kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Susanne Sörensen

Susanne Sörensen, född 1958, är en svensk författare. Hon debuterade med diktsamlingen Buktal 1988.

Bibliografi 
1988 - Buktal
1991 - Löpsnara
1994 - Perenna växter
1996 - Hugga berg ur himmel
1996 - Sverige - ett litterärt lapptäcke (Antologi)
1996 - Störstorden (Antologi)
2004 - Röster i Halland (Antologi)
2013 - Lyssna till Hallands författare (Ljudbok)

Medverkan Tidskrifter 

1987 - Horisont
1987 - Hvedekorn, 2/1987 red. Poul Borum 
1988 - Hvedekorn, 1/1988 red. Poul Borum 
1989 - Hvedekorn, 4/1989 red. Poul Borum 
1994 - Moderna Tider red. Göran Rosenberg 
1994 - Aftonbladets Kulturbilaga

Priser och utmärkelser 
 1991 – Norrlands litteraturpris

Referenser 
https://web.archive.org/web/20141210001503/http://forfattarcentrum.se/forfattarformedling/forfattare/750/Susanne_S_rensen

Noter

Externa länkar 
Susanne Sörensen i Libris
Alex författarlexikon

Svenskspråkiga författare
Födda 1958
Svenska författare
Kvinnor
Levande personer
Författare från Halland
Större skuggspindel

Större skuggspindel (Nuctenea umbratica) är en spindel som tillhör familjen hjulspindlar som förekommer i Europa och i vissa områden i Nordafrika och Asien. Det kan hittas till exempel på gamla träd men också omkring hus, skjul och andra byggnader där den ofta gömmer sig i sprickor och springor. Ett annat namn som ibland kan användas om skuggspindeln är radhusspindel.

Kännetecken 
Större skuggspindel har en jämförelsevis bred och platt kropp. Honan vara upp till 15 millimeter lång, hanen är mindre och blir bara omkring 8 millimeter lång. Kroppen är mörk rödbrunaktig till gråbrunaktig eller svart. På bakkroppens sidor finns ett ljusare och fläckigt mönster. Vissa individer kan dock vara närmast helt svarta. På bakkroppens undersida finns två större ljusa och lite gulaktiga fläckar. Spindeln har åtta ögon och korta och kraftiga chelicerer (käkar). Benen är medellånga och kraftiga.

Levnadssätt 
Större skuggspindeln är nattaktiv och bygger framåt kvällen ett hjulnät för att fånga flygande insekter. Nätet kan vara så stort som upp till 70 centimeter i diameter. Från nätet går en signaltråd till spindelns gömställe. Bara efter skymningen sitter spindeln i nätet.

Referenser

Externa länkar 

Hjulspindlar
Lena Möller

Lena Möller, född 17 april 1957, är en svensk före detta friidrottare, kortdistanslöpare. Hon var bosatt i Landskrona, tävlade först för Malmö AI och från 1983 för Spårvägens FK i Stockholm. Hon representerade Sverige vid flera mästerskap och tilldelades 1981 Stora Grabbars och Tjejers Märke.

Personliga rekord 
Möllers personliga rekord är 11,52 sekunder på 100 meter (Stockholm 1983) och 23,37 sekunder på 200 meter (Sittard 1993). På båda dessa distanser blev hon därmed den näst snabbaste svenskan genom tiderna efter Linda Haglund och finns i början av 2011 fortfarande kvar bland de tio bästa. Detsamma gäller för personliga rekordet 7,41 sekunder på 60 meter inomhus. Tillsammans med Kristine Tånnander, Helena Johnsson och Lena Wallin satte hon för MAI den 13 juni 1982 svenskt rekord på 4 × 200 meter med tiden 1.36,11. Det rekordet är alltjämt gällande (juni 2011).

Mästerskap 
Hon deltog i det svenska laget på 4 × 100 meter vid OS i Moskva 1980. Vid VM i Helsingfors 1983 deltog hon individuellt på både 100 meter och 200 meter, men tog sig inte till semifinal på någon av distanserna. Vid EM i Aten 1982 nådde hon semifinalen på 100 meter och slutade på 16:e plats totalt. Inomhus tog hon sig till final på 60 meter vid IEM i Götebörg 1984 och kom på sjunde plats. Tre år tidigare, vid IEM i Grenoble, blev hon utslagen i försöken och slutade på 13:e plats.

Referenser

Födda 1957
Svenska kortdistanslöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1980
Kvinnor
Levande personer
Idrottare från Landskrona
Svenska mästare i kortdistanslöpning
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i Malmö AI
Friidrottare i Spårvägens IF
Gordon Norrie

Gordon Norrie, född 6 maj 1855 i Helsingør, död 11 oktober 1941, var en dansk militärläkare och medicinhistoriker.

Norrie blev medicine kandidat 1880 och studerade främst oftalmologi. Han var reservläkare vid Garnisonssjukhuset i Köpenhamn 1882–83, blev kårläkare 1891, överläkare 1907 och stabsläkare 1911–20. Han ledde Garnisonssjukhusets ögonklinik 1894–1911, var dess chef 1911–20 och var ordförande för danska militärläkarföreningen 1913–18. Han var även dekanatssekreterare i Sundhedskollegiet 1901–09 och vice ordförande for Sundhedsstyrelsen 1909–27 (motsvarigheter till svenska Medicinalstyrelsen). Han blev ordförande för Dansk medicinsk-historisk selskab 1928 och medicine hedersdoktor vid Köpenhamns universitet 1929.

År 1927 beskrev Norrie en sällsynt form av ärftlig blindhet, kallad Norries sjukdom eller atrophia oculi congenita. Denna sjukdom kännetecknas av svår missbildning av näthinnan, grå starr, leukocoria och regnbågshinneatrofi.

Norries var även en framstående författare av medicinhistoriska arbeten. Okulister og oftalmologer i gamle dage (1893) blev grundläggande för studiet av kvacksalveriet i Danmark, och i Georg Heuermann 1723–68 (1891) riktade han uppmärksamheten på en man, som i mångt och mycket var före sin tid. 

I en mängd artiklar behandlade Norrie frågor rörande den högre utbildningen, till exempel judarnas kamp för tillträde till universitet och medicine doktorsgraden (1892), barnmorskeväsendets utveckling före 1714 års barnmorskekommission (1895) och Jus practicandi. Hans bidrag till de danska medicinska institutionernas historia (Sundhedskollegiet, militärsjukhusen, Köpenhamns hospital, garnisonssjukhuset etc.) har betydelse om källskrifter, särskilt København's Garnisonssygehus 1818-1918 (1918) och Kirurgisk Akademis Historie (tre band, 1896, 1923). Av ett par populära arbeten Vore Børns Øjne, 1894, och Hvad Doktoren fortalte Jens om, hvordan han skulde holde sig rask i Tjenesten (andra upplagan 1894) översattes det sistnämnda till svenska och utdelades av regeringen i stor mängd till soldaterna.

Källor

Danska oftalmologer
Militärläkare
Medicinhistoriker
Danska läkare under 1800-talet
Danska läkare under 1900-talet
Danska forskare under 1800-talet
Danska forskare under 1900-talet
Födda 1855
Avlidna 1941
Män
Salmonsens
Gunnar Hazelius

Gunnar Hazelius, född 17 mars 1874 i Stockholm, död där 26 februari 1905, var en svensk historiker.

Biografi 
Han var enda barnet till Artur Hazelius och Sofia Elisabet Grafström. Modern dog kort efter hans födelse och han var klen och sjuklig under uppväxten. 

Hazelius blev filosofie licentiat i Uppsala 1901, men fick samma år efter faderns död överta ledningen av Skansen och skötte denna avdelning av Nordiska museet fram till sin tidiga död. Skansen omhändertog han av pliktkänsla, men hans verkliga intressen var det moderna politiska livet och folkbildningen.

Han skrev Ett amerikanskt reformprogram för historieundervisningen i skolan (i Historisk tidskrift, 1901) samt Om patriotism och Om handtverksämbetena under medeltiden, utgivna (med biografisk inledning av Verner Söderberg) efter hans död i ”Bidrag till vår odlings häfder” (1906).

Gunnar Hazelius var gift med Gina Hazelius (född Broman) och fick två döttrar. Dottern Gunnel Hazelius-Berg föddes efter hans död 1905. Makarna Hazelius är begravda på Solna kyrkogård.

Bibliografi

Källor 
Söderberg, Verner, Gunnar Hazelius. Ingår i:

Noter

Externa länkar 
 

Svenska historiker under 1900-talet
Personer verksamma vid Nordiska museet
Forskare från Stockholm
Gunnar
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1874
Avlidna 1905
Män
Dansbandslandslaget

Dansbandslandslaget (DBL) är en svensk superkonstellation inom dansbandsgenren, som även spelar fotbollsmatcher där intäkterna går till välgörenhet.  Man försökte även få in låten "I samma dröm" på Svensktoppen den 25 oktober 1997.  Som Tre toner har man också spelat ishockey.

Medlemmar (1997) 
Kenny Samuelsson – Streaplers
Tommy Carlsson – Arvingarna
Bertil 'Golla' Högberg – Sounders
Thomas Wennerström – Wizex
Bjarne Lundqvist – Flamingokvintetten
Hans Östh – Bhonus
Lasseman Larsson – Arvingarna
Dennis Janebrink – Flamingokvintetten
Hasse Carlsson — Flamingokvintetten
Kim Carlsson – Arvingarna
Casper Janebrink – Arvingarna
Gunnar Carlsson – Dansbandsbokare
Mads Clausen – Miami
Henrik Göransson – Släktingarna
Johan Fransson – Släktingarna
Stefan Ek – Tiffany
Thomas 'Al Capone' Olofsson – Tiffany

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Dansbandslandslaget På Svenska Dansband.se

Fotboll i Sverige
Ishockey i Sverige
Supergrupper
Svenska dansband
Välgörenhetsorganisationer i Sverige
Södersten

Södersten är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Axel Södersten (1879–1944), svensk organist, kördirigent och kompositör
 Bo Södersten (1931–2017), svensk politiker
 Bo Södersten (1938–2012), svensk företagsledare och generaldirektör
 Gunno Södersten (1920–1998), svensk organist
 Herman Södersten (1862–1926), svensk-amerikansk konstnär
 Stig Södersten (1906–1979), svensk konstnär
 Ulf Södersten (född 1946), svensk militär
 Wiktor Södersten (1883–1963), svensk gruvarbetare, fackföreningsman och politiker

Svenska efternamn
Masthamnen

För masthamnen i Göteborg, se Kronans masthamn.
Masthamnen och Yttre Masthamnen är den ostliga fortsättningen av Stadsgårdshamnen på Södermalm i Stockholm. Kajområdet som ägs och förvaltas av Stockholms hamnar är cirka 600 meter lång och är belägen huvudsakligen mellan Londonviadukten samt Fåfängan och Saltsjön, det sträcker sig från Varvsbranten i väst till Danvikskanalens mynning i öst. Idag disponeras Masthamnen av Viking Line genom Vikingterminalen medan Yttre Masthamnen tjänar som liggplats för internationella kryssningsfartyg.

Etymologi
En masthamn var ett med en palissad eller pålverk skyddat område inom en hamn, där mastvirke förvarades.

Historik
Masthamnen i Stockholm fick sitt nuvarande namn år 1925. Stockholms namnberedning motiverade sitt förslag med: “En karta 11 jan. 1774 över trakten, upprättad för upplåtelse av berget till grosshandlare Fredrik Lundin […] utvisar läget av den fordom vid bergets västra ända belägen masthamn.” Även på en ritning över Stockholms stora skeppsvarv från 1745 finns “masthamnen” markerad.
Med “berget” åsyftades Fåfängan och Fredrik Lundin anlade där sin malmgård och sitt lusthus Fåfängan. Malmgården finns fortfarande kvar, numera på kajområdet.

I samband med att Stadsgårdshamnen behövde utvidgas kunde verksamheten vid Stora skeppsvarvet inte längre bedrivas, Tegelviken lades igen och i augusti 1910 invigdes den nya Stadsgårdshamnen och dess uppfartsväg till Folkungagatan. På 1940-talet planerades området för Yttre Masthamnen på delvis utfyllnad i Saltsjön. På Stockholmskartan från 1940 anges där tre långsmala kvarter med namnen Hamnarbetaren, Skeppslasten och Vinschen.

Nuläge
Stadsgården är tillsammans med Masthamnen en viktig hamn för kryssnings- och färjetrafik. Masthamnens västra del och området vid Londonviadukten disponeras idag (2011) av Viking Line. Yttre Masthamnen är det enda centrala läget i Stockholm för de största kryssningsfartygen, som anlöper staden. Här har Stockholms hamnar två kajplatser. Under lågsäsong är området dåligt utnyttjat och präglas av stora asfaltytor med uppställningsplatser för lastbilar och container. Stockholms stadsbyggnadskontor har tagit fram en detaljplan som ger Viking Line rätt att ha kvar de byggnader man haft tillfälliga bygglov för till och med år 2017.

Utvecklingsprojekt Masthamnen

Danvikslösen innebär att Saltsjöbanan kommer att byggas om till Tvärbanans standard med dubbelspår. I nuläget planeras för att bredda spårvägen i befintligt läge, med en ny station söder om Londonviadukten. För att integrera Masthamnen och färje/kryssningstrafiken i Danvikslösen har flera utvecklingsförslag presenterats, bland dem ritningar av Jan Inghe-Hagström (1944-2005), tidigare planarkitekt i Stockholms kommun, White arkitekter och Rosenbergs Arkitekter. Av förslagen anses White arkitekter har den bästa kopplingen till resten av nordöstra Södermalm. De föreslår bland annat en överdäckning av Londonviadukten. Enligt en översiktlig kostnadsanalys skulle en överdäckning av Londonviadukten kosta ca 250 miljoner kr. Övriga kostnader har inte studerats.

Källor

Noter

Externa länkar

Sjöfart i Stockholm
Södermalm
Beatrice Straight

Beatrice Whitney Straight, född 2 augusti 1914 i Old Westbury, Nassau County, New York, död 7 april 2001 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk teater-, film-, och tv-skådespelerska. Hennes roll i filmen Network från 1976 är den kortaste skådespelarprestation i en film för att vinna en Oscar. I hennes vinnande roll var hon på skärmen i fem minuter och fyrtio sekunder. Hon fick också en Emmy-nominering för sin roll i The Dain Curse. Straight känns mest igen som Dr. Lesh i Poltergeist.

Straight drabbades senare i livet av Alzheimers sjukdom. Hon dog 86 år gammal av lunginflammation.

Filmografi (i urval) 
 1952 - Telefon från en främling

 1959 - Nunnan
 1979 - Dödsmärkt
 1982 - Poltergeist

Källor 
 Beatrice Straight på IMDB

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Personer från Nassau County, New York
Födda 1914
Avlidna 2001
Kvinnor
Oscar för bästa kvinnliga biroll
Södergren

Södergren är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Alex Södergren
 Anders Södergren
 Benny Södergren
 Elisabet Frerot Södergren
 Ferdinand Södergren
 Gösta Södergren
 Håkan Södergren
 Håkan Södergren (båtkonstruktör)
 Johan August Södergren
 Monica Hult Södergren
 Nina Södergren
 Nils Södergren
 Patrik Södergren
 Sigfrid Södergren
 Sophie Södergren
 Valfrid Södergren
 Viktor Södergren

Svenska efternamn
Mjölkbord

Mjölkbord, även mjölkbrygga och mjölkpall, är en enkel konstruktion av sten, betong eller trä för att underlätta mjölkhämtning med lastbil från mjölkbonden till det lokala mejeriet.

Historia
Ordet mjölkbord i sin nuvarande betydelse är enligt SAOB dokumenterat i det svenska språket sedan 1917.
Från den senare delen av 1920-talet organiserades mjölkhämtning av mjölkcentraler med lastbil i mjölkkrukor från gårdarna. Det ålåg mjölkbönderna att bygga ett mjölkbord vid landsvägen för att möjliggöra lastningen av mjölkflaskorna på samma höjd som lastbilsflaket. Mjölkbordens roll för insamling av opastöriserad mjölk "färskmjölk" upphörde från slutet av 1970-talet, då mejerierna hade övergått till att använda tankbilar. 

År 1950 fanns omkring 100 000 hemmabyggda mjölkbord i Sverige, och år 1993 uppskattades antalet till mellan 500 och 1 000.
År 1953 uppmanade Mjölkcentralen sina medlemmar att bygga mjölkbord efter särskilda typritningar, men detta slog dock aldrig igenom.  

Världens största mjölkbord finns i Nossebro, Essunga kommun i Västergötland. Det byggdes först i Sollebrunn i samband med en mässa med namnet "Från mjölkbord till IT", men flyttades till Nossebro 2011. Det är 5,2 meter högt, 2,75 meter djupt och 3,3 meter brett och har besiktats som nr 35 i Svenska Mjölkpallföreningens register.

Mjölkbord i kulturen
I TV-filmen Midvinterduell från 1983 av Lars Molin skildras en envis lantbrukare som vägrar anpassa sig till nya regler som kräver att han ska lämna sin mjölk på byns gemensamma mjölkpall i stället för sin egen.

Källor

Noter

Vidare läsning
 
 Skafvenstedt, Bengt (2003). "På mjölkbordens tid" i Viredabygden 3 - Förr var förr – nu är nu, Vireda hembygdsförening, Jönköping 2003,

Externa länkar

"Få mjölkbord har stått pall" på Femtiotalsjakten

Mjölk
Mejeriindustri
El Eternauta

El Eternauta är en argentinsk science fiction-serie skapad av författaren Héctor Germán Oesterheld och ursprungligen tecknad av Francisco Solano López. Den senare var en avlägsen släkting till en av Paraguays första presidenter med samma namn, Francisco Solano López. Den första versionen av serien publicerades i tidningen Hora Cero Semanal mellan 1957 och 1959.

Oesterheld skrev senare uppföljare till El Eternauta, publicerade år 1969 (med teckningar av Alberto Breccia) respektive 1975. Båda innehöll en mer politisk ton, och de var skrivna vid en tid då Oesterheld blivit medlem i den vänsterorienterade Montoneros-gerillan. Under militärdiktaturen kidnappades Oesterheld sedan av militären och försvann. Efter hans påtvingade försvinnande skrevs flera nya versioner av El Eternauta av en uppsjö av författare och tecknare.

Historia
El Eternauta utspelar sig i femtiotalets Buenos Aires där ett mystiskt och dödligt snöoväder blir inledningen till en invasion av utomjordingar med syfte att ta över jorden. De överlevande människorna mobiliserar sig för att rädda jorden och mänskligheten. Handlingen utspelar sig i Buenos Aires stadsmiljöer med händelser vid och hänvisningar till existerande byggnader och gator i staden.

Tidningen L'Eternauta
1980 startades den italienska serietidningen L'Eternauta, lanserad på seriefestivalen i Lucca. Tidningens publicerade främst spanska, argentinska och italienska serieskapare, med en blandning av äventyr, science fiction och fantastik. Alberto Breccia, Hugo Pratt och François Schuiten tillhörde de återkommande bidragsgivarna.

Referenser

Argentinska serier
Historiska serier
Science fiction-serier
Snookerns världsranking 2010/2011

Snookerns världsranking 2010/2011 är den professionella snookerrankingen för de spelare som tagit sig till säsongen 2010/2011 från säsongen 2009/2010. Poängen innefattar helt eller delvis, beroende på vilken revision, snookerns världsrankingspoäng från 2008/2009 och 2009/2010.

Detta var första säsongen då världsrankingen uppdaterades fyra gånger per säsong i stället för endast en gång.

Noteringar 
 John Higgins var avstängd från alla turneringar fram till 2 november 2010.

Referenser 

Snookersäsongen 2010/2011
Sandlund

Sandlund är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Arne Sandlund
 Elisabeth Sandlund
 Fia-Stina Sandlund
 Ida Sandlund
 Maj-Britt Sandlund
 Rune Sandlund
 Staffan Sandlund

Svenska efternamn
Sandgren

Sandgren är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Carl Sandgren
 Carl Fridolf Engelbert Sandgren
 Carl-Otto Sandgren
 Carolina Sandgren
 Curt Sandgren

 Edith Sandgren
 Elin Sandgren
 Emanuel Sandgren

 Gunnar E. Sandgren
 Gustav Sandgren
 Ingrid Ydén-Sandgren
 Joakim Sandgren
 Johannes Sandgren

 Kurt Sandgren

 Lasse Sandgren
 Lena Sandgren
 Lennart Sandgren
 Linus Sandgren
 Lydia Sandgren

 Margareta Sandgren
 Martin Sandgren

 Otto Sandgren

 Per Anders Sandgren

 Tennys Sandgren

 Ulf Sandgren

 Åke Sandgren

Se även 

 Sandegren

Svenska efternamn
Kungariket Ungern (olika betydelser)

Kungariket Ungern kan syfta på:

 Kungariket Ungern – en monarki i Centraleuropa 1000–1918 under habsburgska kronan 1541–1867
 Kungliga Ungern – omfattande de västra delarna, en undertitel till den habsburgska kronan 1541–1711
 Kungariket Ungern – del av dubbelmonarkin Österrike-Ungern 1867–1918
 Kungariket Ungern (1920–1946) – en stat i Europa 1920–1946
Sandborg

Sandborg, även skrivet Sandborgh,  är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Amanda Sandborg Waesterberg (1842–1918), pianist och kompositör
 Björn Sandborgh (född 1948), ämbetsman och vissångare
 Kerstin Sandborg (1931–2005), rektor och  politiker, folkpartist
 Lars Sandborgh (1896–1970), läkare
 Lasse Sandborg (aktiv 1969–1972),  musiker
 Olof Sandborg (1884–1965), skådespelare och teaterregissör
 Per Sandborgh (född 1945), skådespelare, röstskådespelare och översättare
 Stefan Sandborg (född 1970), militär, rikshemvärnschef
 Ulf Sandborg (1917–2000), musikdirektör
 Ulla Sandborgh (född 1960), civilingenjör och ämbetsman

Svenska efternamn
Sjöborg

Sjöborg kan avse:

 Sjöborg (navalakademisk förening) – sällskapsklubb

Efternamn 
Sjöborg är ett svenskt efternamn, som den 31 december 1913 bars av 288 personer bosatta i Sverige.
 Erik Sjöborg (1878–1959), diplomat och jurist
 Nils Henrik Sjöborg (1767–1838), historiker, fornforskare och professor

Geografi 
 Sjöborg, Blekinge, medeltida fästning och stad, miste privilegierna 1600.
 Sjöborg, Västergötland, medeltida borg vid Hjällsnäs, Stora Lundby socken, Lerums kommun.
 Sjöborg, Houtskär, ett skär i Houtskär, Egentliga Finland.
 Sjöborg, Ingå, ett skär i kommunen Ingå, Nyland.

Källor

Svenska efternamn
Glömda hjältars ballad

Glömda hjältars ballad är ett musikalbum av den svenska reggaeartisten Governor Andy, utgivet 2009.

Låtlista 
"Glömda hjältars ballad" - 3:22
"Pengatrubbel" - 3:47
"Kärleken kvar" - 3:09
"Han ser dig" - 3:56
"Dina Rub a Dub" - 3:58
"Riddim Bonanza" - 3:26
"Hur många fler" - 3:35
"Rider söderut" - 3:03
"Oxfilé i frysen" - 3:58
"Hur länge" - 3:54
"Sluta konsumera mig" - 3:38
"Fortet" - 3:24
"Leva att se" - 4:40

Musikalbum 2009
Album av Governor Andy
Kungariket Ungern (1920–1946)

Kungariket Ungern () också känt som Regentskapet, existerade från 1920 till 1946 och var ett de facto land under Miklós Horthy. Horthy representerade officiellt den abdikerade ungerska monarken Karl IV, apostoliska kungen av Ungern. Försök av Karl IV att återvända till tronen kunde förhindras genom hot om krig från grannländerna och av bristen på stöd från Horthy.

Kungariket Ungern under Horthy medlem av axelmakterna under större delen av andra världskriget. År 1944 ockuperades Ungern av Nazityskland och Horthy avsattes. Pilkorsarnas ledare Ferenc Szálasi etablerade en ny nazi-stödd regeringen som gjorde Ungern till en tysk lydstat. Under senvåren och sommaren utvisade tyskarna hundratusentals ungerska judar och deporterade dessa till deras utrotningsläger, där de flesta dog.

Efter andra världskriget föll Ungern inom Sovjetunionens intressesfär. År 1946 etablerades den Andra ungerska republiken.

Referenser

Noter

Historiska länder och riken i Centraleuropa
Stater och territorier bildade 1920
Stater och territorier upplösta 1946
Ungern under 1900-talet
Natanael Petrus Ollén

Natanael Petrus Ollén, född 30 maj 1879 i Stockholm, död 1 november 1965, var en svensk folkpartistisk tidningsman. Hans far Per Ollén grundade tidningen Svenska Morgonbladet och Petrus Ollén började på tidningen direkt efter studentexamen 1897 medan han studerade på Uppsala universitet. Han avslutade universitetsstudierna 1904 och samma år blev han styrelseledamot och redaktör på Svenska Morgonbladet. Mellan åren 1906 och 1910 gav han ut tidningen Friska vindar. Han blev verkställande direktör på Svenska Morgonbladet 1910 och efterträddes av sin yngre bror, David Ollén, år 1917.

Parallellt med arbetet på Svenska Morgonbladet var han bland annat ordförande i frikyrkliga pressmannaföreningen, styrelseledamot i de kristna samfundens nykterhetsrörelse och medlem i Svenska missionförbundets bokförläggningskommitté och skrev böcker.

Bibliografi

Referenser

Noter

Externa länkar 

Födda 1879
Avlidna 1965
Män
Journalister från Stockholm
Svenska journalister under 1900-talet