Lista över vulkaner i Indonesien

De flesta av Indonesiens vulkaner har bildats till följd av den subduktionszon som finns mellan den eurasiska och indo-australiska kontinentalplattan. Några av dessa vulkaner är kända för sina utbrott. Bland dessa Krakatau, för sitt utbrott 1883 som fick globala följder, Toba, för sitt supervulkanutbrott som beräknas ha inträffat för cirka 76 000 år sedan vilket skapade en vulkanvinter som påverkade klimatet under sex års tid, och Tambora, för sitt utbrott 1815 vilket är det största utbrottet i modern tid.

Indonesiens vulkaner är en del av Eldringen, vilket är namnet på den hästskoformade kedja av vulkaner som finns kring Stilla havet. De cirka 150 vulkaner som listas nedan är indelade efter sex olika geografiska regioner, fyra av dem tillhör Sundabågens gravsystem och de återstående två är vulkanerna på Halmahera (och dess omgivande öar), samt vulkanerna på Sulawesi och Sangiheöarna. Den senare vulkangruppen är en del av den vulkanbåge som skapat Filippinerna och dess vulkaner.

De mest aktiva vulkanerna är Kelut och Merapi på Java vilka under utbrott dödat tusentals människor. Sedan 1000 e.Kr. har Kelut haft fler än 30 utbrott, det största med en femma på den åttagradiga VEI-skalan, medan Merapi har haft mer än 80 utbrott under samma period.

Om listan 
Det finns ingen standarddefinition för vad en vulkan är. En vulkan kan definieras som en enskild öppning, som ett vulkaniskt fält eller genom dess vulkaniska uppbyggnad. En gammal vulkans innandöme kan ha fallit samman och skapat en ny underjordisk magmakammare som fungerar som en ny vulkan. Flera av de vulkaner som är aktiva nuförtiden har skapats som en satellitkon till en annan vulkan eller vulkankrater. Några vulkankoner är namngivna i en grupp, trots att lokalbefolkningen har namn för var och en. Om en vulkan är aktiv eller inte kan inte fastställas exakt. En vulkans aktivitet bestäms antingen med hjälp av historiska källor, C14-mätningar eller den geotermiska aktiviteten.

Källor till listan 
Den huvudsakliga källan till denna lista är boken "Volcanoes of the World", som är sammanställd av de två vulkanologerna Tom Simkin och Lee Siebert. I boken listas vulkaner som varit aktiva under de senaste 10 000 åren (Holocen). Under arbetet med vulkanerna, och då speciellt de i Indonesien, använde Simkin och Siebert en förteckning över aktiva vulkaner från International Association of Volcanology and Chemistry of the Earth's Interiors publikationsserier. Simkin och Sieberts lista är den mest kompletta över vulkaner i Indonesien, men informationens exakthet varierar från ett område till ett annat i fråga om nutida aktivitet eller hur många som dött under de senare utbrotten.

För att komplettera med data om senare utbrott har information hämtats från Volcanological Survey of Indonesia, en statlig institution med ansvar att minska riskerna för skador skapade av vulkanisk aktivitet eller andra geologiska händelser i Indonesien, samt några akademiska källor.

Geografiska grupper

Sumatra 

Bergskedjan Bukit Barisan (lit: "en rad av berg") sträcker sig nästan 1 700 kilometer från norra till södra delen av Sumatra och bildades av rörelser hos den indo-australiska kontinentalplattan. Plattan rör sig med en konvergenssats på 5,5 centimeter om året, vilket har skapat flera större jordbävningar på västra sidan av Sumatra, exempelvis jordbävningen i Indiska oceanen 2004. De tektoniska rörelserna skapar inte bara jordbävningar, utan även de magmakamrar som finns under ön. 

Av de 35 aktiva vulkanerna på Sumatra är endast en skild från fastlandet, Weh. Ett stort utbrott under Pleistocen gjorde att låglandet mellan Weh och resten av fastlandet fylldes med havsvatten. Den största vulkanen på Sumatra är supervulkanen Toba vars caldera kollapsade under ett gigantiskt utbrott för ungefär 76 000 år sedan och skapade den 100 kilometer långa och 30 kilometer breda Tobasjön. Utbrottet uppskattas ha haft en styrka av åtta på VEI-skalan, vilket är det största ett vulkanutbrott kan få. Det högsta berget (och vulkanen) på Sumatra är Kerinci med sina 3 800 meter över havet.

Källa: Global Volcanism Program.

Sundasundet och Java 
Sundasundet skiljer öarna Sumatra och Java från varandra och har vulkanön Krakatau (Krakatoa) mellan sig. Krakatau hade 1883 ett stort utbrott som förstörde två tredjedelar av ön och lämnade kvar en stor caldera under havet. Denna enorma explosion hördes ända till Rodrigues nära Mauritius (ungefär 4 800 kilometer bort). En ny vulkankon som kallas Anak Rakata (Krakataus barn) bröt under augusti 1930 vattenytan och blev synlig i mitten av calderan. De andra öarna som skapades under utbrottet är Sertung, Panjang och Rakata.

Java är en relativt liten ö i förhållande till Sumatra, men har fler aktiva vulkaner. Det finns 45 aktiva vulkaner på ön, förutsatt att man inte räknar med de 20 små kratrar och vulkaniska koner runt den komplexa vulkanen Dieng och de unga vulkanerna i Tenggers caldera. Några av vulkanerna är grupperade tillsammans i listan då de ligger nära varandra. Merapi, Semeru och Kelut är de mest aktiva vulkanerna på Java. Semeru har haft ett oavbrutet utbrott sedan 1967. Ijen har en unik kratersjö, vattnet är färgat och är mycket surt, (pH <0,3). Det finns svavelgruvor i området kring Ijen där gruvarbetarna plockar de mycket svavelaktiga stenarna för hand.

Källa: Global Volcanism Program.

Små Sundaöarna 
Små Sundaöarna är en liten ögrupp som från väst till öst består av Bali, Lombok, Sumbawa, Flores, Sumba samt Timors öar; alla belägna i utkanten av den Australiska kontinentalplattan. Vulkanerna i området har skapats på grund av havsbottenplattorna och av rörelserna hos själva shelfen. Vissa av vulkanerna skapar egna öar, till exempel Sangeang Api. Tambora, på ön Sumbawa, fick den 5 april 1815 ett utbrott som hade en styrka av sju på den åttagradiga VEI-skalan, vilket gör utbrottet till det största i modern tid.

Källa: Global Volcanism Program.

Bandasjön 
I Bandasjön, som ligger söder om Moluckerna, finns det ett mindre antal öar. Tre stora tektoniska plattor, Eurasiska, Australiska och Stillahavsplattan, har konvergerat i området sedan Mesozoikum. Vulkanerna i Bandasjön är främst öar, men det finns även undervattensvulkaner.

Källa: Global Volcanism Program.

Sulawesi och Sangiheöarna 
Fyra halvöar är framträdande på ön Sulawesi (tidigare känt som Celebes). Den centrala delen av ön täckts av en bergskedja som mestadels inte är vulkanisk. De aktiva vulkanerna finns på den norra halvön och sträcker sig mot norr i riktning mot Sangiheöarna. Sangiheöarna ligger nära gränsen mot Filippinerna.

Halmahera 
Ön Halmahera i norra Moluckerna har skapats av rörelserna hos tre tektoniska plattor. Av rörelserna har det skapats två bergskedjor som korsar varandra och därmed bildar en ö med fyra bergiga halvöar som är separerade av tre djupa vikar. En vulkanbåge sträcker sig från norr till söder på den västra delen av Halmahera, några av vulkanerna är öar likt Gamalama och Tidore. Gamalama ligger på ön Ternate, som har varit ett centrum för kryddhandel sedan Portugisiska imperiet byggde ett fort på ön 1512. Tack vare sin position som centrum för kryddhandeln under upptäcktsresornas epok finns det skrifter som berättar om vulkanutbrott på Halmahera redan under början av 1500-talet.

Källa: Global Volcanism Program.

Stora utbrott 
Nedanför är en lista med stora vulkanutbrott i Indonesien och är sorterad efter utbrottets startdatum. Bara utbrott på 3 eller över på VEI-skalan räknas, undantag finns då utbrottet orsakat dödsfall. 

Antalet döda är mestadels taget från Volcanological Survey of Indonesia, och Tanguy et al. (1998).Förkortningarnas betydelser: cv=utbrott från toppen, pf=pyroklastiska flöden, lf=lavaflöden, ls=laharslamströmar, cl=kratersjöutbrott, fu=freatiskt utbrott, ld=lavadomexplosion, cc=kalderakollaps, se=undervattensutbrott, fa=fumarolaktivitet, rs=radiellt sprickutbrott.

Se även 
 Indonesien
 Lista över vulkaner

Referenser

Allmänna referenser

Noter

Externa länkar 
 Volcanological Survey of Indonesia
 Tektonik i Indonesien

Indonesien
Vulkaner i Indonesien