kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
720-talet f.Kr.



Händelser 
 729 f.Kr.
 Tiglath-Pileser III kröns officiellt till härskare över Asien i Babylon.
 Hiskia efterträder Achas som kung av Juda (eller 726 f.Kr.).
 Luli efterträder Mattan II som kung av Tyros.
 728 f.Kr. – Piye invaderar Egypten och erövrar Memfis samt får underkastelse av härskarna i Nildeltat. Han grundar Egyptens tjugofemte dynasti.
 727 f.Kr.
 Babylonien gör sig självständigt från Assyrien.
 Shalmaneser V blir kung av Assyrien.
 Tefnakhte grundar Egyptens tjugofjärde dynasti.
 726 f.Kr. – Hiskia efterträder Achas som kung av Juda (eller 729 f.Kr.).
 725 f.Kr. – Bakenranef (även känd som Bocchoris) efterträder sin far Tefnakhte som farao av Egypten.
 724 f.Kr.
 Assyerierna inleder en fyra år lång belägring av Tyros.
 Diaulos fotlöpning introduceras vid olympiska spelen.
 723 f.Kr. – Sargon efterträder Salmanassar V som kung av Assyrien.
 722 f.Kr.
 Israel och dess huvudstad Samaria erövras av den assyriske kungen Sargon II.
 Vår- och höstperioden i Kinas historia börjar när kung Zhou ping wang av Zhoudynastin endast regerar till namnet.
 721 f.Kr.
19 mars – Första månförmörkelsen observeras i Babylonien.
Shabaka efterträder sin far Piye som farao av Egypten.
 720 f.Kr.
 Shabaka dödar Bakenranef (Bocchoris), vilket gör slut på Egyptens tjugofjärde dynasti.
 Assyriernas belägring av Tyros tar slut.
 Den grekiska kolonin Sybaris grundas i Syditalien.

Födda 
725 f.Kr. – Guan Zhong, kinesisk filosof och politiker.

Avlidna 
 728 f.Kr. – Tiglath-Pileser III, kung av Assyrien (eller 727 f.Kr.).
 727 f.Kr. – Tiglath-Pileser III, kung av Assyrien (eller 728 f.Kr.).
 724 f.Kr. – Ahaz, kung av Juda 740-726 f.Kr.
 723 f.Kr. – Shalmaneser V, kung av Assyrien.
 720 f.Kr. – Zhou ping wang, kung av den kinesiska Zhoudynastin.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
330-talet f.Kr.



Händelser 
 338 f.Kr. - Latinska kriget slutar och Latinska förbundet upplöses.

Födda 
333 f.Kr. – Zenon från Kition, stoicismens grundare.

Avlidna 
338 f.Kr. – Archidamos III, kung av Sparta.
336 f.Kr. – Amyntas IV, kung av Makedonien.
336 f.Kr. – Arses, kung av Persien.
336 f.Kr. – Filip II av Makedonien, kung av Makedonien.
330 f.Kr. – Agis III, kung av Sparta.
330 f.Kr. – Dareios III, kung av Persien.

Externa länkar
340-talet f.Kr.



Händelser 
 343-341 f.Kr. - Första samniterkriget utkämpas.

Födda 
341 f.Kr. – Epikuros, grekisk filosof, grundare av epikurismen.

Avlidna 
 347 f.Kr. - Platon, grekisk filosof, grundare av Akademin i Aten (född cirka 427 f.Kr.).

Externa länkar
350-talet f.Kr.



Händelser 
 356 f.Kr. - Artemistemplet i Efesos förstörs.
 350 f.Kr. - Mausoleet i Halikarnassos byggs.

Födda 
359 f.Kr. – Filip III av Makedonien, kung av Makedonien.
20 juli 356 f.Kr. – Alexander den store, kung av Makedonien.
350 f.Kr. – Kassandros, kung av Makedonien.

Avlidna 
359 f.Kr. – Perdikkas III, kung av Makedonien.
358 f.Kr. – Artaxerxes II, persisk storkung.

Externa länkar
360-talet f.Kr.



Händelser 
 366 f.Kr. - I Persiska riket inleder ett antal av kung Artaxerxes II:s satraper ett uppror, i allians med Aten, Sparta och Egypten, vilket varar till 358 f.Kr.

Födda 
361 f.Kr. – Agathokles, kung av Sicilien.
360 f.Kr. – Lysimachos, kung av Makedonien.

Avlidna 
 365 f.Kr. - Antisthenes, atensk filosof (född cirka 444 f.Kr.).

Externa länkar
370-talet f.Kr.



Händelser 
373 f.Kr. – Den grekiska staden Helike och Apollontemplet i Delfi förstörs av en jordbävning.
372 f.Kr. – Ellike och Bula på Peloponnesos förstörs av en jordbävning.

Födda 
 Theofrastos, grekisk filosof, botanikens grundare, metafysiker

Avlidna 
 Demokritos, grekisk filosof, grundare av atomläran.

Externa länkar
380-talet f.Kr.



Händelser 
385 f.Kr. – Demokritos tillkännager att Vintergatan består av många stjärnor.

Födda 
 384 f.Kr.
 Aristoteles, grekisk filosof.
 Demosthenes, grekisk talare.
 382 f.Kr.
 Filip II, kung av Makedonien 355-336 f.Kr. 
 Antigonos I Monofthalmos, makedonisk satrap.
 380 f.Kr.
 Dareios III, kung av Persiska riket (född omkring detta år).
 Pytheas, grekisk upptäcktsresande, som kommer att utforska nordvästra Europa, inklusive Brittiska öarna (född omkring detta år).

Avlidna 
 385 f.Kr. - Aristofanes, grekisk komediförfattare.

Externa länkar
390-talet f.Kr.



Händelser 
15 februari 399 f.Kr. – Sokrates döms till döden.
395 f.Kr. – Det korintiska kriget utbryter.

Födda 
397 f.Kr. – Antipatros, makedonisk fältherre.

Avlidna 
 399 f.Kr.
 Sokrates, grekisk filosof.
 Amyrtaios, egyptisk farao.
 Archelaios I, kung av Makedonien.
 395 f.Kr. - Lysander, spartansk general och amiral.
 393 f.Kr. - Neferites I, egyptisk farao.
 392 f.Kr. - Konon, atensk amiral.

Externa länkar
420-talet f.Kr.



Händelser 
 Det peloponnesiska kriget kommer igång på fullt allvar, då atenarna år 429 f.Kr. å ena sidan blir besegrade av en allierad styrka i slaget vid Chalkis, men å andra sidan segrar två gånger till havs över den spartanska sidan, dels vid Naupaktos, dels vid Korinthiska golfens mynning. Makedoniens kung Perdikkas II blandar sig också i kriget på Atens sida, men då det inte går så bra för honom, eftersom stödet från Aten uteblir, tvingas han ta till taktisk diplomati för att rädda Makedonien. Året därpå krossar Aten ett uppror av staden Mytilene innan spartanerna hinner undsätta den. Spartanerna beger sig istället till Korkyra, för att slå ner ett uppror där. Man besegrar en korkyrisk flotta, men drar sig tillbaka, när man får nyheter om att atenarna närmar sig. År 427 f.Kr. intar atenarna Mytilene, medan spartanerna erövrar Plataiai. Även så långt bort som på Sicilien får kriget återverkningar, då där finns grekiska kolonier, som tar parti för den ena eller andra sidan. Atenarna skickar dit en expedition, som misslyckas, vilket leder till att dess ledare, Laches, så småningom ställs inför rätta. År 426 f.Kr. invaderas Ambrakien av Akarnanien och Aten och Sparta ställer sig på varsin sida i denna konflikt. Då det hela istället utvecklar sig till en strid mellan Aten och Sparta sluter Ambrakien och Akarnanien fred. Året därpå utspelar sig striderna på ön Sfakterien, där atenarna besegrar spartanerna i två fältslag. År 424 f.Kr. dras Sicilien ur konflikten, då hela ön sluter fred och förvisar alla utländska makter. Istället går kriget vidare i själva Grekland, varvid Makedonien återigen blandar sig konflikten. Året därpå lyckas man dock sluta krigets första vapenstillestånd, även om det inte håller särskilt länge, eftersom den atenske generalen Kleon år 422 f.Kr. beger sig mot Amfipolis. Härvid blir atenarna besegrade av spartanerna i slaget vid Amfipolis, där både Kleon och den spartanske generalen Brasidas stupar. Dessa har varit de båda huvudgeneralerna för respektive sida, så istället tar Alkibiades över ledningen för Atens krigiska parti. Året därpå lyckas en annan atensk politiker, Nikias, sluta en fred med Sparta, vilket tillfälligt gör slut på kriget. Att den inte blir bestående beror på, att alla inblandade parter inte skriver under den.
 Statsmannen Perikles, som har dominerat Atens politiska liv i flera årtionden, dör i pesten år 429 f.Kr. och då kan oppositionsledaren Kleon ta över makten i staden.
 År 427 f.Kr. öppnas det romerska quaestorsämbetet för plebejer.
 År 424 f.Kr. blir den persiske kungen Xerxes II mördad efter bara 45 dagar på tronen. Året därpå tar satrapen Ochos över och antar regentnamnet Dareios II.
 Från år 420 f.Kr. börjar Alkibiades ta över mer och mer av Atens politik och lyckas få till stånd en allians mot Sparta.

Födda 
 427 f.Kr. – Platon, grekisk filosof.

Avlidna 
 429 f.Kr. – Perikles, atensk statsman.
 428 f.Kr. – Anaxagoras, grekisk filosof.
 425 f.Kr.
 Artaxerxes I, kung av Persiska riket.
 Herodotos, grekisk historiker.
 422 f.Kr.
 Brasidas, spartansk general.
 Kleon, atensk politiker.

Källor 
 Sammanfattning av årtalsartiklarna 429–420 f.Kr.

Externa länkar
440-talet f.Kr.



Händelser 
 År 449 f.Kr. tar det grekisk-persiska kriget, som har varat i ett halvt århundrade, äntligen slut, då de inblandade parterna sluter Kalliasfreden. I denna lovar grekerna att inte längre stödja det egyptiska upproret mot Persiska riket, medan perserna inte skall blanda sig politiken i Egeiska havet. Aten kontrollerar därmed alla städer i Jonien.
 När väl kriget är över utbryter konflikter mellan de grekiska stadsstaterna. Atens härskare Perikles vill ta en stor summa pengar för att bygga upp och försköna Aten, men övriga stadsstater, särskilt Sparta, går inte med på detta. Krig utbryter mellan Aten och Sparta, där den tändande ginstan är att Sparta gör Delfi helt självständigt, vilket atenarna inte går med på. Dels försöker man återinlemma Delfi i det attiska sjöförbundet, dels tar man kriget som en förevändning för att två år senare erövra den thrakiska halvön Gallipoli, som man sedan börjar kolonisera med fattiga och arbetslösa människor. Samma år försöker Aten nedslå ett uppror i Boeotien, vilket inledningsvis dock misslyckas. Året därpå sprider sig upproret, då Euboea och Megara går med i det. Sparta ställer sig också snart på upprorsmakarnas sida. Läget börjar för Aten bli svårt, men man bestämmer sig dels för att koncentrera sig på försvar av sitt sjöimperium, dels på att återta Euboea, som är livsviktigt både för Atens mattillgång och kontroll över haven. Efter 50 års krig med Persien är Aten dock krigstrött och 445 f.Kr. söker man fred och kan snart sluta vapenvila med Sparta. När två städer inom det attiska sjöförbundet år 440 f.Kr. hamnar i konflikt och den ena (Samos) gör uppror mot Aten, eftersom atenarna stöder den andra (Miletos), riskerar Aten och Sparta att återigen hamna i krig, vilket dock kan avstyras genom en omröstning inom dess förbund.
 Även i Rom utbryter konflikter, då de tolv tavlornas lag visserligen antas formellt, men det sittande decemviratet vägrar avgå, när dess mandatperiod tar slut. De får dock ett uppror, som avsätter dem, på halsen, varvid ordningen återställs.
 År 444 f.Kr. kommer man till en uppgörelse i Aten. Politikern Thukydides försöker avlägsna Perikles genom att anklaga honom för slöseri, när han lägger en massa pengar på att försköna staden. När Perikles dock erbjuder sig att betala det hela själv går försöket om intet. Två år senare blir han, med anledning av detta, istället själv förvisad från staden.
 År 443 f.Kr. sker en omändring inom Roms politik, då man detta år inte väljer några konsuler. Istället väljer man tribuner med konsulsbefogenheter. Konsulerna har hand om folkräkningen i staden, vilken är mycket viktig för ekonomin. För att plebejerna, som inte får vara konsuler, men får vara tribuner, inte skall få makten över folkräkningen tillsätts istället det nya ämbetet censor, som endast får innehas av patricier, för folkräkningen.
 År 440 f.Kr. framlägger Demokritos teorin att allting består av små, odelbara delar, så kallade atomer.

Födda 
 445 f.Kr. – Aristofanes, grekisk komediförfattare.

Avlidna 
 449 f.Kr. – Appius Claudius Crassus, romersk statsman och decemvir.

Källor 
 Sammanfattning av årtalsartiklarna 449–440 f.Kr.

Externa länkar
Darwinpriset

Darwinpriset (på engelska Darwin Awards) är en årlig humoristisk utmärkelse, som tilldelas den eller dem som förmodligen förbättrar mänsklighetens genpool genom att oavsiktligt ta livet av sig eller steriliserar sig på ett utomordentligt klantigt eller idiotiskt sätt. Utmärkelsen är namngiven efter evolutionsteoretikern Charles Darwin.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Ironiska och humoristiska priser
Evolution
Priser och utmärkelser instiftade 1993
470-talet f.Kr.



Händelser 
De persiska krigen går in på sitt tredje årtionde. 480 f.Kr. har grekerna visserligen blivit besegrade av perserna vid Thermopyle, men de har å andra sidan slagit tillbaka vid Salamis och trots att perserna år 479 f.Kr. till och med plundrar Aten besegras de av grekerna igen i det avgörande slaget vid Plataiai den 27 augusti samma år. Den spartanske generalen Pausanias kan året därpå leda en armé till de persiska befästningarna Cypern och Byzantion. Han råkar dock ut för en förtroendekris och fråntas befälet.
År 477 f.Kr. skickar grekerna en straffexpedition under Themistokles mot Aleuadaiätten, eftersom de har hjälpt perserna. Härvid blir den ene av Spartas två kungar anklagad för att ha tagit mutor från denna ätt och förvisas från Sparta. Samtidigt avsäger sig flera stadsstater Spartas överhöghet och bildar istället det attiska sjöförbundet under Atens ledning. Även om maktförhållandena i Aten växlar under 476 f.Kr. kan förbundet detta år fortsätta att befria de joniska städerna från persernas styre.
Under decenniet slåss greker och etrusker om herraväldet i Italien och striderna avgörs till grekernas fördel genom slaget vid Cumae år 474 f.Kr.
År 472 f.Kr. skriver Aischylos tragedin Perserna, som är den äldsta av de antika pjäser, som har bevarats till modern tid.
I slutet av decenniet avsätts de båda politikerna Themistokles (471 f.Kr.) och Pausanias (470 f.Kr.) från sina poster som ledande atensk respektive spartansk politiker. Medan Pausanias indirekt avrättas (det tempel där han har sökt sig en fristad omgärdas snart av en mur, så att han svälter ihjäl därinne) lever Themistokles i exil i ytterligare elva år.

Födda 
470 f.Kr. – Sokrates, grekisk filosof.

Avlidna 
479 f.Kr.
Konfucius, kinesisk filosof.
Efialtes av Trakis, grekisk förrädare.
475 f.Kr. – Herakleitos, grekisk filosof.
470 f.Kr. – Pausanias, spartansk general.

Källor 
Sammanfattning av årtalsartiklarna 479–470 f.Kr.

Externa länkar
480-talet f.Kr.



Händelser 
 Efter den grekiska segern över perserna vid Marathon år 490 f.Kr. fortsätter kriget. Stämningen är hatisk och den atenske politikern Hipparchos blir till och med landsförvisad 488 f.Kr., eftersom han förespråkar samförstånd med perserna. Det utbryter till och med strider mellan greker (mellan ön Egina och Aten) året därpå, då vissa ställer sig på persernas sida. I samband med detta krig gör även Egypten uppror mot det persiska styret (486-484 f.Kr.), men det slås ner av den nyblivne persiske kungen Xerxes I, som efterträder sin far Dareios I vid denna tid. Kriget mot grekerna är dock inte slut och 483 f.Kr. börjar båda sidorna förbereda sig på nya stridigheter, genom att Xerxes planerar ett nytt fälttåg till Grekland och atenarna börjar rusta upp sin flotta. Två år senare sammankallas till en kongress i Korinth, där ett antal grekiska stadsstater går samman. Man lägger de inre stridigheterna (mellan Egina och Aten) åt sidan och börjar istället organisera det gemensamma försvaret mot perserna, som kraftig förbereder en invasion av Grekland. Följande år kommer den persiska invasionen och den 11 augusti besegras 1.000 greker (300 spartaner och 700 boetier under den spartanske kungen Leonidas I:s befäl) av 200.000 perser under Xerxes i det klassiska slaget vid Thermopyle och några dagar senare även till sjöss vid Artemision. Sedan perserna den 21 september har plundrat Aten lyckas dock grekerna besegra dem till sjöss i det likaledes klassiska slaget vid Salamis en vecka senare. Detta leder dock till att perserna tvingas skjuta upp sin landoffensiv ett år, något som visar sig ödesdigert, då grekerna därmed får en möjlighet att göra enad front mot dem.
 År 487 f.Kr. blir det atenska arkontskapet valbart och tre av de nio arkonterna, monarken (basileios), den militäre befälhavaren (polemark) och högste magistraten (arkont eponymos) får särskilda funktioner.
 År 481 f.Kr. tar den period i Kinas historia, som kallas Vår- och höstperioden, slut. Den efterföljs av De stridande staternas tid, som kommer att vara i 260 år (till 221 f.Kr.).

Födda 
 484 f.Kr. – Herodotos, grekisk historiker.
 481 f.Kr. – Protagoras, grekisk filosof.
 480 f.Kr. – Euripides, grekisk pjäsförfattare.

Avlidna 
 486 eller 485 f.Kr. – Dareios I, kung av Persiska riket.
 483 f.Kr. – Siddhartha Gautama, indisk prins, grundare av världsreligionen buddhism.
 480 f.Kr. – Leonidas I, spartansk kung (stupad).

Källor 
 Sammanfattning av årtalsartiklarna 489–480 f.Kr.

Externa länkar
510-talet f.Kr.



Händelser 
519 f.Kr. – Zhou Jing Wang blir kung av den kinesiska Zhoudynastin.
518 f.Kr. – Palatset Perserpolis börjar byggas.
516 f.Kr.
Perserna under Dareios I misslyckas mot stammarna vid Donau, men lyckas erövra nya områden i Kaukasus och utmed Indusfloden, bland annat Gandhara och Hindu. samt den indiska Punjabregionen.
Dareios I lämnar en detaljerad beskrivning av sina göranden, huggen i kalksten i ett berg, skriven på gammalpersiska, assyriska och elamitiska.
515 f.Kr.
12 mars – Jerusalems tempel står åter färdigt.
514 f.Kr. – Kung Helü av Wu etablerar "Stora staden", det forntida namnet på Suzhou, som sin huvudstad i Kina.
513 f.Kr. – Dareois den store erövrar Getae och östra Thrakien i sitt krig mot skyterna, där han allierat sig med Gallipolihalvöns diktator Miltiades d.y..
512 f.Kr. – Dareios I belägrar Byzanz, ursprungligen en av Megaras kolonier, grundad 660 f. Kr.
511 f.Kr. – Phrynikos vinner för första gången dramatävlingen i Aten.
510 f.Kr.
Hippias, son till Peisistratos och tyrann av Aten, utvisas genom ett folkligt uppror lett av kung Kleomenes I av Sparta och hans styrkor.
Demaratos efterträder Ariston av Sparta som kung av Sparta (omkring detta år).
En terrakottastaty av Apollo byggs i Veji norr om Rom.
Hippias störtas i Aten av spartanske kungen Kleomenes.
Hamilkar, Magos barnbarn, efterträer Hasdrubal som Kartagos regent.
Grekiska kolonin Sybaris, Paestums moderstad, förstörs av Kroton.

Födda 
519 f.Kr.
Xerxes I av Persien (omkring detta år).
Lucius Quinctius Cincinnatus, romersk statsman.
518 f.Kr. – Pindaros, poet från Cynoscephalae.
515 f.Kr. – Hipparchos (mördad i Aten)
510 f.Kr. – Cimon, general, son till Miltiades d.y..

Avlidna 
515 f.Kr. – Arcesilaus av Kyrene, kung av Kyrene.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
520-talet f.Kr.



Händelser 
529 f.Kr.
Persien annekterar Baktrien.
Kambyses II blir kung av Persien.
528 f.Kr.
Siddharta Gautama uppnår upplysning och påbörjar sitt lärande.
De joniska relieffriserna på Sifniernas skattehus i Delfi kommer till, och visar strider mellan greker och trojaner, medan gudarna tittar på.
527 f.Kr.
Hipparchos och Hippias övertar diktaturen i Aten efter sin far Peisistratos. Dock påstår Thukydides att Hippias ensam tar makten.
Korintiskt templet Olympieion börjar byggas i Aten.
526 f.Kr. – Psammetikus III efterträder Amasis II som farao av Egypten.
525 f.Kr.
Kung Kambyses II av Persien besegrar Psammetikus III i slaget vid Pelusium och erövrar Egypten. Detta anses som slutet för Egyptens tjugosjätte dynasti och inledningen på den tjugosjunde.
Kyrene under Arkesilaos III kommer under Persiens välde efter förlust i ett slag mot Kambyses II.
523 f.Kr. – Kambyses II låter mörda sin yngre bror Smerdis för att kunna behålla makten själv.
522 f.Kr.
Gaumata blir kung i Persien.
Smerdis efterträder Kambyses II som härskare av Persien.
Babylon gör uppror mot det persiska styret.
521 f.Kr.
Dareios efterträder Smerdis som härskare av Persien.
Det babyloniska upproret mot det persiska styret slås ner.
Dareios utsträcker sitt välde över floden Indus.
520 f.Kr.
Zhou dao wang blir kung av den kinesiska Zhoudynastin, men dör innan årets slut.
Kleomenes I efterträder Anaxandridas som kung av Sparta (omkring detta år).
Den grekiska kolonin Sybaris i Syditalien förstörs av grannstaden Kroton i avundsjuka över stadens luxuösa leverne.

Födda 
527 f.Kr. – Themistokles, politiker från Aten.
525 f.Kr. – Aischylos, grekisk tragediförfattare (död 456 f.Kr.).
522 f.Kr. – Pindar, grekisk poet.
520 f.Kr.
Panini, hinduisk, indisk grammatiker (död 460 f.Kr.).
Cratinus, grekisk dramatiker.
Bakchylides, brorson till Simonides.
Xanthippos, Perikles far.

Avlidna 
529 f.Kr.
Juli – Kyros II, kung av Persien.
527 f.Kr.
Nataputta Mahavira, alias Nataputta Mahavira, grundare av religionen jainismen.
Mahavira, stor jainreformator (född 599 f.Kr.).
Peisistratos, atensk general.
525 f.Kr.
Anaximenes, grekisk filosof (född 585 f.Kr.).
Psammetikus III, den siste faraonen av Egyptens tjugosjätte dynasti.
521 f.Kr.
Mars – Kambyses II, kung av Persien (självmord).
Oktober – Smerdis, kung av Persien.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
530-talet f.Kr.



Händelser 
539 f.Kr.
10 oktober – Staden Sippar kapitulerar utan strid.
12 oktober – Babylon erövras av Kyros II, varvid han besegrar Nabonidus.
538 f.Kr. – Några judar tillåts återvända från den babyloniska fångenskapen och bygger upp det andra templet omkring sjuttio år efter förstörelsen av det första templet (520-516 f.Kr.).
537 f.Kr.
Alla judar i Babylon tillåts återvända till Jerusalem, vilket avslutar babyloniska fångenskapen.
Karthagerna och etruskerna ingår en allians mot den grekiska expansionen.
536 f.Kr.
Enligt traditionen får den bibliske profeten Daniel ett besök av en ängel, se vidare Daniel 10:4.
Xenofanos slår sig ner i den feniciska kolonin Elea och grundar Malldiskussion:eleatiska skolan inom filosofi.
Karthagerna landstiger på Sicilien, men de grekiska bosättningarna var för starka och karthagerna måste nöja sig med att hålla till på öns nordvästra del. Viktiga karthagiska kolonierna blir Panormus, Motya och Solois.
535 f.Kr. – I sjöslaget vid Alalia slåss etrusker och karthager mot grekerna , och hindrar en större utbredning av grekerna i Medelhavsområdet, denna gång på Korsika. Grekerna drar sig tillbaka.
534 f.Kr.
Lucius Tarquinius Superbus blir Roms sjunde och siste kung, efter att ha mördat den sjätte, Servius Tullius.
Tävlingar i tragediskrivandet instiftas i Dionysiafestivalen i Aten.
29-årige Siddhartha Gautama avsäger sig alla jordiska tillhörigheter.
533 f.Kr. – Polykratos blir ensam diktator över Samos, som utvecklas till starkaste sjömakten i Egeiska havet.
532 f.Kr. – 19-årige Konfucius gifter sig.
530 f.Kr.
Hasdrubal efterträer sin far Mago på Karthagos tron
Pythagoras bosätter sig i Kroton och startar Pythagoranismen.
Kambyses II efterträder Kyros II som kung av Persien.
Hekatompedon börjar byggas vid Akropolistemplet i Aten.
531 f.Kr. – Staden "Dikaiarkia" (senare Puteoli) grundas av Cumae vid Neapelbukten.

Avlidna 
539/538 f.Kr. – Nabonidus, Babylons siste kung.
530 f.Kr.
Juli – Kyros II, kung av Persien (omkring detta år).
Anaximenes, son till Eurystratos.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
540-talet f.Kr.



Händelser 
 548 f.Kr. – Apollotemplet i Delfi förstörs vid en brand.
 547 f.Kr.
 Kung Krösus av Lydien besegras av Kyros II av Persien nära floden Halys.
 Amyntas I blir kung av Makedonien (omkring detta år).
 546 f.Kr. – Kyros II fullföljer sin erövring av Lydien och Lykien samt gör Pasargadae till sin nya huvudstad.
 455  f.Kr.
Persien erövrar Colophon och flera andra städer i Jonien.
Anacreon lämnar sin hemstad efter persernas framfart i Jonien och bosätter sig i Abdera.
Xenofanos lämnar sin födelsestad Colophon och blir vandrande poet och minnessångare i Grekland och Sicilien.
 544 f.Kr.
 Folk från Teos migrerar till Abdera i Thrakien för att fly undan det persiska styret.
 Zhou Jing Wang blir kung av den kinesiska Zhoudynastin.
 543 f.Kr.
 Prins Vijaya från norra Indien invaderar Ceylon och etablderar där den sinhalesiska dynastin.
 Kungariket Magadha grundas.
 Tyrannen Peisistratos av Aten renar ön Delos (omkring detta år).
 540 f.Kr.
 Den grekiska staden Elea i södra Italien grundas av fokaier (omkring detta år).
 Perserna erövrar den lykiska staden Xanthos i nuvarande södra Turkiet (omkring detta år).
Doriska basilikan i Paestum byggs.
Polykratos, son till Aiakes, griper tillsammans med sin bror makten på Samos, och störtar aristokratin. Det nya styret främjar hantverk och jordbruk.
Etruskerna grundade Felsina.

Födda 
 549 f.Kr. – Dareios I, kung av Persien.
 548 f.Kr. – Siddhartha Gautama (Buddha)
 545 f.Kr. – Leotychidas, kung av Sparta 491-476 f.Kr..
 540 f.Kr.
Gelon, diktator i Gela och Syrakusa.
Herakleitos, filosof från Efesus.

Avlidna 
 548 f.Kr. – Konfucius far.
 547 f.Kr. – Krösus, kung av Lydien.
 546 f.Kr. – Anaximander, grekisk filosof (omkring detta år).
 545 f.Kr. – Zhou Líng Wang, kung av den kinesiska Zhoudynastin.
 543 f.Kr. – Thales från Miletos, grekisk filosof.

Källor

Fotnoter

Externa länkar