olle Gustafsson) - Gitarr
Agent 2,14 (alias Niclas Kahl) - Gitarr
Sigge Secret (alias Jocke Nordin) - Keyboards
Doktor Boo (alias Anders Jacobsson) - Bas
Skummisen (alias Torleif Ander) - Flöjt, slagverk
Spionfarbrorn (alias Erik Lindstedt) - Trummor

Diskografi
1986 - "Hej, Hej, hemskt mycket hej" Vinylsingel
1987 - Hej, Hej, hemskt mycket hej LP
1987 - "Attji"                      Vinylsingel
1987 - "Tidlösa tiden"               Vinylsingel tillsammans med Ko-Benkes Trio
1990 - "Hjärtattack"                Vinylsingel
1990 - "Det ska va körv"             Vinylsingel
2004 - "Top Secret""             CD

Källor

Fotnoter

Anders Jacobsson och Sören Olsson
Musikgrupper från Örebro
Svenska synthpopgrupper
Musikgrupper bildade 1986
Mikael Mellqvist

Mikael Mellqvist, född 1954, är f.d. hovrättsråd och rättsvetenskaplig författare. Han var lagman i Gotlands tingsrätt 2006–2020. Han har tidigare undervisat vid Uppsala universitet och arbetat vid Justitiedepartementet. Mellqvist utnämndes 2007 till hedersdoktor vid Stockholms universitet.

Bibliografi 
Fordran och skuld, tillsammans med Ingemar Persson
Processrätt: grunderna för domstolsprocessen, tillsammans med Kristina Wirdemark
Obeståndsrätten: en introduktion 
Lagen om företagsrekonstruktion: en kommentar, tillsammans med Trygve Hellners
Konkurs, tillsammans med Lars Welamson 
Retorik och rätt 
Handbok till skuldsaneringslagen 
EU:s insolvensförordning m.m.: en kommentar

Svenska hovrättsråd
Hedersdoktorer vid Stockholms universitet
Födda 1954
Levande personer
Män
Ingemar Persson

Ingemar Persson, född 1954, är justitieråd och rättsvetenskaplig författare. Tidigare har han varit lektor i civilrätt vid Juridiska institutionen vid Uppsala universitet 1985–1991. Därefter utnämndes han 1992 till hovrättsassessor för Svea hovrätt. Han började samma år om rättssakkunnig på Enheten för familjerätt och förmögenhetsrätt i Justitiedepartementet. År 1996 utnämndes han till rådman och arbetade som det till 2007 vid bland annat Uppsala tingsrätt. Efter det blev han hovrättsråd och vice ordförande på Svea hovrätts avdelning två. År 2014 promoverades han till hedersdoktor vid juridiska fakulteten vid Uppsala universitet. Ingemar Persson är nationsjurist och hedersledamot på Gästrike-Hälsinge nation i Uppsala.

Han har tillsammans med Mikael Mellqvist författat läroboken Fordran & skuld som utgavs för första gången 1989 och 2011 kom ut i sin 9:e upplaga.

Referenser 

Födda 1954
Svenska jurister
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Män
Levande personer
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Marcus Radetzki

Marcus Radetzki född den 8 mars 1967, är professor samt rättsvetenskaplig författare.

Radetzki blev juris kandidat 1992 och juris doktor 1998. Han var tidigare verksam som universitetslektor vid Örebro universitet. Den 1 januari 2009 tillträdde han en professur i civilrätt vid Stockholms universitet. Han har skrivit böcker om bland annat skadeståndsrätt och försäkringsrätt.

Bibliografi
1993 - Försäkringsjuridiska teman i Norden : AIDA:s nordiska kollokvium 1992 
1998 - Orsak och skada : om tolkning av ansvarsbärande orsaksvillkor i avtal om egendomsförsäkring 
1998 - Ansvar och ersättning för industriella katastrofer : kärnkraften och andra riskindustrier (tillsammans med Marian Radetzki)
2002 - Att nyttja genetisk information : hur mycket ska försäkringsbolagen får veta?  (tillsammans med Marian Radetzki och Niklas Juth)
2004 - Skadeståndsberäkning vid sakskada 
2005 - Praktisk skadeståndsbedömning 
2005 - Ersättningsrätt - en lagtextsamling  (tillsammans med Anna Eriksson)
2006 - Grundläggande försäkringsskydd vid sjukdom och arbetsskada  (tillsammans med Anna Eriksson)
2006 - Skadeståndsrätt  (tillsammans med Jan Hellner)
2007 - Skadeståndsrätten  (tillsammans med Jan Hellner)

Källor

Externa länkar
 

Svenska jurister
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1967
Män
Levande personer
Hugo Tiberg

Den här sidan handlar om rättsvetaren, för bergsteknikern, se Hugo Tiberg (bergstekniker).

Hugo Tiberg, född 1929, är professor emeritus vid Stockholms universitet samt rättsvetenskaplig författare sedan 1960-talet. Tiberg var även föreståndare för Axel Ax:son Johnsons institut för sjö- och annan transporträtt vid Stockholms universitet. Han innehade även under en period innan han pensionerades professuren i sjö- och transporträtt vid Handelshögskolan, Göteborgs universitet. Tiberg har publicerat en rad böcker och artiklar på framförallt sjö- och transporträttens område. Till hans mest kända verk hör The Law of Demurrage. Boken är ett av de främsta standardverken på området i världen och har publicerats i flera upplagor.

Tiberg skrev 1995-03-23 i Dagens Industri en uppmärksammad debattartikel: "Riksdagen måste ta itu med slarviga lagförslag". Tiberg nämner särskilt sjölagen och fastighetsmäklarlagen, som han ansåg vara undermåliga produkter levererade från regeringskansliet. 

Tiberg har även allvarligt kritiserat de senaste årens lagstiftning inom fritidsbåtsektorn. Till exempel Sveriges allmänna och enligt Tiberg EU-stridiga förbud mot vattenskoter och inte minst den nya lagen om sjöfylleri med 0,2 promille som gräns. Tiberg anser inte att lagändringen är sakligt motiverad och underbyggd utan den speglar politikers klåfingrighet på ett område de knappast känner till. 

Hugo Tiberg har räddningsbåten Rescuerunner Hugo Tiberg, placerad på Sjöräddningssällskapets räddningsstation vid Hammarby-Slussen i Stockholm, namngiven efter sig.

Bibliografi (urval)
1962 - Om ansvar för skada på fartyg i kontraktsförhållanden
1965 - Mellanmansrätt (Nionde upplagan 1997, )
1967 - Skuldebrevsrätt
1968 - Kreditsäkerhet i fartyg
1973 - Båtjuridik 
1974 - Skuldebrev, växel och check 
1977 - De okända farvattnen : med båt på hjul till svenska sjöar 
1978 - Fordringsrätt
1989 - Svensk sjörätt : fartyget 
2011-  Marine Intoxication in Swedish Case Law - Sjöfylleri i svensk rättspraxis

Källor

Externa länkar
 
 Ett urval av Professor Tibergs Publikationer
 Båtar hos Sjöräddningsällskapet RS Stockholm

Personer verksamma vid Stockholms universitet
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska professorer i juridik
Födda 1929
Män
Levande personer
Rikoschett

En rikoschett är en projektil (exempelvis en kula från ett handeldvapen) som vid kontakt med ett objekt ändrar riktning. Sannolikheten för en rikoschett beror på olika faktorer, exempelvis kulans form och hastighet, målets material och skottvinkeln.

Referenser 

Ballistik
Jan Hellner

Jan Hellner, född 28 oktober 1917 i Stockholm, död 10 juni 2002 i Engelbrekts församling i Stockholm, var en svensk jurist.

Jan Hellner blev jur.kand. 1941, jur.lic. 1949 och disputerade för doktorsgraden 1950 på avhandlingen Om obehörig vinst särskilt utanför kontraktsförhållanden. Samma år blev han docent vid Uppsala universitet. Han var professor i rättsvetenskap vid Handelshögskolan i Stockholm 1950–1953 och professor i försäkringsrätt vid Stockholms universitet 1953–1983, alltså i nästan trettio år, men fortsatte efter pensioneringen att verka som rättsvetenskapare fram till 2001. Som rättsvetenskaplig författare skrev han om bland annat avtalsrätt. Hellner medverkade i utredningsarbete rörande 36 § avtalslagen, köplagarna, kommissionslagen och räntelagen. Han var mycket produktiv under sin karriär och verksam i ett flertal juridiska discipliner.

Bland hans mest spridda skrifter märks standardverken Speciell avtalsrätt I Köprätt (senare utgiven av Jan Ramberg) och II Kontraktsrätt (senare uppdelad i 1 häftet, Särskilda avtal, och 2 häftet, Allmänna ämnen, nu utgivna av Richard Hager och Annina Persson), Skadeståndsrätt (nu utgiven av Marcus Radetzki), och boken Rättsteori. Den mera teoretiskt inriktade Metodproblem i rättsvetenskapen. Studier i förmögenhetsrätt är uppmärksammad inom den förmögenhetsrättsliga forskningen. Hellner har genom sitt författarskap även haft och har fortfarande stor inverkan på svensk försäkringsrätt. Den mycket omfattande boken Försäkringsrätt (1965) är fortfarande en auktoritet på området.

Hellner invaldes 1976 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Han utnämndes till juris hedersdoktor vid Köpenhamns universitet 1973, vid Helsingfors universitet 1980, vid Universitetet i Oslo 1981, i Gent 1982 och i Budapest 1994.

Jan Hellner var son till justitierådet Johannes Hellner och hans hustru Agnes, född Ekman. De är alla begravda på Hemsjö kyrkogård.

Utmärkelser 

  Kommendör av Nordstjärneorden, 6 juni 1972.

Referenser 
 
 Jan Hellner In Memoriam, SvJT 2002 s. 654.
 Hellner, Jan Ekman på SvenskaGravar.se

Noter

Svenska professorer i civilrätt
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Svenska jurister under 1900-talet
Jurister från Stockholm
Födda 1917
Avlidna 2002
Män
Richard Hager

Richard Hager är jur. dr., rättsvetenskaplig författare och verksam som lektor i civilrätt vid Stockholms universitet .

Bibliografi i urval 
 Allmänna fastighetsrätten
 Allmän fastighetsrätt (med Anders Victorin)

Referenser 

Svenska jurister
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Levande personer
Män
Annina H. Persson

Annina H. Persson, Annina Maria Viola Holmqvist Persson, född 23 maj 1963, är en svensk professor i civilrätt och rättsvetenskaplig författare. Hon är professor i civilrätt vid Örebro universitet sedan januari 2008. Hennes forskning är inriktad på central förmögenhetsrätt, särskilt sakrätt och insolvensrätt.

Hon var verksam som lektor i civilrätt (inriktning sakrätt och insolvensrätt) vid Stockholms universitet mellan åren 2002–2008. Under åren 2008–2011 var hon även gästprofessor vid Kungliga Tekniska Högskolan.

Hon har varit anställd som ämnessakkunnig vid Finansdepartementet under 2012 samt Näringslivsdepartementet under 2015. Hon deltar även i utredning på uppdrag av regeringen och EU-kommissionen.

Hon tog juristexamen vid Stockholms universitet 1990. Hon var därefter under en tid tingsnotarie vid Stockholms länsrätt.

Bibliografi i urval
1998 - Förbehållsklausuler: en studie om en säkerhetsrätts nuvarande och framtida ställning 
1998 - Förbehållsklausuler i vissa främmande rättssystem 
2000 - Är lagen om företagsrekonstruktion en papperstiger? (tillsammans med Marie Tuula) 
2000 - Civilrättsliga reflektioner på användningen av mänskligt biologiskt material (tillsammans med Li Westerlund) 
2001 - Företagsrekonstruktion - i teori och praktik (tillsammans med Marie Tuula)  
2001 - Skatteförfarande och skattebrott (tillsammans med Marie Tuula) 
2002 - Om gåva och donation 
2002 - Immaterialrätt & sakrätt (tillsammans med Marianne Levin och Sanna Wolk) 
2006 - Rättsvetenskapen inför rätta: rättsutlåtanden från juridiska fakulteten vid Stockholms universitet (tillsammans med Anders Victorin) 
2014 - Mellanmän: om kommissionärer, handelsagenter och andra representanter (tillsammans med Carolina Saf)

Referenser

Noter

Externa länkar
 
Juridicum - Stockholms universitet - Annina H. Persson

Födda 1963
Svenska professorer i juridik
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Örebro universitet
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Kvinnor
Levande personer
Anders Agell

Anders Lennart Georgsson Agell, född 14 februari 1930 i Växjö, död 6 november 2008 i Uppsala, var en svensk rättsvetenskapsman.

Anders Agell blev jur.kand. vid Uppsala universitet 1953, gjorde tingstjänstgöring 1954–1956 och utsågs till fiskal i Svea hovrätt 1957. Agell återvände därefter till akademin och promoverades till juris doktor vid Uppsala universitet 1963, då han disputerade på avhandlingen Samtycke och risktagande: studier i skadeståndsrätt. Samma år utsågs han till docent vid universitetet. Han var preceptor vid Stockholms universitet 1964–1968, biträdande professor i Uppsala 1968–1972 samt professor i civilrätt i Uppsala 1972–1995. Agell var dekanus för juridiska fakulteten 1979–1985.

Anders Agell blev ledamot av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala 1974, av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien 1991, av Det Norske Videnskaps-Akademi 1993 samt av Finska Vetenskapsakademien 1994. Han var även reservofficer (kapten i Kronobergs regementes reserver).

Agell var under de sista åren av sitt liv engagerad i styckmordsrättegången, på så vis att han agerade ombud för de bägge läkare som utpekats som likstyckare av diverse domstolar, vilka han ansåg blivit utsatta för ett justitiemord. Han sökte få Regeringsrätten att bevilja läkarna resning i fråga om deras läkarlegitimationer, samt förde läkarnas talan om skadestånd, mot staten. Skadeståndsmålet har efter Agells bortgång övertagits av två advokater.

Bibliografi (urval) 
1971 - Växel, check och materiell fordran 
1993 - Familjerätt, skadeståndsrätt och annan förmögenhetsrätt: valda skrifter 
2004 - Anatomin av en häxprocess: om styckmordsfallet och Regeringsrättens beslut den 1 juli 2004

Referenser

Externa länkar 
 
Anders Agell - personlig webbplats

Svenska professorer i civilrätt
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Svenska reservofficerare
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Födda 1930
Avlidna 2008
Män
Jurister från Växjö
Lars Welamson

Lars Torbjörn  Welamson, född 28 juni 1921 i Kungsholms församling, Stockholm, död 20 november 2006 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, var en svensk jurist. 

Welamson tog 1942 juris kandidatexamen, gjorde 1942–1944 sin tingstjänstgöring, tjänstgjorde 1947–1948 i Stockholms rådhusrätt, blev 1949 juris licentiat och samma år juris doktor. Han var 1949–1960 docent i processrätt vid Stockholms högskola och 1960–1969 professor i processrätt vid Stockholms universitet. Welamson var 1970–1988 justitieråd och 1986–1988 ordförande på avdelning i Högsta domstolen. Han skrev böcker om bland annat insolvensrätt. Welamson deltog i utredningar, konferenser och var 1961–1974 sakkunnig åt lagberedningen. Han blev kommendör av första klassen av Nordstjärneorden 1973.

Lars Welamson var son till konstnären Leon Welamson och Greta Sellberg. Han var från 1949 till sin död gift med Margit Bihl (1921–2012). De är alla begravda på Skogskyrkogården i Stockholm.

Bibliografi
1949 - Om brottmålsdomens rättskraft
1953 - Om anslutningsvad och reformatio in pejus
1956 - Domvillobesvär av tredje man : ett bidrag till läran om tredjemansskyddet i civilprocessen
1961 - Konkursrätt
1962 - Läkarsekretessen : en rättslig undersökning
1965 - Konkurs
1969 - L'expertise dans les principaux systèmes juridiques d'Europe
1970 - Comments on the recognition and enforcement of foreign judgments
1974 - Rättegång 
1980 - Återvinning

Litteratur
1988 - Festskrift till Lars Welamson av Olle Höglund

Källor
 Vem är det 1997
 Welamson, Lars Torbjörn på SvenskaGravar.se

Noter

Externa länkar 
 

Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Svenska professorer i processrätt
Svenska jurister
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Jurister från Stockholm
Författare från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1921
Avlidna 2006
Män
Johanna Schiratzki

Johanna Louise Schiratzki, född 21 juni 1963, är en svensk professor i rättsvetenskap vid Stockholms universitet. 

Johanna Schiratzki disputerade 1997, befordrades till professor i rättsvetenskap vid Stockholms universitet 2004, rekryterades som professor i barnrätt vid Linköpings universitet 2011 och kallades till professor i välfärdsrätt vid Ersta Sköndal Bräcke högskola 2012. Hennes forskningsintresse rör svensk och internationell barn- och välfärdsrätt. Hon medverkar i statliga utredningar och ingår i Försäkringskassans vetenskapliga råd samt Statens institutionsstyrelses vetenskapliga råd.

Hon är bl.a. författare till Barnrättens grunder (Studentlitteratur 2010), Mamma och pappa inför rätta (Iustus förlag 2008), Barnets bästa i ett mångkulturellt Sverige (Iustus förlag 2005) och Rättvist underhållsbidrag till barn (Iustus förlag 2005).

En stor del av Johanna Schiratzkis forskning rör principen om barnets bästa som rättslig konstruktion i svenskt och internationellt perspektiv. Därmed omfattas ett stort antal för barn- och välfärdsrätt relevanta frågor såsom samhällsvård av barn inom ramen för SoL respektive LVU, vårdnad, boende, umgänge, underhållsbidrag och underhållsstöd liksom rättsfrågor rörande undervisning och hälso- och sjukvård för barn. Vidare berörs internationell privat- och processrätt, mänskliga rättigheter inklusive barnkonventionens betydelse, religionsfrihet, migrations- och utlänningsrätt. Andra forskningsintressen är forskningsetik och hur erfarenheter av vanvård av omhändertagna barn i det förflutna hanteras av rättsväsendet.

Bibliografi
1993 - Muslimsk familjerätt : lagar, seder och attityder 
1997 - Vårdnad och vårdnadstvister 
2000 - Barnets bästa i ett mångkulturellt Sverige : en rättsvetenskaplig undersökning 
2001 - Muslimsk familjerätt : i svenskt perspektiv 
2001 - Barnets bästa i Norden: rättsfilosofi och rättslig begreppsbildning 
2002 - Barnrättens grunder  
2005 - Rättvist underhållsbidrag till barn 
2008 - Mamma och pappa inför rätta (Iustus förlag 2008)
2010 - Barnrättens grunder (Studentlitteratur 2010)

Källor

Externa länkar
 
https://www.esh.se/om-hogskolan/anstallda/2014-08-28-johanna-schiratzki.html

Kvinnor
Svenska jurister
Svenska professorer i rättsvetenskap
Svenska fackboksförfattare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Födda 1963
Levande personer
Nissan Maxima

Nissan Maxima började säljas i Sverige 1989. Detta var den tredje generationens Maxima och denna hade karossnamn J30. Generation ett och två såldes aldrig i Sverige.
J30 var en lyxbil med dåtidens mått och fanns endast med en 3 liters V6 på 170hk (VG30E) som motoralternativ. Bilen såldes oftast fullutrustad med allt från Cruise Control till eluppvärmda ytterbackspeglar. Ca 90% av alla Maxima som såldes mellan åren 1989 och 1994 var utrustade med automatlåda. Bilen fick bra betyg i många test, men blev ändå aldrig någon riktig storsäljare.

1995 lanserades nya Maxima, nu fanns den med två motoralternativ. En 3 liters V6 (nu med 24v och 204hk) samt en mindre 2 liters V6 med 140hk. Stora motorn såldes bara med automatlåda. I USA såldes Maximan dels som Nissanmodell, dels som Infiniti I30 (senare I35). I Asien marknadsfördes den som Nissan Cefiro.

2000 fick Maxima ny kaross igen och såldes med samma motoralternativ.

Maxima säljs fortfarande och är idag inne i sin sjätte generation. I Sverige säljs den dock inte sedan 2004.

Externa länkar 

Maxima
Bakhjulsdrivna fordon
Framhjulsdrivna fordon
Kerstin André

Kerstin Ingela André, född 14 september 1945 i Göteborg, är en svensk jurist.

Kerstin André avlade juris kandidatexamen vid Stockholms universitet 1972, gjorde därefter tingstjänstgöring 1972–1975 och blev fiskal i Göta hovrätt 1975. Hon arbetade som tingsfiskal 1976–1977, sekreterare i Arbetsdomstolen 1977–1979 och kommittésekreterare i Arbetsmarknadsdepartementet 1979–1980, innan hon utnämndes till assessor i Göta hovrätt 1981. Kerstin André tjänstgjorde vid Domstolsverket 1981–1983 och var rättssakkunnig i Civildepartementet 1984–1987. Hon återvände därefter till domstolarna som revisionssekreterare 1987–1990 och utnämndes till hovrättsråd i Svea hovrätt 1990, blev vice ordförande på avdelning i hovrätten 1991 samt utnämndes till hovrättslagman i Svea hovrätt 1993.

Hon valdes av riksdagen den 18 december 1997 till justitieombudsman, med tillträde den 1 mars 1998. JO-ämbetet innehade hon 1998–2010 och hade då ansvar bland annat för tillsynen av förvaltningsdomstolarna, sociala frågor, hälso- och sjukvård, myndigheter under socialdepartementet samt skol- och höskoleväsendet.

Källor 
 SvJT 1998 s. 184
 
 Riksdagens snabbprotokoll 1997/98:50, hämtad 2008-08-17

Svenska hovrättslagmän
Justitieombudsmän i Sverige
Födda 1945
Kvinnor
Levande personer
Jurister från Göteborg
Alumner från Stockholms universitet
Svenska revisionssekreterare
Stulen barndom

Stulen Barndom var en intresseförening som bildades 28 januari 2006 i Aneby och tillkom för att skapa upprättelse för dem som var drabbade av institutionsvård, fosterhem och barnhemsplacerade under 1940-1970-talen. Bildandet skedde efter att TV-reportaget Stulen barndom av Thomas Kanger visades 2005. Föreningen hade 2006 cirka 600 medlemmar. 

Föreningen lämnade i april 2006 in en grupptalan mot Stockholms stad, men den avslogs i tingsrätten. Uppmärksamheten efter TV-programmet såväl som denna och en rad liknande föreningars lobbying ledde emellertid till att Vanvårdsutredningen påbörjades 2006 och slutfördes 2011.

Föreningen splittrades 2011 i Stulen Barndom Stockholm och föreningen Vanvårdad och Bortglömd.
Stulen barndom fick utstå kritisk granskning av media. Det hävdades att föreningen hotat meningsmotståndare.

Källor
 Motion 2006/07:So361 Stulen barndom av Irene Oskarsson (kd)
 Fosterbarn känner sig lurade,  Nyheter P4 Kalmar 2011-09-11.
 De värst behandlade borde få mest, Östran.se 2011-01-03

Se även
 Samhällets styvbarn
 Upprättelseutredningen
 Vanvårdsutredningen

Externa länkar
 Stulen Barndoms hemsida har upphört. Se arkiverad version. Föreningen har splittrats i flera delar, se:
 Stulen Barndom Stockholms hemsida
 Glömda barnen
 Samhällets styvbarn
http://crimenews.se/index.php?option=com_content&view=article&id=178519:barnhemsfing-polisanm-efter-fl-&catid=1:senaste-nyheterna&Itemid=116

Organisationer bildade 2006
Intresseföreningar i Sverige
Claes Lernestedt

Claes Lernestedt, Claes Olof Lernestedt, född 29 augusti 1967, är jur.dr och verksam som professor i straffrätt vid Stockholms universitet.

Bibliografi
2003 - Kriminalisering : problem och principer  och 
 2010 - Dit och tillbaka igen : om individ och struktur i straffrätten

Källor

Externa länkar
 

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska jurister
Födda 1967
Män
Levande personer