kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tegnaby socken

Tegnaby socken i Småland ingick i Konga härad i Värend och är sedan 1971 en del av Växjö kommun i Kronobergs län, från 2016 inom Hemmesjö-Tegnaby distrikt.

Socknens areal är 40 kvadratkilometer, varav land 36. År 1951 fanns här 499 invånare. Den gamla sockenkyrkan av trä i Tegnaby revs i anslutning till att den egna församlingen upphörde 1854. Efter det användes Hemmesjö gamla kyrka och Hemmesjö nya kyrka som båda ligger i den socken.

Administrativ historik
Tegnaby socken har medeltida ursprung. 

1854 införlivades Tegnaby församling i den nybildade Hemmesjö med Tegnaby församling som vid kommunreformen 1862 tog över socknens ansvar för de kyrkliga frågorna medan ansvaret för de borgerliga frågorna då överfördes till Tegnaby landskommun. Landskommunen inkorporerade 1941  Hemmesjö landskommun och uppgick 1952 i Östra Torsås landskommun som sedan 1971 uppgick i Växjö kommun. Församlingen uppgick 2014 i Hemmesjö-Furuby församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Hemmesjö-Tegnaby, med samma omfattning som Hemmesjö med Tegnaby församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen tillhört samma fögderier och domsagor som Konga härad. De indelta soldaterna tillhörde Smålands husarregemente, Vexio kompaniet, och Kronobergs regemente, Liv kompaniet.

Geografi
Tegnaby socken ligger kring Tegnabysjön.  Socknen är en flack skogstrakt med mossar, kuperad längst i öster. 

Gården Tegnaholm fungerade under åren 1686-1876 som boställe för översten vid Kronobergs regemente.

Fornminnen
Hällkistor från stenåldern finns vid Tegnaby och Lillegård, från bronsåldern vid  Yngslanda. Järnåldersgravfält finns vid Bramstorp.

Namnet
Namnet (1314 Theganby), taget från kyrkbyn, består av förledet thegn, fri man i hög ställning, och efterledet by.

Se även
Tegnaby församling
Lista över fasta fornminnen i Växjö kommun (Tegnaby)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Växjö kommun
Socknar i Konga härad
Tegnaby landskommun

Tegnaby landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Tegnaby socken i Konga härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen inkorporerade 1941 Hemmesjö landskommun och uppgick 1952 i Östra Torsås landskommun som sedan 1971 uppgick i Växjö kommun.

Politik

Mandatfördelning i Tegnaby landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Indelningar i Växjö kommun
Östra Torsås socken

Östra Torsås socken i Småland ingick i Konga härad i Värend, ingår sedan 1971 i Växjö kommun och motsvarar från 2016 Östra Torsås distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 79,13 kvadratkilometer, varav land 75,63.  År 2000 fanns här 2 264 invånare.  Tätorten Ingelstad med sockenkyrkan Östra Torsås kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Östra Torsås socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Östra Torsås församling och för de borgerliga frågorna till Östra Torsås landskommun.  Denna senare utökades 1952 för att sedan 1971 uppgå i Växjö kommun. Församlingen uppgick 2014 i Ingelstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Torsås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Konga härad. De indelta soldaterna tillhörde Smålands husarregemente, Växjö kompani (senare Ingelstads skvadron), och Kronobergs regemente, Livkompaniet.

Geografi
Östra Torsås socken ligger kring Torsjön och Skyeån och gränsar i öster till Rottnen. Området består av mjukt kuperad skogsbygd.

Fornminnen
Tio hällkistor från stenåldern och 35 rösen, inklusive det kända Limmerör, från bronsåldern är kända. Fyra järnåldersgravar med Inglinge hög finns här också. Två runristningar varav en vid Nöbbeled.

Namnet
Namnet (1403 Thorssaas), taget från kyrkbyn, består av förledet Tor och efterledet ås. Namnet Östra Torsås socken fastställdes 19 september 1854, från att tidigare ha använts bredvid Torsås socken, för att särskilja socknen från Västra Torsås socken i Allbo härad.

Tätorten Ingelstad är ursprungligen ett stationssamhälle som växte fram inom Ingelstads by efter att Växjö–Tingsryds Järnväg drogs över Ingelstads ägor 1897. Ingelstad gränsade till den ursprungliga kyrkbyn Torsås. Det växande Ingelstads stationssamhälle uppslukade kyrkbyn Torsås, vilket förklarar varför socknen/distriktet Östra Torsås och orten Ingelstad har olika namn.

Personer från Östra Torsås socken
Matts Magni Granström

Se även
Östra Torsås församling
Lista över fasta fornminnen i Växjö kommun (Östra Torsås)

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Östra Torsås hembygdsförening

Indelningar i Växjö kommun
Socknar i Konga härad
Växjö socken

Växjö socken i Småland ingick i Konga härad (före 1891 även en del i Kinnevalds härad) i Värend, uppgick 1940 i Växjö stad och området är sedan 1971 en del av Växjö kommun i Kronobergs län, från 2016 inom Skogslyckans, Teleborgs och Växjö Maria distrikt.

Socknens landareal är 74,39 kvadratkilometer varav land 59,6. År 1930 fanns här 4 430 invånare. Växjöstadsdelen Araby, Teleborgs slott, Kronobergs slott och municipalsamhället Växjö Östregård ligger i denna socken, medan som sockenkyrka användes Växjö domkyrka som var gemensam med staden och ligger i denna.

Administrativ historik
Växjö socken har medeltida ursprung.

Före 1891 var socknen uppdelad på Kinnevalds härad (14 1/2 mantal) och Konga härad (11 1/3 mantal). Till Kinnevald hörde delen norr om staden: Kronoberg, Araby, Hof och Telestad. före 1 maj 1877 hörde hit även 1/2 mantal, Domprostgården, som då lades till Växjö stad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Växjö landsförsamling och för de borgerliga frågorna till Växjö landskommun. Församlingen uppgick 1940 i Växjö församling och samma år inkorporerades landskommunen i Växjö stad som sedan 1971 uppgick i Växjö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distrikten Skogslyckan, Teleborg och Växjö Maria, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen tillhört samma fögderier och domsagor som Konga härad. De indelta soldaterna tillhörde Smålands husarregemente, Växjö kompani, och Kronobergs regemente, Liv kompaniet.

Geografi
Växjö socken består av en del söder om staden och en del norr om som skjuter ut i Helgasjön. Området är omväxlande och består av höjder och sjöar.

Fornminnen
Två hällkistor är funna, ett vid Bäckaslöv. Flera rösen från bronsålern och flera rösen från bronsåldern samt några järnåldersgravfält.

Se även
Växjö landsförsamling
Lista över fasta fornminnen i Växjö kommun (Växjö)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Växjö kommun
Socknar i Konga härad
Socknar i Kinnevalds härad
Tåtlar

Tåtlar (Deschampsia) är ett släkte av gräs med omkring 40 arter världen över. Tåtlar ingår i familjen gräs.

De ingående arterna är fleråriga gräs som växer tuvade och ofta har yviga vippor. Till släktet hör bland annat de vanliga gräsen tuvtåtel och kruståtel. Exempel på andra hithörande arter som förekommer i Sverige är gultåtel, sjötåtel och fjälltåtel. Till släktet hör också exempelvis den låga Deschampsia antarctica, som är en av de två blomväxter som förekommer på Antarktis.

Släktet har fått sitt vetenskapliga namn efter Jean Louis Auguste Loiseleur-Deslongchamps, en fransk botaniker.

Dottertaxa till Tåtlar, i alfabetisk ordning 

 Deschampsia airiformis
 Deschampsia angusta
 Deschampsia antarctica
 Deschampsia argentea
 Deschampsia atropurpurea
 Deschampsia berteroana
 Deschampsia cespitosa
 Deschampsia chapmanii
 Deschampsia chinensis
 Deschampsia christophersenii
 Deschampsia cordillerarum
 Deschampsia danthonioides
 Deschampsia domingensis
 Deschampsia elongata
 Deschampsia flexuosa
 Deschampsia foliosa
 Deschampsia gracillima
 Deschampsia hybridogena
 Deschampsia kingii
 Deschampsia klossii
 Deschampsia koelerioides
 Deschampsia laxa
 Deschampsia liebmanniana
 Deschampsia ligulata
 Deschampsia looseriana
 Deschampsia maderensis
 Deschampsia media
 Deschampsia mejlandii
 Deschampsia mendocina
 Deschampsia mexicana
 Deschampsia mildbraedii
 Deschampsia minor
 Deschampsia nubigena
 Deschampsia parvula
 Deschampsia patula
 Deschampsia pusilla
 Deschampsia robusta
 Deschampsia setacea
 Deschampsia tenella
 Deschampsia wacei
 Deschampsia venustula

Bildgalleri

Referenser 
 Den virtuella floran

Noter

Externa länkar 

Gräs
Växjö församling

Växjö församling var en församling i Växjö stift. Församlingen ombildades 1977 till Växjö domkyrkoförsamling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Den benämndes Växjö stadsförsamling till 1940 då den fick detta namn efter inkorporering av Växjö landsförsamling.

Församlingen var moderförsamling i ett pastorat där Växjö landsförsamling ingick och från 1 maj 1924 även Öjaby församling. Församlingen ombildades 1977 till Växjö domkyrkoförsamling efter utbrytning av Skogslyckans församling..

Domprostar

Domkyrkoorganister

Kantorer och klockare

Se även
Växjö stad
Växjö stads- och domkyrkoförsamling

Referenser

Historiska församlingar i Växjö stift 
Indelningar i Växjö kommun
Växjö Maria församling

Växjö Maria församling var en församling i Östra Värends kontrakt i Växjö stift inom Svenska kyrkan som var belägen i Växjö i Växjö kommun. Församlingen uppgick 2014 i Växjö stads- och domkyrkoförsamling.

Församlingskyrka var Mariakyrkan.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1995 som en utbrytning ur Skogslyckans församling och utgjorde därefter till 2014 ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2014 i Växjö stads- och domkyrkoförsamling.

Källor

Indelningar i Växjö kommun
Historiska församlingar i Växjö stift
Skogslyckans församling

Skogslyckans församling var en församling i Växjö stift inom Svenska kyrkan som är belägen i Växjö. Församlingen utgjorde ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2014 i Växjö stads- och domkyrkoförsamling.

Församlingskyrkor var Skogslyckans kyrka och Västrabo kyrka.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1977 ur Växjö församling och utgjorde därefter till 2014 ett eget pastorat. 1995 utbröts Växjö Maria församling. Församlingen uppgick 2014 i Växjö stads- och domkyrkoförsamling..

Källor

Indelningar i Växjö kommun
Historiska församlingar i Växjö stift
Växjö stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Växjö stad. För orten se Växjö, för dagens kommun, se Växjö kommun.

Växjö stad var en stad och kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Växjö stad fick sina stadsrättigheter 13 februari 1342 av konung Magnus Eriksson. Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes.

1 januari 1940 (enligt beslut den 25 augusti 1939) inkorporerades Växjö landskommun (och det därinom belägna Växjö Östregårds municipalsamhälle) med 5 326 invånare och omfattande en areal av 74,17 km², varav 59,60 km² land. Samtidigt införlivades i avseende på fastighetsredovisningen Växjö socken och i kyrkligt hänseende Växjö landsförsamling.

I samband med kommunreformen 1 januari 1971 uppgick Växjö stad i den nybildade Växjö kommun.

Judiciell tillhörighet
Växjö hade till 1971 en egen jurisdiktion och rådhusrätt (vilken dock förstatligades 1965) för att då uppgå i Växjö tingsrätt.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde staden Växjö stadsförsamling. 1 januari 1940 inkorporerade stadsförsamlingen Växjö landsförsamling och fick namnet Växjö församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0773 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilken då också innefattade Växjö socken.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en av en vågskura bildad blå stam och däröver en naturfärgad bild av S:t Sigfrid, stående, klädd i röd klädnad och med gloria av guld samt hållande i högra handen en kräkla och i vänstra en kyrka, båda av guld.

Stadsvapnet fastställdes 1939. Kommunen lät registrera detta i Patent- och registreringsverket år 1974.

Geografi
Växjö stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 85,31 km², varav 68,55 km² land.

Tätorter i staden 1960

Tätortsgraden i staden var den 1 november 1960 95,3 procent.

Politik

Lista över stadsfullmäktiges ordförande

Lista över drätselkammarens ordförande

Mandatfördelning i valen 1912–1966

Anmärkningar

Referenser

Indelningar i Växjö kommun
 
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Sjösås församling

Sjösås församling är en församling i Växjö pastorat i Växjö domkyrkokontrakt i Växjö stift, i Växjö kommun, Kronobergs län. 

Församlingskyrkor är Sjösås gamla kyrka, Sjösås nya kyrka, Drevs gamla kyrka och Drev-Hornaryds kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var moderförsamling pastoratet Sjösås, Drev och Hornaryd som från 1962 också inkluderade Dädesjö församling. År 2006 gick Hornaryds och Drevs församlingar samman i Drev-Hornaryds församling som 2010 gick upp i denna församling. Från 2014 ingår församlingen i Växjö pastorat.

Kyrkoherdar

Se även
Sjösås socken

Referenser

Externa länkar
Sjösås församling

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Växjö kommun
Nöbbele (olika betydelser)

Nööbele kan avse:
 Nöbbele – en by i Värnamo kommun
 Nöbbele – en tätort i Växjö kommun
 Nöbbele socken – en socken i Småland
 Nöbbele landskommun – en tidigare kommun i Kronobergs län
 Nöbbele församling – en församling i Växjö stift – 2014
 Nöbbele kyrka – en kyrkobyggnad i Växjö stift
 Nöbbele distrikt – ett distrikt i Växjö kommun och Kronobergs län 2016–
 Nöbbele (småort) – en småort i Jäts socken Växjö kommun

Se även
Nöbbelöv
Linneryds församling

Linneryds församling är en församling i Tingsryds pastorat i Njudung-Östra Värends kontrakt, Växjö stift och Tingsryds kommun. 
 
Församlingskyrka är Linneryds kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

I början av 1590-talet utbröts Södra Sandsjö församling. Fram till 1 maj 1888 bildade dessa två ett pastorat, där Södra Sandsjö dock hade egen kyrkoherde fram till 1696. Från 1888 till 1961 bildade Linneryds församling eget pastorat för att därefter som moderförsamling bilda pastorat med Nöbbele församling. År 1992 bildade församlingen, nu som annexförsamling, pastorat med Södra Sandsjö och Älmeboda församlingar för att 2010 uppgå i Tingsryds pastorat..

Kyrkoherdar

Se även
Linneryds socken

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Tingsryds pastorats Facebook
 Tingsryds kyrkliga samfällighet

Indelningar i Tingsryds kommun
Församlingar i Växjö stift
Ljuders församling

Ljuders församling var en församling i Lessebo-Hovmantorps pastorat, Njudung-Östra Värends kontrakt i Växjö stift och i Lessebo kommun, Kronobergs län. 2021 uppgick församlingen i Lessebo församling.

Församlingens kyrkobyggnader var Ljuders kyrka som uppfördes 1842–1844 och Skruvs kapell som uppfördes 1890 och byggdes om 1984.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 30 april 1921 annexförsamling i pastoratet Långasjö och Ljuder, därefter utgjorde församlingen ett eget pastorat. Från 1992 ingick församlingen i Hovmantorps pastorat för att 2010 uppgå i Lessebo–Hovmantorps pastorat.. År 2021 uppgick församlingen i Lessebo församling.

Se även
 Ljuders socken

Kyrkor 
 Ljuders kyrka

Referenser

Externa länkar
  om Skruvs kapell

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Lessebo kommun
Ludvigsbergs herrgård

Ludvigsberg är en herrgård från 1776 belägen på Muskö i Muskö socken, Haninge kommun. Idag har herrgården med omgivande park blivit en konferensanläggning med restaurang och café.

Historik

Handelsmannen och godsägaren Adolf Ludvig Levin som 1769 inköpte godset Herrö på Herrön och Arbottna säteri på Muskö lät några år senare bygga Ludvigsbergs herrgård som han uppkallade efter sitt andra förnamn. Hur Levin kom över egendomen på Muskö är inte helt klarlagd. Enligt en version skulle han varit drottning Lovisa Ulrikas gunstling, och att hennes gemål, kung Adolf Fredrik, gav Levin marken på Muskö. En annan teori menar att den förmögne möbelhandlaren Levin förvärvade Muskös södra del av en spegelfabrikör och sedan utökade egendomen genom att bit för bit uppköpa även den norra delen av ön. 

Huvudbyggnaden på Ludvigsberg lät Levin uppföra i tidstypisk gustaviansk stil och stod färdig år 1782. Arkitekten är okänd men mycket i exteriören påminner om det tjugo år äldre Edsbergs slott, som förmodas haft Jean Eric Rehn som upphovsman. Huset har två våningar, uppförda i sten. Säteritaket kröns av ett torn som ursprungligen innehöll ett tornur med slagverk. Mot entrésidan (gården) anordnades två korta, med huvudbyggnaden sammanbyggda flyglar. Det fanns även två fristående flyglar där den norra är fortfarande bevarad. I trädgården västerut låg en trädgårdsmästarbostad och ett bränneri. Samtidigt med huvudbyggnaden uppfördes även några ekonomibyggnader. Invigningen skedde i samband med Levins silverbröllop den 13 juli 1783. På 1780-talet var Carl Michael Bellman en av de gäster som "drack brunn" på Ludvigsberg.

Minnestavla
På husets fasad finns en minnetavla som berättar om gårdens tillkomst. Inskriptionen lyder:

Gårdens vidare öden
Gården var i släktens ägo ända fram till 1917. Av ekonomiska skäl tvingades man dock att arrendera ut huset från 1870-talet. Under 1900-talet har Ludvigsberg haft en lång rad olika ägare. Från att ha ägts av ett företag, drevs det som ett sommarpensionat av en privatperson på 1940-talet, därefter köpte staten huset, vilket arrenderades ut till svenska kyrkan från mitten på 1960-talet. Under 1980 och 1990-talet inhyste byggnaden konferensanläggning som drevs i privat regi. 

Herrgården var i mars 2014 utbjuden till försäljning för 15,5 miljoner kronor. Då hade fastigheten 29 rum på en boyta av 1 150 m² och en tomt om 1,1 hektar. År 2015 såldes herrgården på exekutiv auktion. Priset blev 9,5 miljoner kronor. Köparen var en privatperson. Kort därefter var gården åter till salu. Idag finns restaurang och café samt en konferensanläggning i huset som drivs sedan våren 2015 av Urban Larsson och Per Lännholm.

Källor
 Ludvigsbergs herrgårds historia.
 Hemnet: Ludvigsbergs herrgård
 Ludvigsbergs herrgårds herrgårdscafé och konferens.

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Haninge kommun
Herrgårdar i Södermanland
Muskö
Långasjö socken

Långasjö socken i Småland ingick i Konga härad i Värend i Kronobergs län, ingår sedan 1971 i Emmaboda kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Långasjö distrikt.

Socknens areal är 143,4 kvadratkilometer, varav land 129,95. År 2000 fanns här 915 invånare. Tätorten Långasjö med sockenkyrkan Långasjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Långasjö socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Långasjö församling och för de borgerliga frågorna till Långasjö landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Älmeboda landskommun. Denna del kom sedan 1971 att uppgå i Emmaboda kommun. Området överfördes 1971 från Kronobergs län till Kalmar län.

1 januari 2016 inrättades distriktet Långasjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen tillhört samma fögderier och domsagor som Konga härad fram till 1971, därefter som socknarna i Nybro kommun i Södra Möre härad.

Geografi
Långasjö socken ligger i sydvästra delen av Kalmar län vid gränsen mot Blekinge. Området består av skogsbygd med mossar och sjöar som sjön Löften i norr. Riksväg 25 löper i ostvästlig riktning genom socknen.

Fornminnen
Ett par rösen och två hällkistor från bronsåldern är kända.

Namnet
Namnet (1341 Langasiö), taget från kyrkbyn, syftar på sjön som numera heter Långasjösjön.

Se även
Långasjö församling
Lista över fornlämningar i Långasjö socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
 Långasjökrönika, utkommer årligen sedan 1942.
En smålandssocken emigrerar. En bok om emigrationen till Amerika från Långasjö socken i Kronobergs län utg. av Långasjö emigrantcirkel. Red. av John Johansson och Jan Redin. Växjö 1967. 928 sidor.
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Långasjö hembygdsförening

Indelningar i Emmaboda kommun
Socknar i Konga härad
Långasjö landskommun

Långasjö landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Långasjö socken i Konga härad i Småland inrättades då denna kommun.Kommunreformen 1952 innebar att denna landskommun uppgick i Älmeboda landskommun där sedan 1971 denna del övergick till Emmaboda kommun och då också bytte länstillhörighet till Kalmar län.

Politik

Kommunfullmäktige

Ordförande
Erik Karlsson från Långasjö agerade som siste ordförande i Långasjö landskommuns kommunalfullmäktige från åtminstone 1938 och fram till dess  bildning med Älmeboda landskommun.

Vice ordförande
Under perioden 1938-1951 hann Carlsson och Nilsson från Bondeförbundet besitta posten som vice ordförrande. Nilsson var även ordförande i fullmäktige för Emmaboda kommun 1973-1976, då borgarna hade majoritet i Emmaboda.

Kommunalstämman

Ordförande
Ordförande för kommunalstämman i Långasjö landskommun var Karl August Alexandersson under 21 år, 1930-1951, och representerade Högerpartiet.

Vice ordförande
Bondeförbundet innehade under alla årtal vice ordförandeposten som mellan 1930 och 1951 skiftade mellan tre personer.

Mandatfördelning i Långasjö landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Indelningar i Emmaboda kommun
Älmeboda församling

Älmeboda församling är en församling i Tingsryds pastorat i Njudung-Östra Värends kontrakt, Växjö stift och Tingsryds kommun. 

Församlingskyrka är Älmeboda kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde ett eget pastorat till 1992, med undantag av tiden från 1962 till 1979 då den som moderförsamling bildade pastorat med Långasjö församling. Från 1992 bildade den som annexförsamling pastorat med Södra Sandsjö och Linneryds församlingar för att 2010 uppgå i Tingsryds pastorat..

Kyrkoherdar

Komministrar

Klockare, kantor och organister

Se även
Älmeboda socken

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Tingsryds pastorats Facebook
 Tingsryds kyrkliga samfällighet

Indelningar i Tingsryds kommun
Församlingar i Växjö stift
Södra Sandsjö församling

Södra Sandsjö församling är en församling i Tingsryds pastorat i Njudung-Östra Värends kontrakt, Växjö stift och Tingsryds kommun. 

Församlingskyrka är Södra Sandsjö kyrka.

Administrativ historik
Församlingen bildades i början av 1590-talet genom en utbrytning ur Linneryds församling. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Sandsjö församling.

Församlingen bildade pastorat som annexförsamling med Linneryds församling till 1 maj 1888 men med egen kyrkoherde fram till 1696. Från 1888 till 1991 utgjorde församlingen ett eget pastorat. År 1992 bildade församlingen pastorat som moderförsamling med Linneryds och Älmeboda församlingar för att 2010 uppgå i Tingsryds pastorat.

Kyrkoherdar

Komministrar

Se även
Södra Sandsjö socken

Referenser

Externa länkar
 Tingsryds kyrkliga samfällighet
 Officiell webbplats
 Tingsryds pastorats Facebook

Indelningar i Tingsryds kommun
Församlingar i Växjö stift