kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dubbelasteroid

En dubbelasteroid är ett begrepp för två asteroider vars omloppsbanor bildar ett masscentrum, som en dubbelstjärna. Asteroider som har månar i ungefär samma storlek kallas ibland binära asteroider. Ett exempel är 90 Antiope-systemet. Dubbelasteroider med en liten måne, kallad moonlet har blivit mer visualiserat observerade till exempel 22 Kalliope, 45 Eugenia, 87 Sylvia, 107 Camilla, 121 Hermione, 130 Elektra, 283 Emma, 379 Huenna, etc.

I juli 2008 passeades Jorden av dubbelasteroiderna 2008 BT18 på ett avstånd av 2 miljoner kilometer.

I april 2014 meddelade forskarna att kratern under Locknesjön samt Målingenkratern i sjön Näkten i Sverige bildades när dubbelasteroider kolliderade med Jorden cirka 458 miljoner år tidigare.

Se även
Asteroidmåne
Dubbelplanet
Dubbelstjärna

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Asteroider
Ytterstad

för betydelsen av den yttre delen av Stockholm, se Ytterstaden, Stockholm
Ytterstad är en by i Stora Lundby socken i Lerums kommun. En av SCB avgränsad tätort sträcker sig över gränsen in i Göteborgs kommun sedan 2018. Bebyggelsen klassades mellan 1990 och 2010 som en separat småort. Mellan 2010 och 2018 räknades den som en del av småorten Dockered.

Längs den smala, krokiga bygatan i Ytterstad syns åkrarna. På 1850-talet sysslade alla som bodde här med jordbruk och boskapsskötsel. Skogen på Vättlefjäll var bybornas gemensamma egendom.

Befolkningsutveckling

Källor

Noter

Orter i Lerums kommun
Orter i Göteborgs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Örebro södra station

Örebro södra station (Södra station, Örebro Södra, Örebro S)  är en järnvägsstation i Örebro. Stationen ligger i södra Örebro, mellan Östra bangatan och Svartå bangata. Örebro S är numera nedklassat till hållställe inom driftplatsen Örebro Central.

Historik
Stationen invigdes samtidigt med banan Örebro–Svartå Järnväg, den 29 september 1897. Dessförinnan hade det vid Rudbecksgatan funnits en enklare hållplats för tågen mot Hallsberg.

År 1901 blev Södra station ändstation för Norra Östergötlands Järnvägar. Samma år erhölls koncession för persontrafik på Örebro–Skebäcks Järnväg, som år 1904 även öppnades för godstrafik. Godstrafik förekommer fortfarande i liten skala på denna järnväg.

Stationen betjänade trafik på Statsbanan Hallsberg–Örebro, som numera är en del av Godsstråket genom Bergslagen. Södra station är belägen endast 1 km söder om Örebro centralstation som är den huvudsakliga järnvägsstationen för Örebro. I början av 1990-talet beslutade Statens Järnvägar (SJ) därför om att sluta göra uppehåll vid stationen.  Några år senare ändrades detta beslut, och idag är stationen åter i bruk.

I december 2017 inträffade en dödsolycka vid stationen när en man blev påkörd av ett godståg när han korsade spåren. Efter en utredning konstaterade Trafikverket att korsningen var farlig och skulle ersättas med en tillfällig bro till en permanent undergång kunde byggas. Bron av rödmålat stål med skärmar av glas stod färdig i maj 2019. Resenärer måste fortfarande korsa spåren från östra för att ta sig till perrongen, men det går inte längre att passera till västra sidan av järnvägen.

Galleri

Referenser

Externa länkar 
 

Järnvägsstationer i Örebro län
Transport i Örebro
Byggnader och anläggningar i Örebro
Järnvägsstationer invigda 1897
1897 i Sverige
8405 Asbolus

8405 Asbolus är en Centaur. Den upptäcktes av James V. Scotti och Robert Jedicke på Spacewatch vid Kitt Peak National Observatory den 28 mars, 1995. Den har även beteckningen 1995 GO.
 
Man tror att Asbolus är 66±4 kilometer i diameter. Man har aldrig lyckats ta en bild av Asbolus, men, år 1998, med hjälp av spektrumanalyser av dess sammansättning gjorda av Rymdteleskopet Hubble lyckades man hitta en ung nedslagskrater, mindre än tio miljoner år gammal. Centaurer är vanligtvis mörka till färgen, eftersom deras isiga yta har mörknat under långtidsexponering av solstrålning och solvind. Unga färska kratrar är däremot betydligt ljusare, eftersom is skjuts till ytan vid nedslaget.

Centaurer har sina omloppsbanor bland gasjättarna i det yttre av solsystemet. Detta gör att deras omloppsbana riskerar att påverkas av deras gravitation och kastas ur sina omloppsbanor. Den förväntade halva livslängden för Asbolus omloppsbana är cirka 860 000 år.

Benämning 
Namnet Asbolus (grekiska: den svarte) kommer från en kentaur som dödades av Herakles i den grekiska mytologin.

Källor

Externa länkar 

Centaurer
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av Spacewatch
Astronomiska upptäckter 1995
3C 48

3C 48 är en kvasar i stjärnbilden Triangeln som ibland klassificeras som en N-galax på grund av att dess värdgalax är relativt ljus. Den var den första källan i Third Cambridge (3C)s katalog över källor till radiostrålning som kunde identifieras optiskt. Detta gjordes av Allan Sandage och Thomas Matthews år 1960. Objektet var också det första som upptäcktes av de svaga stjärnlika kvasistellära objekt som senare skulle kallas kvasarer. 

3C 48 anses innehålla stora mängder molekylära gaser i dess centrala delar och visar tecken på en förhöjd stjärnformation. Morfologin tyder på att den är ett resultat av en relativt nylig sammanslagning mellan två kvasarer.

Objektet är beläget vid följande koordinater sett från jorden:

01h 37m 41,3s +33° 09′ 35″ (J2000)

Senare observationer har visat att detta objekts rödförskjutning var z=0,367, vilket betydde att objektet var så långt borta att det tagit ljuset (och radiovågor) miljarder år att nå jorden.

Referenser

Externa länkar 
 Teknisk data om 3C 48
 Bild från Aladin

Kvasarer
48
Stjärnbilden Triangeln
Astronomiska upptäckter 1960
Ängsro

Ängsro är en bebyggelse i Skurups socken i Skurups kommun belägen strax sydost om Skurup. Orten var fram till och med år 2000 klassad som en småort. Från 2015 avgränsas här åter en småort.

Huvuddelen av bebyggelsen är i orten Dalaled medan Ängsro är en gård i utkanten av orten.

Källor

Orter i Skurups kommun
Småorter i Sverige
Öjebro

Öjebro är en gammal kvarnby och småort i Herrberga socken i Mjölby kommun. 

Under 1200-talet ägde Skänninge spetälskesjukhus en kvarn i byn. Under medeltiden ägdes kvarnarna av klostren i Alvastra och Skänninge. År 1781 rymde byn 15 kvarnar och sågar.

Stenvalvsbro från 1797
En vacker gammal stenvalsbro från 1797 med åtta valv finns där länsväg 206 från Mantorp till Skänninge passerar Svartån, som rinner norrut från Mjölby mot Roxen. Bron är 65 meter lång och en av Sveriges längsta stenvalvsbroar. Den ritades av kommissionslantmätaren Adam Wadman. 

På orten ligger Öjebro kraftstation.

Noter

Externa länkar
Öjebro Hembygdsförening om den gamla kvarnbyn vid Svartån

Orter i Mjölby kommun
Småorter i Sverige

Broar i Östergötlands län
Broar invigda 1797
1797 i Sverige
Stenvalvbroar
Hindersmässan

Hindersmässan är en marknad som arrangeras sista veckan i Januari.  

Det är den äldsta traditionen i Örebro, marknaden har arrangerats sedan 1300-talet.

Historik
Hindersmässan hölls för första gången på 1300-talet som en marknad där bergsmännen från Bergslagen sålde sitt järn. Järnet släpades ner vintertid från de talrika hyttorna i Bergslagen. Örebro hade en viktig hamn varifrån järnet fördes vidare. Det skedde dock ingen försäljning år 1446 då marknaden förbjudits av Kristofer av Bayern. Nu är järnförsäljningen ett minne blott men Hindersmässan lever kvar.

Namnet "Hinder" kommer från biskop Henrik i Gamla Uppsala (Sankt Henrik). Helgonet firades i gamla almanackan den 19 januari − "Hindersmässa". I samband med helgdagen hölls marknad i Örebro.

Hindersmässan idag
Med ett besökarantal på cirka 80 000 är den ett av Örebros mest omfattande och återkommande evenemang. Marknadens huvuddel hålls på Stortorget. Marknaden breder också ut sig utefter Drottninggatan, Storgatan och Järntorget. Vissa år har marknaden också funnits på Hamnplan.

Bergshandteringens Vänner
Föreningen Bergshandteringens vänner instiftades vid Hindersmässan år 1864. Föreningen håller årsmöte och middag i samband med Hindersmässan. Föreningen ordnar föredrag och diskussioner med anknytning till gruv- och stålbranschen i samband med Hindersmässan.

Knutsmässo marknad
I Knutsmässo marknad (1916) har Hjalmar Bergman i romanens form berättat om Hindersmässan på 1840-talet.

Källor
Birger Wennberg: Hindersmässan i dikt och verklighet. Nerikes Allehandas förlag 1995.

Externa länkar

Hindersmässan Örebro kommun

Örebro
Marknader i Sverige
Återkommande evenemang i januari
Öjersbo

Öjersbo är en småort i Älvsåkers socken i Kungsbacka kommun. Öjersbo ligger åtta kilometer öster om Hjälmared och cirka tio kilometer öster om Anneberg.

Referenser 

Orter i Kungsbacka kommun
Småorter i Sverige
Östbjörka

Östbjörka är en småort i Rättviks socken i Rättviks kommun. Strax norr om orten ligger naturreservatet Östbjörka.

Evenemang
I Östbjörka anordnas årligen en spelmansstämma som brukar genomföras tidsmässigt i anslutning till Bingsjöstämman.

Referenser

Orter i Rättviks kommun
Småorter i Sverige
109 Piscium b

109 Piscium b (även känd som HD 10697 b) är en planet som roterar runt stjärnan 109 Piscium. Den är åtminstone 6,38 gånger mer massiv än Jupiter och är troligen en gasjätte. Dess solår är 1076,4 dagar och likt andra gasjättar med långt solår är dess omloppsexcentricitet större än Jupiters.

Upptäckarna uppskattar planetens effektiva temperatur till 264 K på grund av strålning från dess moderstjärna. Den effektiva temperaturen kan vara så mycket som 10-20 K varmare på grund av intern uppvärmning.

Preliminära astrometriska mätningar visar att planetens banlutning är 170,3°, vilket skulle innebära att 109 Piscium b har en massa på hela 38 gånger Jupiters massa. Om så vore fallet skulle planeten snarare vara en brun dvärg. Men vidare analys indikerar att precisionen vid mätningarna av banlutningen inte är tillräcklig för att slutgiltigen kunna ge en korrekt banlutning och massa.

Banelement

Se även
 109 Piscium
 Lista över exoplaneter

Referenser

Externa länkar
 

Exoplaneter
Stjärnbilden Fiskarna
Astronomiska upptäckter 1999
HD-objekt
14 Herculis b

14 Herculis b är en exoplanet som kretsar kring stjärnan 14 Herculis. Den upptäcktes av Geneva Extrasolar Planet Search år 1998. Den är en gasjätte och när den upptäcktes hade den längst omloppstid av alla kända exoplaneter.

Fotografering 
På grund av det stora avståndet mellan värdstjärnan och exoplaneten och eftersom 14 Herculis är så pass nära solsystemet finns det goda förutsättningar för att fotografera exoplaneten vid något tillfälle när vinkelavståndet är tillräckligt stort mellan planeten och stjärnan. Ett försök som gjordes 2007 med 3,6-metersteleskopet vid Mauna Kea på Hawaii lyckades emellertid inte särskilja exoplaneten från värdstjärnan.

Se även 
 14 Herculis c
 Lista över exoplaneter

Referenser

Externa länkar 
 The Extrasolar Planets Encyclopaedia: Notes for Planet 14 Her b 

Exoplaneter
Stjärnbilden Herkules
Astronomiska upptäckter 1998
Östra Öje

Östra Öje är en bebyggelse i Malungs socken Malung-Sälens kommun, Dalarnas län belägen strax sydost om den mer centrala bebyggelsen i Öje, som avgränsat till en separat småort. Fram till 2010 klassades denna bebyggelse, med ett drygt 50-tal invånare, som en egen småort.

Referenser

Orter i Malung-Sälens kommun
Tidigare småorter i Sverige
14 Herculis c

14 Herculis c är en exoplanet som kretsar kring stjärnan 14 Herculis. Den upptäcktes den 17 november 2005 av amerikanska astronomer. Upptäckten bekräftades den 2 november 2006, varvid den blev värdstjärnans andra bekräftade planet, tillsammans med 14 Herculis b. 14 Her c är en gasjätte med ungefär Jupiters dubbla massa, 2,1 MJ.

Se även 
 14 Herculis b
 Lista över exoplaneter

Referenser

Externa länkar 
 The Extrasolar Planets Encyclopaedia: Notes for Planet 14 Her c 

Exoplaneter
Stjärnbilden Herkules
Astronomiska upptäckter 2005
HD 74156 b

HD 74156 b är en exoplanet som kretsar kring stjärnan HD 74156 och är minst 80% mer massiv än Jupiter som kretsar mycket nära sin stjärna. Dess yttemperatur måste vara mycket hög. HD 74156 b är troligtvis en gasjätte. 

Närvaron av HD 74156 b och ännu en exoplanet vid stjärnan upptäcktes i april 2001. Planeterna har en massa som är ungefär 1,8 respektive 8,0 gånger Jupiters. Den andra planeten fick beteckningen HD 74156 c.  Rapport om en tredje planet kom 2007, men är ännu inte bekräftad.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser 

Exoplaneter
Astronomiska upptäckter 2001
HD-objekt
Stjärnbilden Vattenormen
Österbyn

Österbyn är en bebyggelseenhet i tätorten Ölmanäs i Ölmevalla socken i Kungsbacka kommun med cirka 100 invånare. Fram till och med 2000 klassades området som en småort, för att 2005 ha växt samman med tätorten Ölmanäs.

Österbyn ligger vid Kungsbackafjorden på halvön Ölmanäs och 2 kilometer norr om Åsa.

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
HD 74156 c

HD 74156 c är en stor exoplanet som kretsar kring stjärnan HD 74156. Den har ungefär 8 gånger större massa än Jupiter. På grund av sin excentricitet passerar HD 74156 c i den beboeliga zonen, fast temperaturskillnaderna är nog så höga att inget liv kan finnas där. HD 74156 c är troligtvis en gasjätte. 

Närvaron av HD 74156 c och ännu en exoplanet vid stjärnan upptäcktes i april 2001. Planeterna har en massa som är ungefär 8,0 respektive 1,8 gånger Jupiters. Den andra planeten fick beteckningen HD 74156 b.  Rapport om en tredje planet kom 2007, men är ännu inte bekräftad.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser 

Exoplaneter
Astronomiska upptäckter 2001
HD-objekt
Stjärnbilden Vattenormen
HD 4308 b

HD 4308 b är en Jupiterlik exoplanet som kretsar kring stjärnan HD 4308. Den kretsar mycket nära sin sol, endast 0,118 AU ifrån den, så planeten måste ha en mycket varm atmosfär. Planeten upptäcktes 2005. Den har en massa som är endast bråkdelen av Jupiters.

Se även
 Lista över exoplaneter

Referenser 

Exoplaneter
Astronomiska upptäckter 2005
Stjärnbilden Tukanen
HD-objekt
HD 93083 b

HD 93083 b, eller Melquíades, är en  exoplanet som kretsar kring stjärnan HD 93083 i Luftpumpens stjärnbild. Den upptäcktes 2005 och har en massa av ungefär 0,37 MJ. Den kretsar runt en stjärna  som är av spektralklass K3V med en omloppstid av ungefär 144 dygn.

Namngivning 
Vid upptäckten fick exoplaneten designationen HD 93083 b enligt den standard som tillämpas. I juli 2014 utlyste Internationella astronomiska unionen en namngivning för exoplaneter och deras värdstjärnor. Namngivningen omfattande en offentlig omröstning om de nya namnen där alla var välkomna att delta. I december 2015 kungjordes resultatet, och exoplaneten fick egennamnet Melquíades, som är en karaktär i Gabriel García Márquez roman Hundra år av ensamhet, samtidigt som värdstjärnan fick namnet Macondo efter en stad i samma roman.

Se även 
 Lista över exoplaneter

Referenser

Externa länkar 
 The Extrasolar Planets Encyclopaedia: Notes for Planet HD 93083b 

Exoplaneter
Stjärnbilden Luftpumpen
HD-objekt
Astronomiska upptäckter 2005
Bukhinna

Bukhinnan eller peritoneum är den serösa hinna (serosa) som hos högre ryggradsdjur utgör bukhålans avgränsning, och bildar en säck som de flesta av bukens inre organ ligger inuti. Innanför bukhinnan finns flera inre organ: magsäck, tarmar, lever, gallblåsa och bukspottkörtel. 

Bukhinnan består av ett lager av mesotel, som får stadga av bindväv. Den består av två skikt med ett vätskefyllt hålrum emellan, cavitas peritonei.
Lamina parietalis mot bukväggen
Lamina visceralis mot inälvorna

Organ i buken som omsluts av peritoneum kallas intraperitoneala. Organen som ligger intill kallas extraperitoneala och de som ligger bakom peritoneum kallas retroperitoneala. 
 Primärt intraperitoneala organ – organ som är helt täckta av bukhinnan, till exempel ileum och jejunum
 Primärt retroperitoneala organ – organ som redan i början av embryonalperioden låg bakom bukhinnan. Endast organets framsida har kontakt med peritoneum, till exempel njurarna
 Sekundärt retroperitoneala organ har i början av embryonala perioden varit täckta av peritoneum, men under embryonalutvecklingen har detta försvunnit, till exempel duodenum och pankreas

I peritonealdialys utnyttjar man bukhinnan som dialysmembran.

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar 

Buken
HD 75289 b

HD 75289 b är en  exoplanet som kretsar kring stjärnan HD 75289 i stjärnbilden Seglet. Den upptäcktes 1999 och har en massa av ungefär 0,47 MJ och en omloppstid av 3,5 dygn. Den kretsar runt en ung solliknande stjärna  som är av spektralklass G0V.

Se även 
 Lista över exoplaneter

Referenser

Externa länkar 
 The Extrasolar Planets Encyclopaedia: Notes for Planet HD 75289b 

Exoplaneter
Stjärnbilden Seglet
HD-objekt
Astronomiska upptäckter 1999
Wiesloch

Wiesloch är en stad i Rhein-Neckar-Kreis i regionen Rhein-Neckar i Regierungsbezirk Karlsruhe i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland., cirka 13 kilometer söder om Heidelberg. Folkmängden uppgår till cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer.

Staden ingår i kommunalförbundet Wiesloch tillsammans med kommunen Dielheim.

År 1622 besegrade Ernst von Mansfeld här Tilly i Slaget vid Wiesloch.

Källor

Kommuner och städer i Rhein-Neckar-Kreis
Åmotbrua

Åmotbrua är en gångbro över Akerselva på Grünerløkka i Oslo.

Bron, vars ursprungliga namn är Aamodt bru byggdes 1851–1855 över Drammenselva utanför Åmot i Modums kommun. Den var en av Norges första hängbroar. Konstruktionen är upphängd på järnkedjor smidda på Nes jernverk. Bron ersattes av en balkbro, och skänktes 1952 till Oslo kommun som 1962 placerade bron på dess nuvarande plats över Akerselva. Tanken var att den skulle markera ingången till det då planerade Norsk teknisk museum, som dock kom att byggas på annan plats.

Vid bron finns det en inskription som lyder:
«100 MAND KAN IEG BÆRE, MEN SVIGTER UNDER TAKTFAST MARSCH»

Externa länkar 
Broer langs Akerselva
Nes jernverk

Broar i Oslo
Broar invigda 1855
Hängbroar
Transport i Oslo
Byggnader och anläggningar i Oslo
1855 i Norge
Gångbroar
Spjälkö och Saxemara

Spjälkö och Saxemara är sedan 2015 en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i södra Ronneby kommun i Blekinge län. 

Före 2015 hade SCB för bebyggelsen i den nordöstra delen och kring kyrkbyn Saxemara avgränsat två småorter namnsatta till Saxemara respektive Saxemara (södra delen). Från år 2015 är området istället avgränsat till en och samma tätort som omfattar de områdena samt den tidigare småorten Spjälkö och Saxemaranäs.

Befolkningsutveckling 

Var före 2015 två småorter som år 2010 hade 220 invånare på en yta av 39 hektar.

Samhället och bebyggelsen
I Saxemara ligger Saxemara kyrka och Saxemara båtvarv där det senare utgör en del av verksamheten vid Blekinge museum som en levande kulturmiljö. Vid båtvarvet tillverkas träbåtar efter traditionella metoder. Saxemara har också två badstränder som kallas yttre och inre badstranden.

Se även
Saxemaranäs
Saxemara båtvarv
Saxemara kyrka

Noter

Orter i Ronneby kommun
Tätorter i Sverige
Kvantum

För butikerna, se Ica Kvantum
Kvantum, av latin "hur mycket?", diskret enhet av någonting, särskilt verkanskvantat (Plancks konstant) som spelar en grundläggande roll i kvantfysik. Ett exempel är fotonen som är ett kvantum av elektromagnetisk strålning.

Om ett system, till exempel ett digitalt nät, bara kan anta diskreta värden säger man att det är kvantiserat, se kvantisering.

Se även
Våg-partikel-dualitet

Kvantfysik
Grundläggande fysikaliska begrepp
Energi
Skamhed

Skamhed är en småort i Järna socken i Vansbro kommun i Dalarnas län. År 1990 avgränsades bebyggelsen i norra delen till en separat småort av SCB namnsatt till Skamhed (norra). Från 1995 ingår denna bebyggelsen i den gemensamma småorten Skamhed.

Gunde Svan är uppväxt och bosatt i Skamhed.

Noter

Orter i Vansbro kommun
Småorter i Sverige
Skeen

Skeen är en småort i Annerstads socken i Ljungby kommun. 

Skeen ligger vid riksväg 25 och vid Bolmens utlopp via Skeens kraftstation till Bolmån.

Historia
Här har funnits en gästgiverigård vid landsvägen Ljungby-Halmstad. Dess avstånd till Vrå i väster var 1,5 mil. I öster gick landsvägen före 1850-talet via Angelstad norr om Kösen till Ljungby dit det var 2 mil. Från 1850-talet gick vägen via Trollestorp och Kånna söder om Kösen. Skjutsar gick även till Hamneda (1,5 mil).

Se även 

 Annerstads socken

Källor 

Orter i Ljungby kommun
Småorter i Sverige
Gästgiverier i Småland
Skevik

Skevik är en småort i Värmdö kommun med 78 invånare. På Skeviks gård höll den religiösa samfundet Skevikarna till från 1746 till 1832. Nu är det konferensanläggning.

Se även
Gustavsbergs socken

Noter

Orter i Värmdö kommun
Småorter i Sverige
Primärforskning

Se Wikipedia:Ingen originalforskning för Wikipedias praxis kring detta.

Primärforskning eller originalforskning (icke att sammanblanda med grundforskning) är sådan forskning som innehåller nya resultat, och inte bara är referat av redan publicerad forskning. Originalforskning redovisas vanligen i form av artiklar, originalartiklar, i vetenskapliga tidskrifter, medan sammanfattning av existerande forskning skrivs i översiktsartiklar, ofta även kallade reviewartiklar. 

Ett visst mått av primärforskning krävs för akademisk publicering inom flertalet akademiska ämnen, exempelvis i refereegranskade forskningsartiklar, doktorsavhandlingar, examensarbeten och projektrapporter. Publikationen måste innefatta slutsatser baserade på tidigare opublicerad empiri (datainsamling), exempelvis från resultat av författarens egna enkätundersökningar, intervjuer, experiment, mätningar och beräkningar. Primärforskning får således inte enbart utgöra referat av redan publicerade källor, och syntes (kombination och nya slutsatser) av andras arbete. Syftet med primärforskning är att producera kunskap som har ett nyhetsvärde, snarare än att sammanställa redan kända uppgifter på ett nytt sätt. 

Undantag från kravet på primärforskning är uppslagsverk, översiktsartiklar och läroböcker, där tvärtom originalforskning i allmänhet undviks. Där refereras istället främst forskning som refererats och värderats som värdefull i oberoende sekundära källor.

Källor

Noter

Forskning
Metodik

en:Research#Original research
Serös vätska

Serös vätska är i medicinen lättflytande vätskor i kroppen, som ofta kan kallas vattniga. Ordet serös kommer från blodserum, som de serösa vätskorna liknar och/eller i hög grad består av .

Körtlar som bildar serös vätska, exempelvis salivkörtlar kan benämnas serösa. Även sjukdomar som kännetecknas av att de framkallar serösa vätskor kan benämnas serösa, såsom serös meningit.

Se även 
 Serös hinna

Källor 

Cellbiologi
Ringhals, Skällåkra och Lingome

SRinghals, Skällåkra och Lingome är en av SCB avgränsad och namnsatt tätort (före 2018 småort) i Varbergs kommun, Hallands län. Området omfattar bebyggelse i östra delen av Skällåkra och västra delen av Lingome i Värö socken belägna i nära anslutning till Ringhals kärnkraftverk omkring tre kilometer norr om Bua.

Befolkningsutveckling

Referenser

Orter i Varbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Diplomering

Diplomering är en ceremoni med utdelning av diplom. I akademiska världen avser diplomering normalt examensdiplom för genomförd grundutbildning, till skillnad från promotion som avser doktorsexamen.

Utbildning
Skärv

Skärv är en tidigare småort i Skara kommun och kyrkbyn i Skärvs socken i Västergötland. 2015 ändrade SCB metoden för att ta fram småortsstatistik, varvid Skärv inte längre kvalificerade sig som småort.

Skärv ligger omkring en mil öster om Skara och några kilometer nordost om Axvall. 

Skärvs kyrka ligger här.

Idrott
Byn hade tidigare en sportklubb som hette Skärvs SK.

Noter

Orter i Skara kommun
Tidigare småorter i Sverige
Slandrom

Slandrom är en tätort (före 2020 småort) i Frösö distrikt (Frösö socken) i Östersunds kommun. Byn ligger på fastlandssidan av socknen, längs vägen mellan Genvalla och Marieby.

Befolkningsutveckling

Noter

  

Orter i Östersunds kommun
tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige