kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Okello

John Okello, född 1937 i Lango-regionen i Uganda, död omkring 1971, var en östafrikansk revolutionär och ledare för revolutionen i Zanzibar 1964. Revolutionen störtade Sayyid Jamshid ibn Abdullah och ledde till Zanzibars utropande till en republik.

Det finns inte mycket känt om Okellos barndom. Man vet att han döptes till Gideon vid två års ålder, att han blev föräldralös vid elva års ålder och att han därefter växte upp med släktingar. Vid femton års ålder började han arbeta på olika ställen i Östafrika. Av oklar anledning var han fängslad i två år i Nairobi, under vilken tid han började intressera sig för revolutionära idéer. Det har spekulerats i att han vid något tillfälle besökte Kuba och där lärde sig om kommunism av Fidel Castro.

Revolution 

1959 avreste Okello till Pemba där han anställdes som polisofficer. Han gick med i Afro-Shirazi Party, styrt av Abeid Karume. Partiet motsatte sig den dominerande position som minoritetsgruppen araber hade på Zanzibar och Pemba. 1963 drog han vidare till Zanzibar, där han samlade en grupp afrikanska nationalister. De åt inget rått kött, drack ingen alkohol och höll sig undan från samlag. Den högt religiöse Okello, som var övertygad att gud hade gett honom uppdraget att störta arabstyret, gav natten innan revolutionen sina anhängare order att döda alla araber mellan 18 och 25 år, att inte döda gravida och äldre, samt att inte våldta de som var oskuld. Den 12 januari 1964 stred sig Okello och hans anhängare in mot Zanzibars stenstad, där sultanen levde. Okello utnämnde sig själv till fältmarskalk över Zanzibar och Pemba. Sultanen och andra högt uppsatta lyckades fly från döden, annars dog mellan 5 och 20 000 araber mellan den 18 och 20 januari.

Efteråt, när Karume återvände, fick inte Okello någon makt på grund av hans instabila tillstånd, men han fick ha kvar sin titel som fältmarskalk. Han deporterades dock senare, och tilläts inte återvända, varför han istället återvände till sitt hemland Uganda. 11 mars förlorade han sin titel som fältmarskalk.

Död 

Man vet inte säkert när Okello dog. Han fängslades flera gånger i sitt hemland. Den senaste gången man vet att han var vid liv var när han sågs med Idi Amin 1971.

Referenser 

Födda 1937
Avlidna 1970-talet
Män
Ugandiska militärer
Tanzanier
Zanzibariska politiker
Svarta nationalister
Afrikanska nationalister
Pelle Pigg

Pelle Pigg, i original Porky Pig, är en av de tidigaste karaktärerna i Looney Tunes, skapad 1935. Hans debutfilm hette I Haven't Got a Hat. Pelle Pigg är en glad och snäll gris som ofta brukade säga Det var allt, gott folk!, eller i originalversionen That's all Folks!, i slutet av kortfilmerna. Han avslutar även långfilmen Vem satte dit Roger Rabbit genom att säga just den frasen.

Pelle Pigg har problem med att prata eftersom han stammar. Hans rival brukar ofta vara Daffy Anka, men i några filmer där Daffy är rymdhjälten Duck Dodgers brukar Pelle vara hans assistent.

Pelle Pigg förekommer förutom i långfilmen Vem satte dit Roger Rabbit även i Space Jam och Looney Tunes: Back in Action. Han medverkar även i serierna Duck Dodgers och The Looney Tunes Show. Hans mest kända röstskådespelare är Mel Blanc.

Referenser

Externa länkar 

Looney Tunes-figurer
Fiktiva antropomorfa figurer
Fiktiva figurer introducerade 1935
Kuopio flygplats

Kuopio flygplats (IATA: KUO, ICAO: EFKU) är en flygplats i Siilinjärvi, Finland och betjänar staden Kuopio. Flygplatsen delar start- och landningsbana med Karelens flygflottilj.

Historik
Kuopio flygplats färdigställdes i november 1939. Flygningar startades i maj 1940 och kom under åren 1942 och 1943 att användas av tyska Luftwaffe under andra världskriget.

Destinationer och flygbolag

Externa länkar

Kuopio flygplats officiella webbsida

Källor 

Kuopio
Flygplatser i Finland
Flygplatser invigda 1940
Siilinjärvi
Transport i Norra Savolax
Sylvester och Pip

Pip och Sylvester är två filmfigurer i Warner Brothers Looney Tunes, skapade 1942 respektive 1945. I originalversionen heter de Tweety och Sylvester. De påminner mycket om Tom och Jerry, och det finns också en gammal tant som kallas Mormor som påminner mycket om Toms ägare.

Sylvester är en hungrig katt som har rivalerna Pip och Speedy Gonzales. Men Pip har han inte så lätt att fånga eftersom den gamla damen är på hugget. Pip är en liten gul kanariefågel som ofta busar med Sylvester. Sylvester har ibland besvär med hunden Hector som påminner mycket om Spike från Tom och Jerry.

Sylvester och Pip förekommer också i filmerna Vem satte dit Roger Rabbit?, Space Jam och Looney Tunes: Back in Action. Sylvester och Pip brukade spelas av Mel Blanc. Sylvester har även en son som heter Junior som också spelas av Mel Blanc. Ibland brukar även Helmer Mudd och Pelle Pigg vara ägare åt honom.

Man kan tro att Pip är en hona på grund av den pipiga och konstiga rösten, men det är han inte. I svensk dubbning har Pip blivit dubbad av bland annat av Gizela Rasch.

Sylvester läspar när han pratar, ungefär som Daffy Anka fast Sylvester läspar både mer och högre än vad Daffy gör. I svensk dubbning har Sylvester blivit dubbad av bland annat Mikael Roupé.

Referenser 

Looney Tunes-figurer
Sylvester
Pip
Fiktiva radarpar
Fiktiva figurer introducerade 1945

bn:সিলভেস্টার
bg:Силвестър (Шантави рисунки)
en:Sylvester (Looney Tunes)
es:El gato Silvestre
fr:Grosminet
id:Sylvester the Cat
it:Gatto Silvestro
he:סילבסטר החתול
ja:シルベスター・キャット
pl:Kot Sylwester
pt:Frajola
fi:Sylvesteri
tr:Sylvester (Looney Tunes)
ar:تويتي
bn:টুইটি
bg:Туити
en:Tweety
es:Piolín
fr:Titi (Looney Tunes)
hi:टवीटी
hr:Tweety
id:Tweety
it:Titti (Looney Tunes)
he:טוויטי
nl:Tweety
ja:トゥイティー
pt:Piu-piu
fi:Tipi
tr:Tweety
zh:崔弟
Pepe Le Skunk

Pepe Le Skunk (Pepé Le Pew) är en fiktiv antropomorfisk skunk i den amerikanska animerade kortfilmsserien Looney Tunes.

Bakgrund
Pepe Le Skunk är en skunk som skapades 1945 av Chuck Jones och Michael Maltese, och debutfilmen hette Odor-able Kitten. Rösten gjordes av Mel Blanc från 1945–1985. 

Han är en vänlig charmör och talar engelska med stark brytning på franska. Pepe Le Skunk är mycket kärlekskrank och ständigt på jakt efter "l'Amour", men ingen vill ju ha honom eftersom han luktar så illa. Ett stående skämt är att han får syn på en svartvit katthona – officiellt kallad Penelope Pussycat även om namnet aldrig nämnts i någon film – och tror att det är en skunkflicka. När katten flyr från hans stank tror han att hon bara spelar svårflirtad, och så är jakten i full gång.

Långfilm
Pepe Le Skunk är även med i långfilmerna Space Jam (1996) och Looney Tunes Back in Action (2003).

Referenser

Noter

Externa länkar

Looney Tunes-figurer
Fiktiva skunkar
Fiktiva antropomorfa figurer
Fiktiva figurer introducerade 1945
Hovstall

Hovstall avser ett stall tillhörande ett hov ansvarigt för dess hästhållning, men i modern tid vanligen även dess motorfordon. Begreppet kan avse såväl verksamheten som dess byggnad(er).

Kungliga hovstall (urval) 
H.M. Konungens hovstall (Sverige)
De Kongelige Stalde (Danmark)
The Royal Mews Department (Storbritannien)
Påvens hovstall (Vatikanen)

Se även 
Högvakt

Referenser 

Hästhållning
Stall
Callithrix (undersläkte)

Callithrix är ett undersläkte i släktet silkesapor bland primaterna. Det skiljs mellan 6 arter.

Kännetecken 

Arterna når en kroppslängd mellan 18 och 30 centimeter och därtill kommer en upp till 40 centimeter lång svans. Vikten ligger mellan 230 och 450 gram. Pälsens grundfärg är vanligen grå eller svart, ofta står huvudet och främre halsen i kontrast till övriga kroppen. Kännetecknande för undersläktet är vita, gula eller svarta hårtofsar på öronen. Svansen är påfallande lång och yvig, ofta har den markeringar av ljusa och mörka ringar. Arternas framtänder är ungefär lika höga som hörntänderna och används för att avlägsna trädens bark. Extremiteterna är jämförelsevis korta. Som hos alla kloapor är fingrarna och tårna (med undantag av stortån) utrustade med klor istället för naglar.

Utbredning och habitat 

Dessa primater förekommer bara i östra och sydöstra Brasilien, utbredningsområdet sträcker sig från delstaterna Maranhão och  Tocantins till  São Paulo. Dessutom infördes vissa arter i delstaten Santa Catarina samt i Argentina nära Buenos Aires. Arterna föredrar mera torra skogar och savanner men de finns även i regnskogar längs Atlanten. De har bra förmåga att anpassa sig till olika förhållanden och lever delvis på odlingsmark eller i trädgårdar.

Levnadssätt 

Liksom andra kloapor är dessa djur aktiva på dagen, på natten sover de i trädens håligheter eller gömd i den täta undervegetationen. De vistas främst i träd där de hoppar eller går på fyra extremiteter.

Individerna lever i grupper med upp till 15 medlemmar. Flocken bildas av ett dominant par som har rätten att para sig, deras ungar samt några andra vuxna djur.

Föda 

Undersläktets medlemmar har liksom andra silkesapor speciella tänder för att öppna trädens bark så att de kommer åt trädens vätskor. Dessa vätskor slickas främst vid mindre tillgång till andra födoämnen som frukter och frön. Dessutom äter individerna insekter och spindlar samt i viss mån fågelägg och mindre ryggradsdjur.

Fortplantning 

Vanligen har bara den dominanta honan rätten att fortplanta sig. Efter dräktigheten som varar i 140 till 150 dagar föds oftast tvillingar. Ungarna är påfallande stora och väger 25 % av moderns vikt. Ungarnas fader och andra gruppmedlemmar hjälper vid ungdjurens uppfostring. De bär till exempel ungarna på kroppen, lekar med de och överbringar de till honan när de ska dias. Ungarna blir efter 12 till 18 år könsmogna.

Systematik 

Undersläktet bildas av 6 arter:
 Vit silkesapa (Callithrix jacchus)
 Callithrix aurita
 Callithrix geoffroyi
 Callithrix flaviceps
 Callithrix penicillata
 Callithrix kuhlii

Tillsammans med undersläktena Mico, Cebuella och Callibella bildar de släktet silkesapor. Ibland betraktas alla undersläkten som självständiga släkten.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Thomas Geissmann: Vergleichende Primatologie, Springer-Verlag 2003, 

 D. E. Wilson & D. M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, 2005. 

Kloapor
Callitrichidae
Vällingby parkstad

Vällingby parkstad är arbetsnamnet för ett stadsbyggnadsprojekt i stadsdelen Råcksta i Västerort inom Stockholms kommun. Syftet med projektet är att omvandla kvarteret Vattenfallet till ett blandat bostads-, verksamhets- och handelsområde sedan Vattenfall AB lämnat sitt nuvarande huvudkontor i området vid årsskiftet 2012/13. 
Detaljplanen för Vällingby parkstad har vunnit laga kraft vilket innebär att byggandet kan påbörjas. Ambitionen är att bygga 1 200 lägenheter, ett hundratal stadsradhus och även ca 10 000 kvadratmeter för serviceverksamhet.

Historik
Råcksta har funnits som en gårdsplats sedan medeltiden. I anslutning till Råcksta gård har man under utgrävningar bland annat hittat kammar, rembeslag, spännen, lerurnor och spikar daterade från järnålder och en bit in i vikingatiden, runt år 1000.
Det statliga bolaget Vattenfall etablerade sitt huvudkontor i området på 1950-talet för som mest 3 000 anställda. Kontoret stod då för det viktiga A:et ("arbete") i ABC-staden, som fick sitt genomslag under bostadsbyggandet i Sverige på 1950-talet. Vällingby var pionjär för ABC-staden och fick stor uppmärksamhet internationellt.

Projektet
Vattenfalls nuvarande kontorshus blir bostäder, kontor och serviceinrättningar. Nya hus byggs i området, bland annat stadsradhus och ett profilhus i tretton våningar ritat av den danska arkitektbyrån 3XN. Längs med Jämtlandsgatan kommer fyra nya punkthus av 50-talskaraktär med elva våningar att byggas. Dessa sammanlänkas med tvåvåningsbyggnader med plats för butiker och serviceinrättningar.
De boende och arbetande i området kommer att få möjligheten att bestämma hur stadsradhusen ska utformas inom vissa ramar. Byggandet av stadsradhusen kommer att ske med stöd från fastighetsutvecklare, arkitekter och byggare.
60-talspaviljongen, som idag är restaurangbyggnad för Vattenfallsanställda, Råcksta gård, en herrgårdsbyggnad från 1720-talet och Gunnar Martinssons park kommer att bevaras.

Vällingby parkstad ligger vid Råcksta tunnelbanestation.

Se även
Vällingby
Råcksta
Vällingby Centrum
ABC-stad
3XN
Råcksta gård

Referenser

Externa länkar
SvD-artikel om Vällingby parkstad
 Vällingby parkstad

Råcksta
Västerort
Pågående byggprojekt i Stockholm
Råbarkar-Sam

Råbarkar-Sam (Yosemite Sam) är en karaktär i Looney Tunes skapad 1945 av Friz Freleng. Debuten skedde i kortfilmen Hare Trigger. 

Råbarkar-Sam är en elak cowboy som ofta har Daffy Anka och Snurre Sprätt som rivaler. I vissa filmer har han även uppträtt som till exempel riddare, soldat i amerikanska inbördeskriget eller rymdvarelse. I tre filmer med Snurre Sprätt är han sjörövare på de gamla segelfartygens tid: Mutiny on The Bunny (1950), Buccaneer Bugs (1948) och Captain Hareblower (1954).

I Sverige har figuren även kallats Sam Rödskägg. Råbarkar-Sams mest kända röstskådespelare är Mel Blanc.
Han har medverkat i långfilmer som Space Jam och Looney Tunes: Back in Action. Och så har han gjort en del oväntade gästskådespel som i Vem satte dit Roger Rabbit? där han spelades av Joe Alaskey. Spelas dock numera av Maurice LaMarche i nyare filmer. På svenska har han bland annat dubbats av Mikael Roupé.

Källor 

Looney Tunes-figurer
Fiktiva figurer introducerade 1945
Mitt Indonesien

Mitt Indonesien är en bok från 1972 av jägmästaren och författaren Eric Lundqvist. Boken är en samling minnen och episoder från författarens många år i Indonesien. Djungeln skildras med stark närhet, som i berättelsen om hur Eric tvingas övernatta i ett beckmörkt träsk, fullt av ormar och krokodiler. Andra berättelser handlar om människor han träffade där borta. I boken ger författaren också en sammanfattning av den livssyn han utvecklat i sina tidigare böcker; sitt tvivel på det västerländska samhällets ideal och sin bekännelse till den människokärlek som inte ser till hudfärgen utan till hjärtat.

Skönlitteratur 1972  
Svensk skönlitteratur
Julius Faucher

Julius Faucher, född 13 juni 1820 i Berlin, död 12 juni 1878 i Rom, var en tysk nationalekonom.

Faucher stiftade 1846, tillsammans med bland andra John Prince-Smith, den första frihandelsföreningen i Berlin, var 1850 en bland grundläggarna av den frisinnade Berlintidningen "Abendpost" och överflyttade, sedan denna undertryckts, till London, där han vistades i tio år och - som medarbetare, 1856-60, i Richard Cobdens och John Brights organ "Morning Star" - än mer befästes i sin tro på frihandelsidéernas absoluta giltighet. Återkommen till hemlandet 1861, invaldes Faucher samma år i preussiska deputeradekammaren samt verkade ivrigt i tal och skrift för frihandelsidéernas utbredande. Han redigerade sedan 1863 de tyska frihandlamas huvudorgan, "Vierteljahrschrift für Volkswirtschaft und Kulturgeschichte". I denna tidskrift skrev han en mängd smärre nationalekonomiska uppsatser samt gav dessutom ut flera volymer reseminnen, till exempel Vergleichende Culturbilder aus den vier europäischen Millionenstädten (1877). Som nationalekonom hyllade han den längst gående frihandelsdoktrinen och bekämpade häftigt den historiska skolan under Wilhelm Roscher därför, att den ej ville inse, att nationalekonomin var "ren logik och matematik", utan för denna vetenskap dristade vänta sig nytta av historia och statistik.

Källor

Tyska nationalekonomer
Tyska liberaler
Nationalekonomer under 1800-talet
Franska forskare under 1800-talet
Forskare från Berlin
Födda 1820
Avlidna 1878
Män
Ugglan
Krim Belkacem Airport

Oued Irara - Krim Belkacem Airport (franska: Aéroport de Hassi Messaoud / Oued Irara - Krim Belkacem) är en flygplats nio kilometer sydost om staden Hassi Messaoud i Quarglaprovinsen i östra Algeriet. Det finns dagligt flyg till Gatwick flygplats, Madrid och Paris, Paris-Charles de Gaulle flygplats med flera flygplatser. Flygplatsen är uppkallad efter Krim Belkacem (1922-1970), en algerisk frihetskämpe och politiker.

Källor

Externa länkar 
 Karta

 

Flygplatser i Algeriet
Mars-Marvin

Mars-Marvin, i original Marvin the Martian, är en karaktär i Looney Tunes och är en ond marsian. 

Han skapades av Chuck Jones och gjorde debut i kortfilmen Haredevil Hare från 1948. Hans tre rivaler är Duck Dodgers som är Daffy Anka, Pelle Pigg och Snurre Sprätt. Hans medhjälpare är några konstiga gröna fåglar som kommer ut ur frön. 
Marvin är mycket liten till växten och har inget ansikte - bara ett svart klot med stora ögon. Han är klädd som en soldat från antikens Rom - anspelande på den romerske krigsguden Mars.

Marvin är med i långfilmerna Space Jam, där han är basketdomare, och Looney Tunes: Back in Action. Han har även en cameo i Vem satte dit Roger Rabbit?, trots att den filmen utspelar sig 1947.

Referenser 

Looney Tunes-figurer
Fiktiva utomjordingar
Fiktiva figurer introducerade 1948
Resetvektor

Resetvektor kallas den adress programräknaren (PC) pekar på vid spänningspåslag.

Programräknaren presetas (dvs sätts till ett visst värde) vid spänningspåslag och har då vanligtvis adressen FFFEh (vid 16-bitars adressbuss och 8-bitars databuss). Resetvektorn är alltså det minnesinnehåll som finns på adresserna FFFEh (HB, High Byte för resetvektorn) och FFFFh (LB, Low Byte för resetvektorn) och som programräknaren hoppar till vid nästa klockpuls (CP, Clock Pulse). Det är viktigt att man lyckas preseta programräknaren vid spänningspåslag för annars går programmet vilse. Man kan göra detta asynkront med hjälp av en POR-krets.

Datorteknik
Digitalteknik
Taz (Looney Tunes)

Taz (Tasmanian Devil) är en av de sista karaktärerna i Looney Tunes. Han är ett storkäftat glupskt odjur baserat på den verkliga djurarten Tasmansk pungdjävul. Han skapades 1954 och debuten skedde i kortfilmen Devil May Hare där han försöker äta upp Snurre Sprätt.

1991 lanserades den tecknade tv-serien Taz-Mania med Taz i huvudrollen. 

Han har en familj, som består av en mamma, en pappa, en syster och en bror, samt en farbror och en kusin. Dessa är mycket mer civiliserade än Taz, i och med att de faktiskt använder kläder (till skillnad från Taz, som är naken nästan hela tiden) och att de kan prata normalt (även där till skillnad från Taz, som bara morrar och tjuter på olika vis och ibland gör väsen med sin tunga).

Hans rivaler är ofta Snurre Sprätt och Daffy Anka. Han attackerar, och förflyttar sig vanligtvis genom att snurra runt så att han ser ut som en brun virvelvind som river sönder vad som helst. I ett avsnitt rymmer han från ett zoo, men Daffy fångar honom igen genom att sjunga, och när Daffy går följer han efter så han lurar in honom i buren igen. Taz är också med i långfilmerna Space Jam och Looney Tunes: Back in Action.

Källor 

Looney Tunes-figurer
Fiktiva däggdjur
Fiktiva antropomorfa figurer
Fiktiva figurer introducerade 1954
John Prince-Smith

John Prince-Smith, född 1809 i London, död 3 februari 1874 i Berlin, var en engelsk-tysk nationalekonom.

Prince-Smith tillbringade sin ungdom i Guyana, där hans far var brittisk civilguvernör, drogs sedermera av Richard Cobden in i frihandelsrörelsen och hängav sig ivrigt åt nationalekonomiska studier. Han blev på 1830-talet lärare i engelska i Elbing, men flyttade till Berlin, där han i tidningar och ströskrifter förfäktade frihandelsidén samt blev grundläggare och under lång tid ledare av tyska frihandelspartiet. Prince-Smith var länge ordförande i Volkswirtschaftliche Gesellschaft och medlem av Cobdenklubben. 

Prince-Smith var en briljant stilist och en svuren anhängare av den klassiska nationalekonomiska skolans frihandelslära, som denna framställts av skolans grundläggare samt sedermera utvecklades och populariserades av Cobden och Frédéric Bastiat; på samma gång var han den utpräglade ekonomiska individualismens förespråkare, som ej vill ge staten annan makt över den fria konkurrensen än att vara vakthållare mot våldsamhet och bedrägeri. Prince-Smiths Gesammelte Schriften utgavs i tre band 1877-80.

Källor

Brittiska nationalekonomer
Tyska nationalekonomer
Födda 1809
Avlidna 1874
Män
Ugglan
Personer från London
Kozak Mamaj

Kozak Mamaj, kosacken Mamaj  (ukrainska: Козак Мамай ) är en symbol för det ukrainska folket. Kozak Mamaj är ett populärt motiv i det folkliga måleriet under 1600-talet-1900-talet. Bilderna av Kozak Mamaj visar en kosackhjälte sittande på orientaliskt manér under en ek. Han har alla kosackens attribut spridda omkring sig: sabeln, pipan, hästen, kläderna, det runda rakade huvudet med den typiska zaporogkosackiska hårtofsen ”oseledjs”, och inte minst instrumentet kobza. Kozak Mamaj är en symbol för folkets kamp mot inkräktare. Kampen förs med svärd och ord. Kozak Mamaj är redo för strid med sabel och kruthorn. Hästen är en symbol för folkets frihet och eken symboliserar styrkan och kraften. Med musikinstrumentet kobzan i famnen för Kozak Mamaj kosackernas muntliga berättartradition vidare: visor, sagor och reciterade dumy, ett slags kosackballader om kosackernas krigsexpeditioner mot turkar och tatarer, eller om hjältedåd som kosackfångar utfört i turkisk fångenskap. (Under kosackepoken var världens största slavmarknad lokaliserad till Krim där turkar och tatarer härskade). Kobzan symboliserar också folkets kärlek till sång, dans och visor. På målningarna av Kozak Mamaj syns ofta också en lans med vimpel och en brännvinskaraff med glas. Dessa symboliserar döden och livets förgänglighet. Lansen ställdes på kosackens grav och brännvin och glas lades i graven hos den döde.

Kozak Mamaj dök tidigt upp under kosackepoken och har hela tiden åtnjutit en popularitet jämförbar med ikonerna i bondstugorna. 
Liksom ikonerna målades Kozak Mamaj-bilderna vanligen i olja eller äggoljetempera och de gjordes ofta av kringvandrande ikonmålare eller lärjungar i teologi från Kiev. De såldes på marknader runt om i dåtidens "Ukraina" och kopierades flitigt av bondemålare, vilka ofta lade till lokala detaljer. Kozak Mamaj-bilderna kunde återfinnas på trä, duk, papper, på bondstugornas husväggar och på keramikföremål.

Men Kozak Mamaj återfinns inte bara inom det folkliga måleriet. Han är också en mytifierad hjälte i folkliga berättelser, legender och talesätt. Målningar med Kozak finns att se på många museer. De största samlingarna återfinns på Kievs museum för ukrainsk konst, Museet för ukrainsk folklig konst  i Kiev, Dnipropetrovsks konstmuseum och i privata samlingar. Bilden av Kozak Mamaj är i allra högsta grad levande även i modern tid. Filmbolaget Dovzjenko har gjort filmen Mamaj. Han förekommer i ungdomskultur och popkonst och en staty av Kozak Mamaj har rests på torget Majdan Nezalezjnosti i Kiev, Ukraina. Kozak Mamaj förekommer dessutom på ukrainska mynt.

Referenser

Ukrainsk konst
Nationspersonifikationer
Gustaf Macklean

Gustaf Macklean, född 12 juni 1744, död 19 februari 1804 i Stockholm, var en svensk friherre, militär och politiker. Han var bror till den svenske jordbruksreformisten Rutger Macklean.

Biografi
Gustaf Mackleans släkt i Sverige går tillbaka till en storköpman i Göteborg i början av 1600-talet. Hans far Rutger Macklier – efternamnet ändrades 1783 – var en officer i Karl XII:s armé som efter nederlaget vid Poltava 1709 tvingades i fångenskap i Sibirien.

Gustaf Macklean valde den militära banan och var dessutom kammarherre hos hertig Karl, den blivande Karl XIII. Han delade sin bror Rutgers politiska uppfattning deltog vid Riksdagen 1789 där han tillhörde de adelsmän ur oppositionen som arresterades på order av kung Gustav III den 20 februari 1789, inför kungens plan på att genomdriva Förenings- och säkerhetsakten. Macklean sattes i förvar på Fredrikshovs slott och han släpptes först den 29 april samma år.

Gustaf Macklean gifte sig 1796 med Eva Helena Löwen, som var Arvid Horns dotterdotter. Hon var änka efter Fredrik Ribbing och mor till kungamördaren Adolf Ludvig Ribbing.

År 1993 visade Sveriges Television en serie i två avsnitt med namnet Macklean där Gustaf Macklean figurerar. Rollen spelades av skådespelaren Anders Beckman. Serien repriserades 1999 och var då omklippt till fyra avsnitt.

Litteratur 
 Lauritz Weibull: Rutger Macklean. Scandia 1957.

Källor

Noter 

Personer under gustavianska tiden
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Svenska friherrar
Män
Födda 1744
Avlidna 1804
Gustaf