kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Näcken bortför jungfrun

Näcken bortför jungfrun (klassifikation:  SMB 20, TSB A 48) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i Sveriges Medeltida Ballader i 97 svenska er (varav 58 är finlandssvenska) från 1780-talet och framåt. 56 av varianterna består av eller är försedda med melodier.

Handling 
En jungfru (som i många varianter har svurit att aldrig gifta sig) luras att följa näcken, som har förklätt sig till en herreman. Han kör ned med henne i vattnet, och låter inte beveka sig av hennes böner om att få vända hem.

Några varianter är litet annorlunda. Större delen av handlingen i variant L (Necken Bejlare, upptecknad i Småland år 1839 av G. O. Hyltén-Cavallius) är mycket lik balladen Harpans kraft, SMB 22. I variant R (efter "hushållerskan" Joanna Falk från Halland, upptecknad av Selma Colliander ungefär år 1890) genomskådar jungfrun näckens förklädnad och 'nämner hans namn', vilket tvingar honom att släppa henne. I ett par varianter görs det tydligt att jungfrun dör.

Paralleller på andra språk 
Balladtypen finns också på danska som Nøkkens svig (DgF 39), på färöiska som Nykurs vísa (CCF 153), på isländska (IFkv 2), och på norska som exempelvis Nykken som belar eller Nykken og Heiemo.

Inspelningar 

Traditionsinspelning:
 Efter och inspelat med Svea Jansson år 1957, på grammofonskivan Den medeltida balladen, SR RELP 5003-5006

Sveriges Medeltida Ballader
Näcken
Skallerup

Skallerup kan avse:

Skallerup, Hjørring kommun – socken i Danmark på Jylland
Skallerup, Morsø kommun – socken i Danmark på Jylland
Süddeutsche Zeitung

Süddeutsche Zeitung (SZ) är den största överregionala dagstidningen i Tyskland, grundad 1945. Tidningen hade huvudkontor i centrum av München på Sendlinger Straße 8 fram till 2008, men har sedan flyttat ut till ett nybygge i Zamdorf i östra München (se bild).

Süddeutsche Zeitung är uppdelad i följande delar (Stadt-Ausgabe)
 Hauptteil - Huvuddel med artiklar om politik
 Feuilleton - Kultursidor
 Wirtschaft - Ekonomi
 Sport - Sport
 Bayern - Lokalnyheter för Bayern
 München - Lokalnyheter för München

En bilaga medföljer även tidningen
 Måndag - New York Times 
 Tisdag - SZ Fernsehen 	
 Torsdag - Reiseteil 	
 Fredag - SZ-Magazin
 Lördag/Söndag - SZ-Wochenende

Politiskt betecknar sig tidningen som liberal och social, och intar ofta en position något till vänster om mitten i tysk politik på ledarplats.

Münchner Neueste Nachrichten föregick Süddeutsche Zeitung.

Se även 
 Panamadokumenten
 Paradisläckan

Externa länkar 
 Süddeutsche Zeitungs webbplats

Tyska dagstidningar
Tyskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1945
München
Företag i Bayern
Media i Bayern
Stanisław Mikołajczyk

Stanisław Mikołajczyk, född 18 augusti 1901 i Holsterhausen i Westfalen, död 13 december 1966 i Washington DC och begraven i Poznań, var en polsk politiker.

Biografi
Mikołajczy var vice-premiärminister i Władysław Sikorskis polska exilregering och premiärminister  1943-1944, efter Sikorskis död. År 1945-1947 återvände han till Polen där han var ledare för det polska bondepartiet, Polskie Stronnictwo Ludowe, och fick fly från landet efter att det polska kommunistpartiet har förfalskat valresultatet - först efter kommunismens fall har det kommit fram att Mikołajczyk vann valet 1947.

Mikołajczyks bok Det skändade Polen. Sovjets erövringsmetoder förmedlar hans syn på Polens historia från det sovjetiska anfallet 1939 till följd av Molotov-Ribbentroppakten, genom Katyńmassakern, Władysław Sikorski och hans regerings agerande för stöd för ett fritt Polen, Warszawaupproret 1944 och de allierades uppgivande av Polen till Sovjetunionen efter Jaltakonferensen som ledde till förfalskade val och införande av kommunistisk folkdemokrati och politiskt förtryck.

Referenser

Externa länkar

Polska politiker
Födda 1901
Avlidna 1966
Män
Gamla staden, Tallinn

Gamla staden () är Tallinns medeltida stadskärna, som byggdes redan på 1100-talet och är ett världsarv. Runt Gamla staden finns en nästan komplett ringmur, och på Domberget ligger ett medeltida slott som restaurerades och förnyades under Johan III:s tid, då Estland låg under Sverige. Rådhuset och Rådhusapoteket vid Stora Torget byggdes på medeltiden och är en stor sevärdhet.

Klimat 
Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Externa länkar

Referenser 

Stadsdelar i Tallinn
Världsarv i Estland
Kesklinn
Alexander Nevskij-katedralen, Tallinn

För den evangelisk-lutherska domkyrkan på Domberget, se Tallinns domkyrka.
Alexander Nevskij-katedralen () är en estnisk-ortodox katedral belägen på Domberget i Tallinn, Estland. Katedralen tillhör Estlands ortodoxa kyrka under Moskvapatriarkatet.

Historia 
Åren 1894-1900 byggdes kyrkan mittemot Dombergets slott som i dag utgör Estlands parlamentsbyggnad, vilket av ester setts som ett uttryck för rysk maktdemonstration. Under landets första självständiga tid mellan världskrigen fördes det diskussioner om att riva byggnaden och flertalet arkitekter kom med ritningar till andra byggnader man kunde ersätta kyrkan med, men inget beslut om rivning blev taget.

Bilder

Källor

Noter

Externa länkar 

Vanalinn
Domkyrkor i Estland
Kyrkobyggnader i Tallinn
Kyrkobyggnader invigda 1900
Ortodoxa kyrkobyggnader i Estland
Kyrkobyggnader i Estland
Katedraler
Borgvattnets socken

Borgvattnets socken i Jämtland och Ångermanland ingår sedan 1974 i Ragunda kommun och motsvarar från 2016 Borgvattnets distrikt.

Socknens areal är 460,10 kvadratkilometer, varav 443,78 land. År 2000 fanns här 221 invånare. Kyrkbyn Borgvattnet med sockenkyrkan Borgvattnets kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Borgvattnets socken bildades 1789 genom en utbrytning, huvudsakligen ur Hammerdals socken. 1880 överfördes mindre delar (Björkvattnet, Björkhöjden) från Ramsele socken i Västernorrlands län (Ångermanland) till Borgvattnets socken och Jämtlands län.

Vid kommunreformen 1862 överfördes ansvaret för de kyrkliga frågorna till Borgvattnets församling och för de borgerliga frågorna till Borgvattnets landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Stuguns landskommun som 1974 uppgick i Ragunda kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Borgvattnet, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jämtland. De indelta soldaterna tillhörde Jämtlands fältjägarregemente och Jämtlands hästjägarkår.

Geografi
Borgvattnets socken ligger kring Ammerån i väster. Socknen har ringa odlingsbygd och består mest av kuperad skogs- och bergsbygd.

Geografisk avgränsning

Socknen avgränsas i väster av Ammerån och gränsen mot Stuguns socken. I söder avgränsas socknen av Ragunda socken och här ligger (helt i sydväst) byn Selet. Ammerberget samt Tjäreberget når här 470 respektive 465 meter över havet. En spets av socknens område når i sydost Gillerån.

I öster gränsar socknen mot Ragunda socken samt mot Västernorrlands län. Byarna Björkvattnet respektive Björkhöjden ligger i Jämtlands län men tillhör landskapet Ångermanland. I nordost ligger Fullsjön och i norr avgränsas socknen av gränsen mot Hammerdals socken i Strömsunds kommun. I nordväst ligger Skallsjön samt byn Skyttmon.

Fornlämningar
Men har funnit cirka 30 boplatser från stenåldern. Vidare finns omkring 170 fångstgropar.

Namnet
Sockennamnet kommer från sjön Borgvattnet, vilken numera heter Borgsjön. Detta namn är en sammansättning av namnet på ån Borgan samt en form av vatten i betydelsen sjö. Borg i ånamnet innehåller borg, 'platåliknande höjd med branta sidor'.

Befolkningsutveckling

Se även
Borgvattnets församling
Ragunda tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Bilder från Borgvattnets socken. Källa: Jämtlands läns museum

Socknar i Jämtland
Socknar i Ångermanland
Indelningar i Ragunda kommun
Peckatel

Peckatel kan syfta på:

 Peckatel, Plate – en ortsdel av den tyska orten Plate i distriktet Ludwigslust-Parchim i förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern, här hittades en kittelvagn.
 Peckatel, Klein Vielen – en ortsdel av den tyska orten Klein Vielen i distriktet Mecklenburgische Seenplatte i förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern.
Noteć

Noteć, tyska Netze, är en flod i Kujavien-Pommerns vojvodskap, Storpolens vojvodskap och Lubusz vojvodskap i norra Polen.  Floden är 391 km lång och den viktigaste bifloden till Warta. Den tillhör Oders avrinningsområde.

Genom Bydgoszczkanalen står floden i förbindelse med Wisła.

Den största stad som floden flyter igenom är Inowrocław. Floden passerar även småstäderna Kruszwica, Pakość, Barcin, Łabiszyn, Nakło nad Notecią, Ujście, Czarnków, Wieleń och Drezdenko.

Historik 
Nedanför Drawas inflöde vid nuvarande Krzyż Wielkopolski, omgavs floden länge av en svårgenomtränglig sumpmark som kallades Netzebruch. De viktiga övergångarna vid Santok och Drezdenko befästes. Efter sjuåriga kriget dränerades området och under åren 1763-1788 flyttade många nybyggare in.

Noter

Externa länkar 

Vattendrag i Polen
Wartas avrinningsområde
Vattendrag i Storpolens vojvodskap
Vattendrag i Lubusz vojvodskap
Helen Hellwig

Helen Rebecca Hellwig, gift Pouch, född mars 1874, Brooklyn, död 26 november 1960, var en amerikansk högerhänt tennisspelare med stora framgångar under 1890-talet.

Helen Hellwig var en av USA:s tidigaste tennispionjärer och var den sjätte kvinnliga spelaren som vann singeltiteln i  Amerikanska mästerskapen när hon 1894 i Challenge Round  besegrade titelhållaren Aline Terry på en av gräsbanorna vid Chestnut Hill med 7-5, 3-6, 6-0, 3-6, 6-3. I finalen i All Comers Round hade Hellwig besegrat den tidigare tvåfaldiga mästarinnan Bertha Townsend. 
Hellwig var i singelfinal också året därpå, men förlorade då mot Juliette Atkinson med 6-4, 6-2, 6-1 som därmed vann sin första av tre singeltitlar i mästerskapen.

Hellwig och Atkinson vann dubbeltiteln i Amerikanska mästerskapen två år i följd, 1894 och 1895.
 
Hellwig spelade tennis på elitnivå också under det första årtiondet på 1900-talet och nådde bland annat semifinal i Amerikanska mästerskapen 1907. Sitt sista framträdande gjorde hon i mästerskapen 1916.

Grand Slam-titlar 
Amerikanska mästerskapen
Singel - 1894
Dubbel - 1894, 1895

Referenser

Källor 
Martin Hedges, 1978. The Concise Dictionary of Tennis. Mayflower Books Inc.
Bud Collins, Tennis encyklopedia, 1998, eds. Bud Collins and Zander Hollander. Visible Ink Press ().

Amerikanska tennisspelare
Kvinnor
Födda 1874
Avlidna 1960
Bräcke-Ragunda kontrakt

Bräcke-Ragunda kontrakt var ett kontrakt inom Härnösands stift av Svenska kyrkan.  Kontraktet upphörde 2018 och dess församlingar överfördes då till Södra Jämtland-Härjedalens kontrakt.

Kontraktskod var 1011.

Kontraktet omfattade församlingar i Bräcke och Ragunda kommuner.

Administrativ historik
Kontraktet bildades 2001 av

hela Ragunda kontrakt, som bildats 1932 genom en utbrytning ur Östersunds kontrakt, med 
Bräcke församling som 2006 uppgick i Bräcke-Nyhems församling
Nyhems församling som 2006 uppgick i Bräcke-Nyhems församling
Ragunda församling 
Hällesjö församling som 2002 uppgick i Hällesjö-Håsjö församling
Håsjö församling som 2002 uppgick i Hällesjö-Håsjö församling
Fors församling 
Stuguns församling 
Borgvattnets församling 
del av Östersunds kontrakt med
Revsunds församling som 2010 uppgick i Revsund, Sundsjö, Bodsjö församling
Bodsjö församling som 2010 uppgick i Revsund, Sundsjö, Bodsjö församling
Sundsjö församling som 2010 uppgick i Revsund, Sundsjö, Bodsjö församling

Referenser
För kontraktstillhörighet: Per församling enligt sökning - 
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok

Noter

Historiska kontrakt i Härnösands stift
Kánya

Kánya är en ort (by) i provinsen Somogy i Ungern. Orten hade 390 invånare (2019).

Referenser

Externa länkar  

Orter i Somogy
Börstigs församling

Börstigs församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åsarps församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen införlivade före 1540 Mussla församling och omkring 1550 Döve församling.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Börstig, Kärråkra och Brismene som under medeltiden även omfattade Mussla församling och till omkring 1550 Döve församling. Från 1962 till senast 1998 var den annexförsamling i pastoratet Kinneved, Vårkumla, Börstig och Brismene. Åtminstone från 1998 till 2002 var församlingen annexförsamling i pastoratet Floby, Göteve, Trävattna, Hällestad, Grolanda, Jäla, Kinnevad, Vårkumla, Börstig, Brismene, Åsarp, Gökhem, Sörby, Vilske-Kleva och Ullene. Församlingen var från 2002 till 2006 annexförsamling i pastoratet Floby, Göteve, Hällestad-Trävattna, Grolanda-Jäla, Kinneved, Börstig, Åsarp, Gökhem, Sörby, Vilske-Kleva och Ullene. Från 2006 till 2010 var församlingen annexförsamling i pastoratet Floby, Kinneved, Åsarp, Gökhem, Vilske-Kleva, Grolanda-Jäla och Börstig. Församlingen uppgick 2010 i Åsarps församling.

Kyrkor 
 Börstigs kyrka

Se även
Börstigs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Anna Louise Strong

Anna Louise Strong, född 24 november 1885 i Friend i Nebraska, död 29 mars 1970 i Peking, var en amerikansk kommunistisk journalist, känd för sina reportage från Sovjetunionen och Folkrepubliken Kina.

Amerikanska socialister
Amerikanska journalister
Amerikanska kommunister
Personer i USA under 1900-talet
Personer från Saline County, Nebraska
Födda 1885
Avlidna 1970
Kvinnor
WP:Projekt Kina
Alumner från Oberlin College
Alumner från University of Chicago
Alumner från Bryn Mawr College
Orăștie

Orăștie är en stad i județet Hunedoara i Rumänien. Staden är belägen i sydvästra Transsylvanien och hade 18 227 invånare enligt folkräkningen 2011.

Källor

Externa länkar

Orter i Rumänien
Edgar Snow

Edgar Snow, född 17 juli 1905 i Kansas City, Missouri, död 15 februari 1972 i Eysins i kantonen Vaud, Schweiz, var en amerikansk journalist och socialist. Snow blev känd för sina reportage från Kina, där han som västerländsk journalist var först att uppmärksamma Mao Zedong flera år före revolutionen. Hans bok Röd stjärna över Kina blev något av en bestseller, även i Sverige.

Böcker i svensk översättning 
 Striden om Asien (The battle for Asia) (översättning Ole Jödal och Nils Holmberg, Tiden, 1942)
 Röd ära och brunt slaveri (Red glory and brown bondage) (översättning Nils Holmberg, Tiden, 1945)
 Vill Stalin krig eller fred? (Stalin must have peace) (anonym översättning?, Kooperativa förbundet, 1948)
 Röd stjärna över Kina (Red star over China) (översättning Hans Björkegren, Askild & Kärnekull, 1971)
 Den långa revolutionen (The long revolution) (översättning Olof Hoffsten, Askild & Kärnekull, 1972)
 Den långa resan tillbaka (Journey to the beginning: a personal view of contemporary history) (översättning Hans Björkegren, Askild & Kärnekull, 1973)

Amerikanska journalister
Amerikanska socialister
Födda 1905
Avlidna 1972
Män
WP:Projekt Kina
Personer från Kansas City, Missouri
Vilnius universitet

Vilniaus universitetas är Litauens största universitet och grundades 1579. Universitetet har 12 fakulteter, 8 institut och 10 studie- och forskningscentra. Här finns Litauens äldsta bibliotek. Universitet ligger i centrala Vilnius. En fakultet (Kaunas fakultet) är placerad i Kaunas, den näst största stad i Litauen.

Universitetet grundades av den polska kungen Stefan Batory som Alma Academia et Universitas Vilnensis Societatis Iesu. 1803 förnyade tsar Alexander I universitetet, som blev en polskspråkig institution. Under 1800-talet växte både den polska och litauiska nationalismen sig stark bland studenter på universitetet. Den ryska statsmakten såg universitetet i Vilnius som centrum för nationalistiska strömningar och efter det misslyckade polska Novemberupproret 1830–31 stängdes lärosätet 1832. Universitetet var stängt fram till slutet av första världskriget och öppnades igen 1919.

1919–1939 hette universitet Stefan Batory-universitetet. När Litauen var ockuperat av Sovjetunionen hette det Kapsukas-universitetet efter Vincas Kapsukas som grundades det litauiska kommunistpartiet och universitetet blev ett litauiskspråkigt universitet. 1990 fick man tillbaka sitt ursprungliga namn.

Kända personer som verkat på universitetet är bland andra Joachim Lelewel, Adam Mickiewicz, Juliusz Slowacki, Simonas Daukantas och Czesław Miłosz.

Källor

Vilnius
Universitet och högskolor i Litauen
Utbildningsinstitutioner bildade 1579
Dupljaja

Dupljaja (Дупљаја) är en ort i Bela Crkva kommun, Södra Banat, provinsen Vojvodina i norra Serbien. Byn har serbisk majoritet och hade vid 2002 års folkräkning 854 invånare.

Historiska invånarantal 
 1961: 1 174 
 1971: 1 165 
 1981: 1 152 
 1991: 1 027 

Orter i Serbien
Gammertingen

Gammertingen är en stad i distriktet (landkreis) Sigmaringen i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. Folkmängden uppgår till cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer. Kommunen består av ortsdelarna (tyska Ortsteile) Gammertingen, Bronnen, Feldhausen, Harthausen, Kettenacker och Mariaberg.

Staden ingår i kommunalförbundet Gammertingen tillsammans med städerna Hettingen och Veringenstadt och kommunen Neufra.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Sigmaringen
Ragunda tingslag

Ragunda tingslag var ett tingslag i Jämtlands län. Ragunda tingslag var Jämtlands östligaste tingslag. Det hade år 1931 en yta av 3 978 km² och hade då 15 092 invånare. Tingsställe var före 1897 Ragunda/Pålgård därefter stationssamhället Ragunda.

Ragunda tingslag bildades 1741. Tingslaget upphörde 1948 då verksamheten överfördes till Jämtlands östra domsagas tingslag. 

Tingslaget ingick till 1812 i Jämtlands domsaga, mellan 1812 och 1879 Norra Jämtlands domsaga och från 1879 till Jämtlands östra domsaga.

Socknar
Ragunda tingslag omfattade sex socknar: 

 Fors socken
 Hällesjö socken
 Håsjö socken
 Ragunda socken
 Borgvattnets socken
 Stuguns socken

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Vidare läsning

Tingslag i Jämtlands län
Hugo Alfvénpriset

Hugo Alfvénpriset var ett musikpris som delades ut av Hugo Alfvénstiftelsen som är en nämnd inom Kungliga Musikaliska Akademien mellan 1974 och 2007. Priset var 2007 på 100 000 kr och en guldmedalj.

Därefter har medaljen endast delats ut sporadiskt. Mottagare av minnesmedaljen i guld efter 2007 är

2015 Anders Lian
2022 Sångsällskapet Orphei Drängar, Gunnar Ternhag
2023 Patrik Ringborg, Tobias Ringborg, Tobias Lund

Pristagare

1974 – Lars Edlund
1975 – Jan Carlstedt
1976 – Stig Westerberg
1977 – Eric Ericson
1978 – Gunnar Hahn
1979 – Lennart Hedwall
1980 – Agne Bäckström och Anton Lööw
1981 – Erland von Koch
1982 – Lars Fresk
1983 – Jan Ling
1984 – Edith Westergaard
1985 – Norman Luboff
1986 – Lars-Erik Larsson
1987 – Nils Lindberg
1988 – Robert Sund
1989 – Hanser Lina Göransson
1990 – Sven-Eric Johanson
1991 – Neeme Järvi
1992 – Torbjörn Iwan Lundquist
1993 – Ingvar Lidholm
1994 – Gustaf Sjökvist
1995 – Lars Johan Werle
1996 – Ingemar Månsson
1997 – Hans Eklund
1998 – Nils-Erik Sparf
1999 – Maurice Karkoff
2000 – Ole Hjorth och Pelle Jakobsson
2001 – Sven-David Sandström
2002 – Jevgenij Svetlanov
2003 – Gunnar Bucht
2004 – Margareta Hallin
2005 – Georg Riedel
2006 – ej utdelat
2007 – Karin Rehnqvist

Se även
 Hugo Alfvén

Källor 

Nedlagda svenska musikpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1974
Ungersven och havsfrun

Ungersven och havsfrun (klassifikation: SMB 21, TSB A 49) är en naturmytisk balladtyp som finns upptecknad i Sveriges Medeltida Ballader i tio svenska er (varav en är finlandssvensk) från mitten av 1700-talet och framåt. (Variant A består dock endast av de sju första stroferna av SMB 3 B, en av varianterna av Kung Erik och spåkvinnan.) Fem av varianterna är försedda med melodier.

Handling 
I de flesta varianterna följer en ung man havsfrun till hennes hem i havet. I några varianter får han där en dryck som får honom att antingen glömma släkt och fästmö eller dö. I variant G (efter Brita Cajsa Carlsdotter från Östergötland, upptecknad av L. Chr. Wiede på 1840-talet) räddar sig ungersvennen genom att spela mycket vackert på sin gullharpa, ungefär som i balladen Harpans kraft, SMB 22.

Paralleller på andra språk 
Balladtypen finns också på danska som Herr Bøsmer i elvehjem (DgF 45), och på norska.

Inspelningar 
 Gruppen Folk och rackare spelade in en version som textmässigt och delvis melodimässigt bygger på variant SMB 21 B: Herr Olof och havsfrun, på skivan Folk och rackare, år 1976

Sveriges Medeltida Ballader
Kaunas tekniska universitet

Kaunas tekniska universitet (Kauno technologijos universitetas) är ett statligt universitet i Kaunas i Litauen, med huvudsaklig inriktning på teknik och naturvetenskap. KTU har ca 17 000 studenter.

Se även 
 Litauens universitet för hälsovetenskaper
 Vilnius universitet

Källor

Noter

Externa länkar
 Universitetets officiella webbplats

Universitet och högskolor i Litauen
Kaunas
Svensk Förening för Medicinsk Radiologi

Svensk Förening för Medicinsk Radiologi (SFMR; 2010–2015 Svensk Förening för Bild- och Funktionsmedicin, SFBFM) är en sammanslutning för svenska yrkesutövare och andra som är intresserade av bild- och funktionsmedicin. Föreningen är Svenska Läkaresällskapets sektion och Sveriges läkarförbunds specialitetsförening för medicinsk radiologi. SFMR har kursverksamhet samt anordnar Röntgenveckan. 2012 hade föreningen cirka 1 300 medlemmar.

Delföreningar 
Svensk förening för bild- och funktionsmedicin innefattar följande delföreningar:
 Delföreningen för nuklearmedicin
 Seldingersällskapet för vaskulär och interventionell radiologi
 Svensk förening för gastrointestinal radiologi
 Svensk förening för muskuloskeletal radiologi
 Svensk förening för neuroradiologi
 Svensk förening för pediatrisk radiologi
 Svensk förening för radiologisk bröstdiagnostik
 Svensk förening för thoraxradiologi 
 Svensk uroradiologisk förening – SURF
 Ungt forum inom SFMR

Referenser

Externa länkar
 Föreningens webbplats
 Röntgenveckans webbplats

Radiologi
Yrkesorganisationer i Sverige
Föreningar i Sverige
Ann-Cathrine Wiklanders

Ann-Cathrine Wiklanders är ett album från 1995 av den svenska dansbandssångerskan Ann-Cathrine Wiklander. 

Tre låtar från albumet gick in på Svensktoppen, Kärleken (1993) , Vänd inte ryggen åt en vän (1994)  och Alla stunder (1995) .

Låtlista
Varje litet ord (T.Gunnarsson-E.Lord)
Alla stunder (Tommy Andersson-Ann-Cathrine Wiklander)
Vänd inte ryggen åt en vän (T.Gunnarsson-E.Lord)
Följ med vindarna (Björn Alriksson-Ann Persson)
En stilla sång (Lars E. Ohlsson-Keith Almgren)
Samla alla vänner (J.Hanny-T.Lendager-Sv.text: ILO)
När du ler (P.Bergqvist-H.Backström)
Kärleken (B.Bengtsson)
Allting har förändrat sig (K.G.Lundqvist)
Fri från dej (Björn Alriksson-Ann Persson)
Säj mig (C.Kindbom-P-O.Pettersson)
Kärleken visar vägen (Rose-Marie Stråhle)
Det bästa i mitt liv (Mona Gustafsson)
Hur kan hon va' så blind (P.Way-R.Michaels/Lars G.Lindh)

Referenser

Fotnoter 

Musikalbum 1995
Svenska dansbandsalbum
Debutalbum 1995
Svenska debutalbum
Svenskspråkiga musikalbum