kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gerums socken

Gerums socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Gerums distrikt.

Socknens areal är 13,57 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 71 invånare. Sockenkyrkan Gerums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gerums socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Fardhems ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gerums församling och för de borgerliga frågorna bildades Gerums landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hemse landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gerum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Gerums socken ligger i inlandet av södra Gotland. Socknen är skogsbygd med viss odlingsbygd i söder. 

Sedan urminnes tider har det förekommit vildruss, även kallade "skogsbaggar", på Gotland som strövade fritt i skogarna hela året om. På 1930-talet tog några personer initiativet till att bevara den då utrotningshotade hästrasen. Vildrussen, populärt kallade "gotlandsruss", har nu blivit en kontrollerad stam som årligen samlas för premiering vid Gerum korsgata.

Gårdsnamn
Ajmunds, Annexen, Botes, Hägvalds, Kullands, Likmunds, Mickelbys, Smiss, Stenbjärs, Uddvide.

Fornlämningar
Från  järnåldern finns gravar, stensträngar och slipskårestenar. En runristning är känd och en vikingatida silverskatt har påträffats.

Namnet
Namnet (1300-talet Gereym) innehåller i förleden en variant av geirr, 'spjut' och gajser, 'kil i en särk' och  syftar då på en spets- eller kilformig naturformation. Efterleden är hem, 'boplats; gård'.

Befolkningsutveckling

Se även
Gerums församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Levide socken

Levide socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Levide distrikt.

Socknens areal är 31,89 kvadratkilometer, varav 31,88 land. År 2020 fanns här 329 invånare. Sockenkyrkan Levide kyrka ligger i socknen.

Levide socken utsågs 2002 till "Årets socken" på Gotland.

Administrativ historik
Levide socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Fardhems ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Levide församling och för de borgerliga frågorna bildades Levide landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hemse landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Levide, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Levide socken ligger i inlandet av södra Gotland. Socknen är odlad slättbygd i söder och öster och skogsbygd i nordväst.

Gårdsnamn
Ajsarve, Alskute, Bocksarve, Bofride, Bondarve, Bringsarve, Burge, Dals, Hallbåter, Lajves, Magnuse, Mallgårds, Ollajvs, Pejnarve, Prästgården, Sallmunds, Skinnarve, Skogs, Stenstugu, Tummelbos.

Fornlämningar
Några sliprännestenar finns i socknen. Från bronsåldern finns några stora gravrösen. Från järnåldern finns tio gravfält och stensträngar. Två runristningar är kända. Sex vikingatida silverskatter har påträffats.

Namnet
Namnet (1300-talet Liewidj) kommer troligen från gårdsnamnet ''Laijves. Namnet kan sedan innehålla mansnamnet Laifvidh.

Före 23 augusti 1940 skrev namnet även Levede socken.

Befolkningsutveckling

Se även
Levide församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Lojsta socken

Lojsta socken på Gotland ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Lojsta distrikt.

Socknens areal är 22,12 kvadratkilometern varav 21,96 land. År 2020 fanns här 106 invånare. Sockenkyrkan Lojsta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lojsta socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Fardhems ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lojsta församling och för de borgerliga frågorna bildades Lojsta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hemse landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Lojsta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Lojsta socken ligger norr om Hemse i södra Gotlands inland. Socknen är en skogstrakt som i norr på Lojsta hed når Gotlands högsta höjder med 83 meter över havet och i söder har odlingsbygd i dalar mellan kalkklintar. I öster finns ett säreget landskap med höga klintar som stupar ner i de djupa Lojstasjöarna. 

Tonnklints naturreservat och Lojsta prästänge ligger i Lojsta socken.

Gårdsnamn
Annexen, Ase, Autsarve, Bjärs, Båtels, Fride, Graunvik, Klints, Kvie, Rovide, Siffride, Skote.

Ortnamn
Leil Klints.

Fornlämningar
Från järnåldern finns små gravfält, husgrunder, stensträngar och sliprännestenar. Två runristningar är kända vid kyrkan och en vikingatida silverskatt och en guldbrakteat har påträffats. Lojsta slott och Lojstahallen ligger i den angränsande Stånga socken.

Namnet
Namnet (1412 Löstum) innehåller lojst, lojstar, 'flackt fält; kal ofruktbar slätt', oklart vilken plats som avses.

Befolkningsutveckling

Se även
Lojsta församling
Lista över fasta fornminnen i Gotlands kommun (Lojsta)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Johan Danielson

Johan Danielson, född 10 november 1831 i Fröskogs socken, Älvsborgs län, död 14 juni 1901 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm var en svensk ingenjör, järnvägsbyggare.

Danielson deltog vid undersökningar för flera större järnvägar som Uddevalla-Vänersborg-Herrljunga och Falun-Göteborg och var överingenjör vid Stockholm-Västerås-Bergslagens järnvägars byggnad. Danielson stiftade 1900 genom testamenten Danielsonska fonden för befordran av upplysning och ekonomisk förkovran hos den jordbrukande befolkningen inom hans hembygd, Tössbo härad i Dalsland, samt skänkte pengar till en stipendiefond vid Kungliga Tekniska högskolan.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Vidare läsning

Noter 

Svenska ingenjörer under 1800-talet
Födda 1831
Avlidna 1901
Män
Fardhems landskommun

Fardhems landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Fardhems socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hemse landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Gerums landskommun

Gerums landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Gerums socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hemse landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Levide landskommun

Levide landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Levide socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hemse landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Linde landskommun, Gotland

Linde landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Linde socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hemse landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Lojsta landskommun

Lojsta landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Lojsta socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Hemse landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Västergarns socken

Västergarns socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Västergarns distrikt.

Socknens areal är 12,20 kvadratkilometer, varav 11,96 land. År 2020 fanns här 188 invånare. Kyrkbyn Västergarn med sockenkyrkan Västergarns kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västergarns socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Banda ting som i sin tur ingick i Hejde setting i Medeltredingen. Västergarn var en framgångsrik handelsort med sjöfart på bland annat England så sent som omkring 1300. Den bekämpades emellertid militärt och överflyglades också av Visby.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västergarns församling och för de borgerliga frågorna bildades Västergarns landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Klintehamns landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2012 i Sanda, Västergarn och Mästerby församling.

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Västergarn, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Västergarns socken ligger på Gotlands västkust, söder om Visby. Socknen består av begränsad odlingsmark och skogsmark.

I socknen finns sjön och naturreservatet Paviken, som också arkeologiskt är en intressant plats med rester från en tidigare handelsplts. Vidare finns här naturreservaten Kronholmen och Västergarns utholme.

Gårdsnamn
Ammor, Annexen, Hamngården, Lauritse, Mafrids Lilla, Mafrids Stora, Snauvalds o Bilbos, Stelor o Kramplösatomt, Öninge o Lymans, Callanders tomt, Övide.

Fornlämningar
En sliprännesten finns vid östra stranden av Paviken. Från järnåldern finns gravfält och två fornborgar, en benämns Västergarnsvallen.

Namnet
Namnet (1304 Garnä) innehåller garn, 'tarm' som används om smala uddar, vikar eller öar. Här avses den smala passagen till den gamla hamnen i Paviken. Väster har sedan tidigt tillagts.

Befolkningsutveckling

Se även
Västergarns församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Mästerby socken

Mästerby socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Mästerby distrikt.

Socknens areal är 22,97 kvadratkilometer, varav 22,90 land. År 2020 fanns här 198 invånare. Kyrkbyn Mästerby med sockenkyrkan Mästerby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Mästerby socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Banda ting som i sin tur ingick i Hejde setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mästerby församling och för de borgerliga frågorna bildades Mästerby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Klintehamns landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2012 i Sanda, Västergarn och Mästerby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mästerby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Mästerby socken ligger på västra Gotlands inland, norr om Klintehamn. Socknen är en slättbygd.

Gårdsnamn
Ajmunds, Ammor, Annexen, Bander, Barbos, Fjäle, Grens, Gästäde, Hage, Karls, Långgutes, Myre, Pilungs, Ringome, Sallmunds, Skogs

Fornlämningar
Stenar med slipsrännor finns i socknen. Från järnåldern finns åtta gravfält, stensträngar och en fornborg. Tre runristningar är kända, varav en på en bildsten. Ett medeltida stenkors finns här och två vikingatida silverskatter samt två ringar av rent guld från 500-talet har påträffats.

Vid Ajmunds Bro och på Fjäle myr 2 km nordost om Ajmunds Bro stod 1361 kallas Slaget vid Mästerby, då den danske kungen Valdemar Atterdag invaderade Gotland. Sedan 2006 har slagfältsarkeologiska undersökningar pågått under en septembervecka varje år och ett stort antal fynd från slagen 1361 har hittats.

Namnet
Namnet (1270 Mestraby) kommer från en gård. Efterleden är by, 'gård; by' och förleden har antagits vara mestr, 'stor', vilket skulle ge tolkningen 'den största byn'.

Befolkningsutveckling

Se även
Mästerby församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Mästerby hembygdsförening

Mästerby
Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Priskryss

Priskryss är ett tillstånd i handel där utbud och efterfrågan möts.

Priskryss används ofta vid den nordiska elbörsen Nord Pool, vars uppgift det är att matcha offerter och förfrågningar i kurvor för att få fram ett priskryss, där utbud och efterfrågan möts för varje timme.

Källor 
 

 
Handel
Mikroekonomi
Anders Gustaf Danielsson

Anders Gustaf Danielsson, född 1849, död 1926, var en svensk missionär.

Danielsson tillhörde den första kontingent av missionärer, som 1877 av Evangeliska fosterlandsstiftelsen sändes till Indiens centralprovinser, där han huvudsakligen verkade på stationen Chindwara. Danielsson var en framstående kännare av hindispråket, och hans litterära insatser, särskilt med avseende på revisionen av bibelöversättningen på språket, blev högt skattade.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Svenska missionärer
Födda 1849
Avlidna 1926
Män
Klinte socken

Klinte socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Klinte distrikt.

Socknens areal är 29,14 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 1 616 invånare. Tätorten Klintehamn och kyrkbyn Klinte med sockenkyrkan Klinte kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Klinte socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hejde ting som i sin tur ingick i Hejde setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Klinte församling och för de borgerliga frågorna bildades Klinte landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Klintehamns landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Klinte, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Klinte socken ligger vid Gotland västra kust, vid Klintehamn. Socknen är en bördig strandbygd med skog i öster. Lojsta hed.

Gårdsnamn
Ganne, Hunninge, Klause, Klintebys, Loggarve, Mölner, Odvalds, Prästgården, Rannarve, Robbjäns, Sicklings, Snögrinde Lilla, Snögrinde Stora, Strands, Svarvare, Tyrvalds, Valle, Värsände.

Ortnamn
Åvalle.

Fornlämningar
Från bronsåldern några gravrösen och skeppssättningar. Från järnåldern finns åtta gravfält, varav ett stort vid Valle, stensträngar, några bildstenar och en fornborg på Klinteberget. Fem runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1300-talet Clintj) innehåller klint, 'hög, brant stupande kalkstensklippa' som syftar på den klint nedanför vilken kyrkan ligger.

Befolkningsutveckling

Se även
Klinte församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Jabal Shammar

Jabal Shammar är ett område öster om Hijaz på norra Arabiska halvön. Emiratet Jabal Shammar, även känt som Emiratet Ha'il, var en självständig stat som bildades 1835 och styrdes av dynastin Raschid. Efter konflikter med Ibn Saud erövrade denne området 1921 och införlivade det med sitt sultanat Najd. Ha'il är numera en provins i kungariket Saudiarabien.

Källor
 Robert Lacey, The Kingdom, Saudiernas rike (1982, på svenska 1984) 
Madawi Al-Rasheed, A History of Saudi Arabia, Cambridge University Press, Cambridge, 2002

Saudiarabiens geografi
Historiska länder och riken i Asien
Eksta socken

Eksta socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Eksta distrikt.

Socknens areal är 46,21 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 256 invånare. Sockenkyrkan Eksta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Eksta socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hablinge ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eksta församling och för de borgerliga frågorna bildades Eksta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Klintehamns landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Eksta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Eksta socken ligger vid Gotlands västkust och omfattar förutom fastland även Stora och Lilla Karlsö. Socknens fastlandsdel är slättbygd med viss skog i väster.

Gårdsnamn
Ajvide, Bjärges, Bopparve, Burge, Bäne, Dinse, Fintser, Grymlings, Hajstäde, Hägur, Jacobs, Kvie, Käbbe, Källings, Lillegårds, Lädarve, Mellings Lilla, Mellings Stora, Prästgården, Rondarve, Sandholme, Siger, Stjärnarve (Stenarve), Tomsarve, Uggårds.

Ortnamn
Ahlström Torp, Antontorp, Lilla Karlsö, Stora Karlsö.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser på både fastlandet Ajvide och Stora Karlsö, kända är de i grottan Stora Förvar. Från bronsåldern finns  gravrösen och skeppssättningar. Från järnåldern finns gravfält, stensättningar, stensträngar och sliprännestenar. Tre runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1300-talet Eüxsta) kommer från en gård med namnet Este. Detta namn kan i sin tur komma av ett vattendragsnamn Aist 'hastigt rinnande' och kan syfta på en å invid gården.

Befolkningsutveckling

Se även
Eksta församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Sproge socken

Sproge socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Sproge distrikt.

Socknens areal är 24,21 kvadratkilometer, varav 24,20 land. År 2020 fanns här 133 invånare. Sockenkyrkan Sproge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sproge socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hablinge ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sproge församling och för de borgerliga frågorna bildades Sproge landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Klintehamns landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Sproge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Sproge socken ligger vid Gotlands sydvästra kust med den tidigare våtmarken Mästermyr i öster. Socknen är en öppen odlingsbygd med viss skog. Dess yta avgränsas i väster av Östersjön och i söder av Snoderån.

Gårdsnamn
Allmännings, Alvegårds, Annexen, Bosarve, Botrajvs, Butvier, Gandarve, Hägsarve, Kruse, Lindarve, Matsarve, Mårtens, Norrgårde Lilla, Norrgårde Stora, Skogs, Snoder, Stymnes, Tjängdarve, Urgude, Vattskog.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen och skeppssättningar. Från järnåldern finns tio gravfält, stensättningar och sliprännestenar. Fyra runristningar är kända. Det största gravröset i socknen kallas "storroir" och ligger i sydväst längs vägen mot Klase fiskeläge.

Namnet
Namnet (1300-talet Spragum) är otolkat.

Befolkningsutveckling

Se även
Sproge församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Sproge hembygdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Västergarns landskommun

Västergarns landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Västergarns socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Klintehamns landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Sanda landskommun

Sanda landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Sanda socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Klintehamns landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Mästerby landskommun

Mästerby landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Mästerby socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Klintehamns landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Mästerby
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Väte landskommun

Väte landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Väte socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Klintehamns landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun