kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vårkumla socken

Vårkumla socken i Västergötland ingick i Frökinds härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Vårkumla distrikt.

Socknens areal är 12,41 kvadratkilometer varav 12,40 land. År 2000 fanns här 103 invånare.  Kyrkbyn Vårkumla med sockenkyrkan Vårkumla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vårkumla församling och för de borgerliga frågorna bildades Vårkumla landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Frökinds landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinneveds församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vårkumla, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Frökinds härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vilska kompani och Västgöta regemente, Laske kompani.

Geografi
Vårkumla socken ligger söder om Falköping vid övre Ätran. Socknen är en småkuperad slättbygd med inslag av skog.

Fornlämningar
Sju gånggrifter och tre hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns gravar och två mindre gravfält. Tre runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Warakumbla och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller plural av kummel, '(grav)minnesmärke'. Förleden tolkning är oklar, den kan innehålla várar 'högtidlig, med ed beseglad försäkran eller löfte'.

Se även
 Vårkumla församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun
Socknar i Frökinds härad
Brismene församling

Brismene församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinneveds församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Börstig, Kärråkra och Brismene, som under medeltiden även omfattade Mussla församling och till omkring 1550 Döve församling. Från 1962 till senast 1998 var den annexförsamling i pastoratet Kinneved, Vårkumla, Börstig och Brismene. Åtminstone från 1998 till 2002 var församlingen annexförsamling i pastoratet Floby, Göteve, Trävattna, Hällestad, Grolanda, Jäla, Kinnevad, Vårkumla, Börstig, Brismene, Åsarp, Gökhem, Sörby, Vilske-Kleva och Ullene. Församlingen uppgick 2002 i Kinneveds församling.

Kyrkor 
 Brismene kyrka

Se även
Brismene socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Idriz Ajeti

Idriz Ajeti, född den 26 juni 1917 i Medveđa i Serbien, död den 13 februari 2019 i Pristina i Kosovo, var en albansk lingvist. Efter sin skolgång i Skopje antogs han 1938 vid universitetet i Zagreb som elev inom fakulteten för filosofi. Han fördjupade studierna i komparativ lingvistik vid universitetet i Belgrad. Efter föreläsningar erhöll han professuren i bland annat albanska språket vid universitetet i Pristina.

Utgivningar
"Pamje historike e ligjërimit shqip të Gjakovës në fillim të shekullit XIX", Pristina 1960.
"Istorijski razvitak gegijskog govora Arbanasa kod Zadar", Sarajevo 1961.
"Historia e gjuhës shqipe: morfologjia historike", Pristina 1982.
"Studije iz istorije albanskog jezika", Pristina 1982.
"Studime gjuhësore në fushë të shqipes", Pristina 1982-1989.
"Shqiptarët dhe gjuha e tyre", Pristina 1994.
"Vepra", Pristina 1997-1998.

Källor
 

Albanska lingvister
Albanologer
Översättare från serbiska
Alumner från Belgrads universitet
Alumner från Zagrebs universitet
Personer i Kosovo under 1900-talet
Personer i Kosovo under 2000-talet
Födda 1917
Avlidna 2019
Hundraåringar
Män
Vårkumla församling

Vårkumla församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kinneveds församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till senast 1998 annexförsamling i pastoratet Kinneved och Vårkumla som även från 1962 omfattade Börstigs församling och Brismene församling. Åtminstone från 1998 till 2002 var församlingen annexförsamling i pastoratet Floby, Göteve, Trävattna, Hällestad, Grolanda, Jäla, Kinnevad, Vårkumla, Börstig, Brismene, Åsarp, Gökhem, Sörby, Vilske-Kleva och Ullene.Församlingen uppgick 2002 i Kinneveds församling.

Kyrkor 
 Vårkumla kyrka

Se även
Vårkumla socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Börstigs landskommun

Börstigs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Börstigs socken i Frökinds härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Frökinds landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Vårkumla landskommun

Vårkumla landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vårkumla socken i Frökinds härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Frökinds landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Brismene landskommun

Brismene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Brismene socken i Frökinds härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Frökinds landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Floby landskommun

Floby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Floby socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

I kommunen inrättades 5 juli 1923 Floby municipalsamhälle, även beläget i Sörby landskommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen  med municipalsamhället i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Floby landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Tual

Tual är en stad på ön Dullah i provinsen Maluku (Moluckerna) i Indonesien. Folkmängden uppgår till cirka 75 000 invånare..

Administrativ indelning
Tual fick stadsrättigheter 2007.

Tual är indelad i fyra administrativa underdistrikt (kecamatan):
Pulau Dullah Selatan
Pulau Dullah Utara
Pulau-Pulau Kur
Tayando Tam

Centrala Tual omfattar nästan hela Pulau Dullah Selatan, och Pulau Dullah Utara omfattar den norra delen av ön Dullah. Pulau-Pulau Kur och Tayando Tam består i huvudsak av mindre, omgivande öar.

Källor 

Orter i Moluckerna (provins)
Göteve landskommun

Göteve landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Göteve socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Ullene landskommun

Ullene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Ullene socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Trävattna landskommun

Trävattna landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Trävattna socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Sörby socken

Sörby socken kan avse:
Sörby socken, Skåne
Sörby socken, Västergötland
Sörby socken, Östergötland
Axel Hagemann

Axel Otto Christian Hagemann, född 4 maj 1856 i Øyestad, Nedenes amt, död 1 september 1907 nära Kristiania, var en norsk skogsman.

Hagemann blev student 1874, genomgick 1876–1878 Skogsinstitutet i Stockholm och var 1881–1887 skogsförvaltare i Saltdal, 1887–1896 forstassistent i Alta, 1896–1900 skogsförvaltare i Vestfinnmark, senare skogsinspektör i nordlandska skogsdistriktet. I Alten deltog han i det kommunala och politiska livet och var 1895–1897 en av Høyres representanter i Stortinget för Finmarkens amt.

Bibliografi (i urval)
Under polarkredsen (1886)
Blandt lapper og bumænd (1889)
Engelskmanden under Finmarken (1891)
Vore norske forstinsekter (1891)
Finmarken for nordmænd (1892)

Källor

Noter

Norska jägmästare
Norska Stortingsledamöter
Norska ämbetsmän under 1800-talet
Norska politiker under 1800-talet
Personer från Arendals kommun
Födda 1856
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Salmonsens
Georg Åberg

Georg Åberg kan syfta på bland andra:

* Georg Åberg (1912–2002), svensk fiskare, författare och politiker
 Georg Åberg (1893–1946), svensk friidrottare
Sörby landskommun, Skaraborgs län

Sörby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Sörby socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

I kommunen inrättades 5 juli 1923 Floby municipalsamhälle, även beläget i Floby landskommun.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Marka landskommun

Marka landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Marka socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Vilske-Kleva landskommun

Vilske-Kleva landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län, Sverige.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kleva socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 januari 1886 Kleva landskommun (bytet beslutat 17 april 1885). Av någon anledning bytte inte socknen namn förrän 1889.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vilske-Kleva landskommun 1942-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Karl Wilhelm Ramler

Karl Wilhelm Ramler, född den 25 februari 1725 i Kolberg, död den 11 april 1798 i Berlin, var en tysk skald. 

Ramler var 1748-90 lärare i filosofi och konstlära vid kadettskolan i Berlin och därefter direktör för nationalteatern där. Han blev 1786 ledamot av vetenskapsakademien i Berlin. Utbildad under inflytande av pseudoklassiciteten, satte Ramler versens glatta korrekthet som skaldens huvudsakliga mål. Hans anseende för smak och formtalang var så stort, att till och med Gotthold Ephraim Lessing, som var hans vän, obesett lät sina verser tuktas av honom. 

Ängsligt och osjälvständigt, med efterbildande av Horatius vändningar, diktade Ramler, främst oden, i vilka han oförtrutet och ganska uppstyltat förhärligade Fredrik den stores segrar och egenskaper, utan att emellertid vinna det ringaste ynnestbevis av denne. Ramler skrev även kantater, bland vilka i synnerhet Der tod Jesu (1754; "Jesu död", 1782, 2:a upplagan 1799) är känd genom Carl Heinrich Grauns tonsättning. 

Med sin tolkning av Horatius (1769), vari originalets versmått är bibehållna, gav Ramler uppslag till en stilriktigare översättningskonst än den dittills rådande. För sin tid var Ramlers antologier av värde. Han översatte Batteux (1758; 4:e upplagan 1774) och skrev en mycket använd mytologi (1790). Ramlers Poetische werke utgavs i 2 band 1800-01 (ny upplaga 1825).

Litteratur 

 Carl Schüddekopf, Rammler bis zu seiner Verbindung mit Lessing (1886)
 Carl Schüddekopf, Briefwechsel zwischen Gleim und Ramler (1906 ff.)
 Laurenz Lütteken (utgivare), Urbanität als Aufklärung. Karl Wilhelm Ramler und die Kultur des 18. Jahrhunderts. (Colloquium, Halberstadt 1999.) Göttingen: Wallstein 2003. (Schriften des Gleimhauses Halberstadt 2)

Källor

Noter

Tyska poeter under 1700-talet
Tyskspråkiga poeter
Tyska översättare
Tyskspråkiga översättare
Tyska författare under 1700-talet
Alumner från Wittenbergs universitet
Personer från Kolberg
Män
Födda 1725
Avlidna 1798
Jäla landskommun

Jäla landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Jäla socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Grolanda landskommun

Grolanda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Grolanda socken i Vilske härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Vilske landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Kadettskola

Kadettskola var i Sverige den avslutande delen av värnplikten för soldater som var uttagna till kompanibefälsutbildning. Den omfattade 90 dagar, följde omedelbart efter avslutad plutonsbefälsutbildning och ägde ofta rum vid samma skolförband. Efter kadettskolan skedde utryckning, eller så vidtog reservofficersutbildning.

Se även
Militärhögskola
Kadett

Militär utbildning
Patrik Olsson

Det finns flera personer med namnet Patrik Olsson:

 Patrik Olsson (friidrottare) (1889–1965), friidrottare
 Patrik Olsson (fotbollsspelare) (född 1974), fotbollsspelare
 Patrik Olsson (handbollsspelare) (född 1978), handbollsspelare
 Patrik Olsson (racerförare) (född 1988), racerförare
Ideo

IDEO är en amerikansk design- och konsultbyrå med huvudkontor i Palo Alto i Kalifornien. Man har även kontor i andra städer som San Francisco, Chicago, New York, Boston, London, München och Shanghai. Företaget bildades 1991 i samband med en sammanslagning av tre etablerade desigföretag: David Kelley Design, ID Two och Matrix Product Design. Företaget designar produkter, tjänster, miljöer och digitala upplevelser. IDEO har arbetat med tusentals projekt för bland annat kunder inom branscherna konsument-, dator-, medicin-, möbel-, leksaks-, kontors- och fordonsindustrin. Kända exempel är Apples första mus, Microsofts andra mus och Palm V PDA.

IDEO har vunnit fler BusinessWeek/IDSA Industrial Design Excellence Awards än något annat företag. IDEO har rankats topp 25 över mest innovativa företag av BusinessWeek och utför konsultarbete för de övriga 24 bolag i listan för topp 25.

Referenser

Se även
Brainstorming
Innovation
Industridesign

Externa länkar
Officiell webbplats

Amerikanska företag
Industridesign
Gruvolyckan i Lengede 1963

Gruvolyckan i Lengede, även kallad Das Wunder von Lengede (miraklet i Lengede) var en gruvolycka som ägde rum den 24 oktober 1963 i järnmalmsgruvan Eisenerzgrube Lengede-Broistedt nära Salzgitter i den tyska delstaten Niedersachsen. Räddningen av 11 instängda personer efter två veckor blev dramatisk och att de överlevde betecknades som ett mirakel. Räddningsmetoden hade vissa likheter med Gruvolyckan i Copiapó 2010.

Olyckan inträffade på kvällen den 24 oktober när ca 460 000 m3 gyttjevatten trängde in i gruvan. Vid tillfället fanns 129 män i gruvan och av dessa lyckades 79 rädda sig medan 19 drunknade direkt. Dagen därpå kunde räddningsmanskapet rädda ytterligare sju personer. Hoppet att hitta fler överlevande var ringa, men den 1 november hörde räddningsmanskapet knackningar och hämtade upp tre gruvarbetare till. 

Därefter ansåg man att hoppet var ute att hitta fler överlevande och räddningsutrustningen demonterades och började borttransporteras. Mot förmodan hördes den 3 november plötsligt knackningssignaler från en provborrning från 58 meters djup; i en luftficka fanns 11 överlevande. Det var ursprungligen en grupp på 21 personer, som hade räddat sig till en övergiven del av gruvan. Tio män dog i väntan på räddning men 11 hade klarat sig under tio dygn i fullständigt mörker enbart genom att dricka vatten. Räddningsutrustningen beordrades tillbaka och begravningsgudstjänsten, som skulle hållas den 4 november ställdes in. 

Genom det 58 mm breda provhålet försörjdes de 11 överlevande, och man ordnade även en telefonförbindelse, genom vilken de instängda kunde kommunicera med sina familjer och med räddningspersonalen. Själva räddningsborrningen med en diameter på 522 mm startades tidigt den 4 november. 

Borrningen tog tre dygn och risken att utrymmet där de instängda befann sig skulle rasa samman var stor. Den 7 november på morgonen var borrhålet klart och klockan 14:20 samma dag kunde den sista överlevande hissas i en räddningskapsel till ytan. Räddningskapseln (s.k. "Dahlbuschbombe") hade formen av en torped med en längd av 2,5 meter och en diameter på enbart 38,5 centimeter. I den kunde en person stående med armarna uppsträckt få plats.

Räddningsarbetena fick en stor mediebevakning världen över med över 450 journalister på plats. Tyska tv-kanaler sände för första gången live i samband med en olycka. Dåvarande förbundskanslern Ludwig Erhard var personligen närvarande. Händelsen blev även stoff för några dokumentär- och långfilmer.  I november 2003, 40 år efter den lyckade räddningen, sände tv-kanalen sat.1 halvdokumentären i två delar  Das Wunder von Lengede med bland annat Heino Ferch, Heike Makatsch och Nadja Uhl i rollerna. Miniserien sändes den 16 februari 2005 i Sveriges Television under namnet Miraklet.

Se även
 Stora tunnelraset
 Gruvolyckan i Copiapó 2010

Källor

Externa länkar
 Das Wunder von Lengede; om historiken och filmen (tyska)

1963 i Västtyskland
Niedersachsens historia
Olyckor i Tyskland
Lengede 1963
Tjockbullar

Tjockbullar, eller tjockbulla, är en slags bakverk som bakas med sirap, potatis, anis och fänkål. Den kan till form liknas vid en tjock pannkaka. Den är vanligare i norra Sverige (Dalarna) än i södra. De förekommer oftare kring jul och midsommar än eljest.

Brödet är rustikt, sött och mycket mättande.

Källor 
 Wikman, K: , sida 77

Mat och dryck i Sverige
Johan Christian Heuch

Johan Christian Heuch, född den 23 mars 1838 i Kragerø, död den 19 februari 1904 i Kristiansand, var en norsk biskop och religiös författare. 

Heuch blev student 1856 och teologie kandidat 1861 samt fortsatte till 1863 sina studier i Leipzig och Erlangen. Efter att ha tjänstgjort som lärare och präst (han var 1865–73 Jörgen Moes adjunkt) blev han 1875 föreståndare för det praktisk-teologiska seminariet vid universitetet, där han föreläste liturgi, homiletik och pastoralteologi, utnämndes 1880 till kyrkoherde vid Uranienborgs kyrka i Kristiania och valdes 1889 till biskop i Kristiansand. Han representerade Kristiania (som suppleant för Emil Stang) i stortinget 1890 och (för en tid) 1891. 

Tillsammans med Fr.W.K. Bugge utgav han 1875–76 "Luthersk kirketidende", därefter 1877–90 "Luthersk ugeskrift", där han skrev en mängd uppsatser. Han utgav dessutom Sjælesorgen hos de syge (1880; "Om själsvården hos de sjuka", 2:a upplagan 1903), Vidnesbyrd om Kristus (1887), en årgång predikningar och de apologetiska skrifterna Vantroens væsen (1883), Kirken og vantroen (1886); till sista delen av hans liv hör bland annat den mot nyare kyrkliga strömningar riktade stridsskriften Mod strømmen (1903; "Mot strömmen" samma år).

Källor 
 

Norska biskopar
Alumner från universitetet i Oslo
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Norska Stortingsledamöter
Personer i Norge under 1800-talet
Personer från Kragerø kommun
Födda 1838
Avlidna 1904
Män
Ugglan
Anastrof

Anastrof (grek. ἀναστροφή, anastrophē, lat. anastrophe, "omvändning") är en retorisk figur där ett ord flyttas från sin rätta plats i satsen och därigenom kommer att stå framför det ord, efter vilket det egentligen borde följa. Ett ofta förekommande slag av anastrof är när ett substantiv eller pronomen sätts framför den preposition det styrs av, exempelvis jorden kring i stället för kring jorden. Den populära figuren Yoda från Star Wars  ofta anastrofer använder. 

Anastrof kallas ibland även den ordfigur som uppstår, då av två på varandra följande satser den förra slutar och den senare börjar med samma ord. Exempel: De slog pålarna i marken. Marken blev full av pålar. Anastrof kallas ibland även motsatsen till katastrof, med annan utgång.

Retorik
Stilfigurer
Lingvistik
Moltke Moe

Ingebret Moltke Moe, född den 19 juni 1859 i Krødsherred, död den 15 december 1913, var en norsk folklorist, son till Jørgen Moe.

Biografi 
Moe studerade 1876-79 teologi och särskilt jämförande religionshistoria, innan han helt övergick till studiet av folklore, som alltsedan 1877, då han blev Peter Christen Asbjørnsens medarbetare, delvis hade upptagit honom. Redan då hade han börjat insamling av alla slags folktraditioner, en verksamhet, som främjades genom ett honom sedan 1882 under lång följd av år tilldelat särskilt stipendium och medförde ett oväntat rikt resultat. 

1886 upprättades för Moe en professur i norskt folkspråk och folktradition, sedermera förändrad till att innefatta folktraditioner, medeltida och norsk-isländsk litteratur. Inom alla nämnda vetenskapsgrenar ägde Moe djupgående lärdom, och han var ansedd som en av sin tids bäst rustade folklorister. Moes produktion var mångsidig och starkt spridd, bland annat i tidskriftsartiklar och oegennyttigt lämnade bidrag till andra vetenskapsmäns verk. 

Moes viktigaste undersökningar är Norske fornkvæde og folkeviser (1877), Hellenske og norske folketraditioner (i
"Nordisk tidskrift", 1879), Lappiske eventyr og sagn (samlade av Qvigstad och Sandberg, 1887), som ger en värdefull orientering i sagoforskningens metod, Eventyr paa vandring (i "Syn og segn", 1895), Torsvisen i sin norske form (tillsammans med Sophus Bugge i "Festskrift til Oscar II:s regjeringsjubilæum", II, 1897), Eventyrvandring og eventyrforvandling (i "Samtiden", band 19, 1908), Nationalitet og kultur (ibidem, band 20, 1909), och Det mystiske tænkesæt (i "Maal og minne", 1909). 

Vidare har Moe skrivit allt, som rör folktraditioner i Amund Hellands stora kompilationsarbete "Norges land og folk", och skildrat norska folklorister i Gerhard Grans "Nordmæend i det 19:e aarhundrede". Som Asbjörnsens litteräre testamentsexekutör har Moe ombesörjt flera språkligt och stilistiskt reviderade editioner av "Folkeeventyr" och "Huldreeventyr" samt den samlade "folkupplagan" av dessa (1912 f.). 

Här som i sina egna skrifter har Moe med finaste stilkänsla ivrat för språkets förnorskning och haft definitivt inflytande på utvecklingen av riksspråkets rättskrivning, särskilt genom programskrifterna Retskrivning og folkedannelse (1900) och Norsk og dansk sprogdragt. Retskrivningssakens vei og tempo (1906) samt genom språkrevision av en mängd skolböcker och litterära verk.

Källor 

 

Norska folklorister
Sagoforskare
Norska professorer
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Personer i Norge under 1800-talet
Personer från Krødsherads kommun
Födda 1859
Avlidna 1913
Män
Tropicalia

Tropicalia eller Tropicália kan syfta på:

 Tropicalia (låt) – en låt av alternative rock artisten Beck
 Tropicália  – en brasiliansk konströrelse