kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Argumenty i Fakty

Argumenty i Fakty (ryska: Аргументы и факты, "Argument och fakta") är en tidning som ges ut i Moskva, Ryssland. Den har lokalutgåvor i 54 andra ryska städer, samt nationalutgåvor i Armenien, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Ukraina, Moldavien och Vitryssland. Det finns också en utgåva för Europa.

Tidningen grundades 1978 av organisationen Znanije (ryska: Знание, "Kunskap"). Under 1980-talet var den reformorienterad och förespråkade glasnost. Den påstår sig själv ha varit den tidning i världen med störst upplaga, och 1990 skrevs den in i Guinness Rekordbok med 33,5 miljoner exemplar per upplaga. År 2008 lästes tidningen av 8 miljoner varje vecka. Idag når den ca 5, 9 miljoner läsare i månaden.

7 mars 2014 köptes tidningen av staden Moskva.

Referenser

Ryska tidningar
Tidningar startade 1978
Afhandling om Svenska stafsättet

Afhandling om Svenska stafsättet är en bok skriven av Carl Gustaf af Leopold och utgiven 1801. Den utgavs i Svenska Akademiens handlingar och räknas som den första normen för svensk rättstavning (ortografi). 

Leopold, som vid denna tid var ledamot av den då blott femton år gamla Svenska Akademien, ville med sin avhandling bland annat bringa reda i hur lånord i svenskan skulle stavas, men även slå ett slag för en mer enhetlig stavning, grundad på samhörighetsprincipen. Enligt Leopold borde lånord anpassas efter svenskt uttal, så att ord som elegance och connaisseur i stället skulle stavas elegans respektive konnässör, och ord som slag och släkt (slägt) borde båda stavas med g eftersom de hör samman etymologiskt. Leopolds idéer stötte på motstånd och mynnade ut i vad som kom att kallas det ortografiska rikstumultet. Leopolds motståndare menade bland annat att det skulle förefalla obildat att stava exempelvis franska ord efter svenskt uttal, men Leopold hänvisade till romarna, som på sin tid hade anpassat grekiska lånord till latinsk stavning utan att det hade ansetts fel. 
Trots kritiken följdes Leopolds stavningsregler i stort sett när Svenska akademien gav ut första upplagan av sin ordlista 1874. Först 1889, i och med utgivningen av sjätte upplagan av Svenska Akademiens ordlista, reformerades stavningen. Exempelvis ändrades e och q i vissa ord (jernväg, qvarn) till ä och k. 

Det märkliga förhållandet att ord som "vän" och "men" får olika betydelse med kort eller lång vokal, men konsonanten ändå inte dubbeltecknas, har också sitt ursprung hos Leopold. Han menade att en dubbel konsonant "skulle blifva ledsam för ögat" och för handen, och några få fasta undantag inte skulle vara svåra att lära sig.

Referenser

Externa länkar

"Leopold - skrev att och vållade rikstumult" i Språktidningen februari 2008
"Gustaf af Leopold, Om svenska språket i Svenska Vitterhetssamfundets Meddelanden nr 91, 2009

Grammatik
Ortografi
Litteratur 1801
Verk av Carl Gustaf af Leopold
Battlefield Earth

Battlefield Earth kan syfta på:

Battlefield Earth – en roman av L. Ron Hubbard, se Kampen om jorden
Battlefield Earth (film) – en film baserad på boken
Superted

Superted är en kymriskspråkig animerad TV-serie om en teddybjörn med magiska krafter. Den började sändas 1 november 1982. Karaktären skapades ursprungligen av Mike Young 1978 för att hjälpa hans 4-årige son att övervinna sin rädsla för mörkret. Serien följdes 1989 av The Further Adventures of Superted.

Handling
Varje avsnitt inleds med berättelsen hur Superted fick liv: Han var till en början en helt vanlig teddybjörn som ansågs vara felaktig i en leksaksfabrik, där han tillverkades, och kastades in i en gammal skrubb. En prickig man hittade honom där och väckte liv i honom med sitt "kosmiska stoft". Han fördes sedan till Moder natur där han fick superkrafter och blev brottsbekämparen Superted.

Sändningar
Serien producerades av Siriol Animation för kymriska kanalen S4C, där det sändes med det kymriska språket, och senare på engelska i hela Storbritannien på BBC1, och dubbades till iriska för RTE. Serien vann ett flertal priser, bland annat BAFTA för bästa animering 1987. I Sverige har serien visats i SVT.

Figurer 
 Superted - Teddybjörnen som väcktes till liv genom "kosmiskt stoft" och fick makalösa krafter från Moder Natur. Han är seriens hjälte och huvudperson.
 Pricky (Spotty) - Superteds fumlige kompanjon och bästa vän. Han är en gul utomjording täckt med gröna prickar, från planeten Prick.
 Fläck (Blotch) - Prickys syster.
 Texas Pete - En ond cowboy, Superteds ärkefiende och seriens huvudskurk.
 Knotan (Skeleton) - Petes fega medhjälpare. Han är ett vandrande skelett.
 Bullen (Bulk) - Petes korkade och överviktiga medhjälpare.
 Moder Natur (Mother Nature) - Här framställd som en fe, var personen som gav Superted sina krafter.

Svenskspråkiga röster 
 Bert-Åke Varg - Pricky och Bullen
 Staffan Hallerstam - Superted
 Peter Harryson - Knotan
 Hans Ernback - Texas Pete och berättaren
 Beatrice Järås - Fläck
 Johan Hedenberg - Texas Pete och berättaren

Hemvideoutgivningar
I Sverige har avsnitt har givits ut på VHS-kassett av Wendros Cartoon AB och TREFA Video AB

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Toonhound - Superted 
 Superted på Internet Movie Database

Brittiska animerade TV-serier från 1980-talet
TV-seriestarter 1982
TV-serieavslutningar 1986
Fiktiva björnar
Fiktiva figurer introducerade 1982
Fiktiva antropomorfa figurer
Superhjältar
TV-program i BBC
Ingen kan hejda döden

Ingen kan hejda döden är Stieg Trenters debutbok, en kriminalroman utgiven 1943. Trenters välkända huvudperson, fotografen Harry Friberg har ännu inte trätt in på scenen (men kriminalkommissarien Artur Lind skulle återkomma i den första boken om Friberg; Farlig fåfänga).

Handling 

I bokens inledning dör Eva Lundhs hembiträde Berta av skrämsel på den branta Hökstigen en mörk försommarkväll i sommarstugeområdet Ekviken. Eva har under sommaren en rad upplevelser av att någon iakttar henne. I mitten av juli utsätts Edde Brinkström för ett strypningsförsök med lasso. Det är tradition i området att hålla en tävling i lassokastning vid den årliga sommarfesten, tredje lördagen i augusti. Lassotävlingen avbryts av fyndet av en död man i vattnet. Den döde har inte drunknat utan blivit strypt med lasso. Sommarens alla händelser visar sig ha samband med detta mord. En del av lösningen finns i Danmark.

Persongalleri 
 Artur Lind, kriminalkommissarie
 Eva Lundh, 21, sångstuderande med nära förestående romansdebut, sommarstugeägare i Ekviken
 Edwin Schellin, direktör, Evas morbror, omkommen i en motorbåtsförlisning i Kattegatt 1940
 Elisabeth Schellin, Evas moster
 Lill-Edwin Schellin, Evas kusin, i danskt fängelse
 fröken Berta, Evas gamla hembiträde
 Kerstin Sundvall, 28, Bertas efterträdare som hembiträde hos Eva
 Evert Ljungdahl, kringresande väg- och vatteningenjör, sommarstugegranne med Eva
 Anna Ljungdahl, otrogen hustru, väninna till Eva
 Edde Brinkström, sommarstugegranne, ägare av oljefirma, reservförare vid F2, Evas gamla sommarförälskelse
 Lars Ellman, delägare i Eddes oljefirma, delar även sommarstuga med Edde
 Andersson, försäljare, sommarstugegranne
 Anders Ellvius, nervläkare, sommarstugegranne
 Elise Ellvius, spiritistiskt intresserad läkarfru
 Leslie Elmer, godsägare på Ekberga säteri, fänrik i Sjövärnskåren
 Anton Lindberg, gift, medelålders filmdirektör, sommarstugegranne, flickjägare
 Åke Sunnborg, underexpedit, f.d. pojkvän till Eva
 Lolo Westberg, Eddes nya sommarflört, golddigger med myskparfym, har tidigare gått i sällskap med Leslie Elmer

Miljö 
Ekviken, ett sommarstugeområde på Värmdö med branta stup, lugna vikar och slingrande stigar. De flesta boende far dit ut med buss som avgår från busstationen vid Folkungagatan. Det förekommer att besökare tar droskbil hela vägen ut. Herrviksnäs, Gamla Herrviksnäs och Värmdövik på Värmdö är verklighetens Ekviken. 

I charkuteributiken Kött & Fläsk i närheten av busstationen brukar romanens unga kvinnor ofta låna telefonen. Om den man försöker ringa till inte är hemma och svarar, och man själv har bråttom till bussen, kan man be expediten ringa upp och framföra ett meddelande.

Källor

Svenska kriminalromaner
Skönlitteratur 1943
Verk av Stieg Trenter
Angödrommen

Angödrommen är en kal klippö 4,5 sjömil nordost om Möja. Nordöstra delen av ön utgörs av en hög klippa med ett stenkummel och utgör ett tydligt riktmärke. Vegetationen utgörs av ljung, en samt lågväxt klibbal och rönn i skyddade skrevor. Ön är en viktig lokal för gråsäl och häckande sjöfågel. Angödrommen är sedan 1957 naturreservat, benämnt Angödrommens naturreservat.

Källor

Noter

Öar i Värmdö kommuns skärgård
Angödrommens naturreservat

Angödrommens naturreservat är ett naturreservat i norra Värmdö kommun i Stockholms län.

Området är naturskyddat sedan 1957 och är 4,8 hektar stort. Reservatet omfattar ön Angödrommen i Stockholms skärgård. Ön/reservatets består av  klapperstensfält och enstaka lövträd, klibbal och granar.

Källor 
Angödrommens naturreservat Länsstyrelsen Stocholms län

Noter

Naturreservat i Värmdö kommun
Naturskyddsområden bildade 1957
Förola gruvor

Förola gruvor är en gruva belägen i Svärta socken, Nyköpings kommun. Gruvan började bearbetas 1360 och lades ner 1966. Järnmalmen uppfordrades ur ett lutande schakt (donlägigt) som mynnade i en dagöppning.

Gruvan bröts till 225 meter djup, och malmkroppen gick i horisontalled österut 595 meter från schaktet. Från gruvan sändes under andra världskriget leveranser till Tyskland. Utskeppningsplats var Sjösaviken.

Redan på 1600-talet göts kanonämnen i masugnen vid Masugnsjön och från 1761 vid Ullabergs masugn. Kanonämnena transporterades sedan med häst och vagn till Borrvinds kvarn (Hedvigsfors kvarn) där kanonloppen borrades i en vattendriven borrvind. Därefter transporterades kanonerna till Malmbryggan vid Sjösaviken för vidare transport till beställaren. Vattenhjulet vid Borrvinds kvarn var tolv meter i diameter och gav sex hästkrafter.

Kvar idag finns gruvfogdebostaden från 1917, laven samt två stora arbetarkaserner uppförda 1916–17. Vid Hybble finns två ålderdomliga torp som tillhört gruvarbetare. Den sedan 1968 byggnadsminnesmärkta gruvfogdebostaden vid Ullaberg antas ha uppförts 1?68. Här finns även ruinen efter masugnen samt en fångdamm.

Bilder

Källor

Externa länkar

Gruvor i Södermanland
Nyköpings kommun
Bergsbruk
Järnmalmsgruvor
Claude Bergeret

Claude Bergeret  född 19 oktober 1954 var en fransk bordtennisspelare. Hon var världsmästare i mixed dubbel 1977 tillsammans med Jacques Secrétin.

Hon spelade sitt första VM 1969 och 1981, 13 år senare sitt sista. Under sin karriär tog hon 2 medaljer i bordtennis-VM 1 guld och 1 brons.

Bergeret blev fransk mästare i singel, dubbel och mixed vid ett flertal tillfällen under 1970-80-talet.

Meriter 
 VM i bordtennis
 1977 i Birmingham
 kvartsfinal singel 
 kvartsfinal dubbel 
 1:a plats mixed dubbel (med Jacques Secrétin)
 12:e plats med det franska laget
 1979 i Pyongyang
 3:e plats mixed dubbel (med Jacques Secrétin)
 13:e plats med det franska laget
 1981 i Novi Sad 
 kvartsfinal mixed dubbel 
 14:e plats med det franska laget

 Bordtennis EM
 1974 i Novi Sad
 3:e plats mixed dubbel (med Jacques Secrétin)
 1976 i Prag
 3:e plats dubbel (med Brigitte Thiriet)
 3:e plats mixed dubbel (med Jacques Secrétin)
 1978 i Duisburg
 kvartsfinal mixed dubbel 
 1980 i Bern
 kvartsfinal mixed dubbel 
 1982 i Budapest
 kvartsfinal mixed dubbel 

 Europa Top 12
 1976 i Lybeck: 9:e plats 
 1977 i Sarajevo: 9:e plats 
 1979 i Kristianstad: 9:a plats
 1980 i München: 12:e plats

Referenser

Noter

Källor 
Claude Bergeret i ITTFs - Databank
 Svenska Bordtennisförbundets webbplats
 sportquick.com

Externa länkar 
 ITTF.com

Franska bordtennisspelare
Världsmästare i bordtennis
Kvinnor
Födda 1954
Levande personer
Riksdagsmannagården i Axtorp

Riksdagsmannagården i Axtorp är en gård i Förlanda socken, Kungsbacka kommun som beboddes av riksdagsmannen Aron Christoffer Gunnarsson. Gården förklarades som byggnadsminne år 1994.

Gården har anor från 1600-talet. De äldsta bevarade byggnaderna är uppförda efter den brand som ödelade hela Axtorps by den 1 juni 1836. Gården flyttades inte vid laga skifte. På 1800-talet ansågs den vara den främsta i socknen och var 1867 den enda som var rödmålad.

På 1940-talet installerades elektricitet på riksdagsmannagården, men aldrig rinnande vatten eller telefon.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Byggnadsminnen i Hallands län
Arbetslivsmuseer i Sverige
Bernardo Dovizi da Bibbiena

Bernardo Dovizi da Bibbiena, född 4 januari 1470 och död 9 november 1520, var en italiensk kardinal.

Bibbiena utnämndes av Leo X till kardinal, och är känd som Rafaels gynnare och som författare till komedin La Calandria (1518), gjord efter klassiskt mönster, en skabrös skildring av tidens seder.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Italienska kardinaler
Italienska författare
Födda 1470
Avlidna 1520
Män
Theodor von Fircks

Theodor von Fircks (pseudonymen "Schedo Ferroti"), född 7 april 1812 nära Libau, död 22 oktober 1872 i Dresden, var en rysk (balttysk) baron och politisk skriftställare.

Efter längre verksamhet i rysk statstjänst (i väg- och vattenbyggnadsdepartementet) ägnade han sig åt publicistiskt författarskap, särskilt såsom medarbetare i "Augsburger Allgemeine Zeitung" och i "Nord" i Bryssel. Han skildrade ryska samhällsförhållanden ur moderat-konservativ synpunkt, polemiserade med Michail Katkov i den polska frågan och med Aleksandr Herzen. Hans viktigaste arbeten är La libération des paysans (fjärde upplagan 1857-61), Principes du gouvernement et leur conséquences (1857), Malversations et remédes (1859), La noblesse (1859), Le militaire (1860) och Les serfs non encore libérés (1861), samlade under gemensam titel Études sur l'avenir de la Russie, vidare Que fera-t-on de la Pologne? (1864), Le nihilisme en Russie (1867) och Le patrimoine du peuple (1868).

Källor

Se även
 von Fircks

Ryska fackboksförfattare
Franskspråkiga fackboksförfattare
Ryska författare under 1800-talet
Personer från Liepāja
Balttyskar
Födda 1812
Avlidna 1872
Män
Ugglan
Stig Hansson (fogde)

Stig Hansson, död 1521, var fogde över silverbrytningen i Öster Silvbergs gruva. Hanssons gård i Jönshyttan utanför Säter är numera en del i Silverringen.

Hansson lät avhysa befintliga bybor för att uppföra sätesgården Stora Ornäs och sägs även ha lett bygget av Ornässtugan. Han var far till Barbro Stigsdotter, som enligt Gustav Vasas öden och äventyr i Dalarna ska ha räddat Gustav Vasa ut från Ornässtugan. Stig Hansson var allierad med Gustav Vasa, men bytte sedan sida och avrättades för förräderi 1521.

Referenser

Svenskt frälse
Personer som blivit avrättade av Sverige under 1500-talet
Avlidna 1521
Män
Födda okänt år
Simona La Mantia

Simona La Mantia, född den 14 april 1983 i Palermo, är en italiensk friidrottare som tävlar i tresteg.

La Mantia deltog vid Olympiska sommarspelen 2004 där hon blev utslagen i försöken. Inte heller vid VM 2005 eller vid inomhus-VM 2006 tog hon sig vidare till finalen.

Hennes främsta merit kom vid EM 2010 där hon slutade på andra plats efter ett hopp på 14,56 meter.

Personliga rekord 

 Tresteg - 14,69 meter från 2005

Källor 

 Fakta på IAAF:s webbplats

Födda 1983
Italienska trestegshoppare
Kvinnor
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Italien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Italien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2012
Ineta Radēviča

Ineta Radēviča, född den 13 juli 1981, är en lettisk friidrottare som tävlar i längdhopp.

Radēviča deltog vid OS 2004 både i längdhopp och i tresteg men missade finalen i båda grenarna. Hon missade även finalen vid VM 2005 men var i final och slutade femma vid inomhus-VM 2006. Vid inomhus-VM 2008 slutade hon på sjätte plats. 

Hennes främsta merit kom vid EM 2010 där hon vann guldet efter ett hopp på det nya personliga rekordet 6,92 meter. Året därpå lyckades hon vinna brons vid världsmästerskapen i friidrott 2011 i Sydkoreanska Daegu.

Personliga rekord 

 Längdhopp - 6,92 meter - från 2010
 Tresteg - 14,12 meter från 2004

Källor 
 Fakta på IAAF:s webbplats

Födda 1981
Lettiska längdhoppare
Lettiska trestegshoppare
Europamästare i längdhopp
Kvinnor
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Lettland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Lettland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2012
Östberg

Östberg är ett svenskt efternamn som kan skrivas på något olika sätt. Den 31 december 2013 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Östberg 2 947
 Östbergh 12
Tillsammans blir detta 2 959 personer.

Personer med efternamnet Östberg
 Annika Östberg (född 1954), dömd för dubbelmord i USA
 Axel Östberg (1894–1980), chefredaktör och tecknare
 Bertil Östberg (född 1948), politiker
 Carl Östberg (1764–1842), grosshandlare och brukspatron
 Carl Östberg junior (1806–1865), politiker och brukspatron
 Carolina Östberg (1853–1924), operasångerska
 Cecilia Östberg (född 1991), ishockeyspelare
 Christina Östberg (född 1968), politiker
 Clas Östberg (1880–1973), advokat och politiker
 Curt Östberg (1905–1969), tennisspelare
 Elisabeth Östberg (född 1940), friidrottare, löpare
 Erik Gustaf Östberg (1815–1880), präst
 Fredrik Östberg (född 1979), längdskidåkare
 Frida Östberg (född 1977), fotbollsspelare
 Gustaf Östberg, flera personer 
 Gustaf Östberg (jurist) (1807–1871), häradshövding och brukspatron
 Gustaf Östberg (professor) (1926–2019), bergsingenjör, professor i konstruktionsmaterial
 Gustaf Fredrik Östberg (1847–1924), politiker och godsägare
 Görel Östberg (född 1932), läkare och patolog
 Ingvild Flugstad Østberg (född 1990), norsk längdskidåkare
 Jacob Östberg (född 1973), professor i reklam och PR
 Jens Östberg (född 1971), koreograf och dansare
 Johan Östberg, sångare och låtskrivare
 Johan Östberg (1855–1925), ämbetsman, kommunalman och politiker
 Kjell Östberg (född 1948), professor i historia och forskningsledare för Samtidshistoriska institutet
 Knut Östberg (1888–1959), företagare
 Kristian Østberg (1867–1942), norsk jurist
 Leif Östberg (född 1945), militär
 Lowe Östberg (född 1971), programledare
 Mads Østberg (född 1987), norsk rallyförare
 Maria Östberg Svanelind (född 1958), politiker, socialdemokrat
 Mattias Östberg (född 1977), fotbollsspelare
 May Östberg (1907–1966), målare, grafiker och tecknare
 Mikael Östberg (född 1977), längdskidåkare
 Moje Östberg (1897–1984), sjömilitär
 Otto Östberg (1899–1985), läkare
 Petter Östberg (1850–1924), bergsingenjör och industriman
 Ragnar Östberg (1866–1945), arkitekt, konstnär och professor i arkitektur 
 Stina Östberg (född 1977), samtidskonstnär
 Sven Östberg (1908–1987), fabrikschef och målare
 Thure Östberg (1925–2022), militär
 Ullastina Östberg (1951–1997), chefredaktör

Källor

Svenska efternamn
Barbu Știrbei

Barbu Dimitrie Bibescu furst Știrbei, född 1799, död 1869 var en rumänsk statsman, hospodar över Valakiet.

Știrbei var inrikesminister under brodern Gheorghe Bibescus hospodarskap 1842-48. Från 1849 var han själv hospodar, och fortsatte han sin broders reformarbete, men hans utpräglat franskinriktade politik irriterade nationalisterna. Vid ryssarnas inmarsch i Valakiet 1853 flydde Bibescu till Wien, återvände året därpå och nedlade sitt hospodarämbete 1856. 

År 1857 invaldes Știrbei i nationalrådet ("divanen") i Bukarest och var en av de mera framträdande förkämparna för planerna på Valakiet och Moldova förennade till en stat under utländsk prins som vald furste. Știrbei drog sig därefter tillbaka från politiken.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Rumänska politiker
Födda 1799
Avlidna 1869
Män
Gheorghe Bibescu

Gheorghe Bibescu, () född 1804, död 1 juni 1873, var en rumänsk statsman, hospodar av Valakiet.

Biografi 
Bibescu uppfostrades som sin bror Barbu Știrbei i Paris i utpräglad fransk anda, och deltog i administrationen under den ryska regimen i Valakiet 1829-1834. Han drog sig under Alexandru Ghicas hospodarskap 1834-42 tillbaka från aktivt deltagande i politiken, men valdes efter dennes störtade till hospodar. Bibescu igångsatte ett intensivt reformarbete, men hans utpräglade sympatier för fransk kultur gav missnöje i nationella kretsar, och hans oförmåga att förstå tidens liberala strömningar i kombination med vissa diktatoriska later, åstadkom en av februarirevolutionen inspirerad resning, under vilken Bibescu i juni 1848 flydde till utlandet. 1857 invaldes han i nationalrådet ("divanen") i Bukarest och kämpade där liksom brodern för Moldova och Valakiets förening. Vid hospodarvalet 1859 var Bibescu tillsammans med Alexandru Ioan Cuza av Moldova huvudkandidat, men de nationalistika sympatierna för förening mellan de bägge furstendömena medförde den senares val. Bibescu drog sig därefter tillbaka från aktiv politik.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Rumänska politiker under 1800-talet
Födda 1804
Avlidna 1873
Män
Skuggan av en jätte

Skuggan av en jätte (originaltitel: Cast a Giant Shadow) är en amerikansk storbudget-actionfilm från 1966, baserad på den amerikanske militären Mickey Marcus liv. Rollerna spelas av bland andra Kirk Douglas, Senta Berger, Yul Brynner, John Wayne, Frank Sinatra och Angie Dickinson. Filmens är regisserad av Melville Shavelson, som även skrev filmmanuset och producerade filmen.

Handling 
Filmen handlar om den Israeliska statens tillblivelse och händelserna skildras ur en amerikansk militäradvokats och krigsveterans synvinkel. Förloppet börjar 1947, året före Israels självständighetsförklaring och fortsätter till slutet av kriget mot den arabiska legionen 1948.

Rollista i urval   
 Kirk Douglas – David "Mickey" Marcus
 Angie Dickinson – Emma Marcus
 Senta Berger – Magda Simon
 James Donald – Safir, major
 Yul Brynner – Asher, israelisk officer
 Stathis Giallelis – Ram Oren
 John Wayne – Mike Randolph, amerikansk general
 Frank Sinatra – Vince Talmadge, pilot
 Luther Adler – Jacob Zion 
 Michael Shillo – Andre Simon 
 Ruth White – Mrs. Chaison
 Rina Ganor – Rona 
 Gordon Jackson – McAffee
 Topol – Abou Ibn Kader

Externa länkar 

 

Filmer 1966
Palestina på film
Nytorgsgatan

Nytorgsgatan är en gata på nordöstra Södermalm i Stockholm. Gatan sträcker sig från Glasbruksgatan i norr till Nytorget och Sofiagatan i syd. Gatan fick sitt nuvarande namn i samband med namnrevisionen i Stockholm 1885. På sommaren förvandlas Nytorgsgatans södra del till en av Stockholms sommargågator.

Historik
Tidigare namn var Stadsträdgårdsgatan för den del som ligger norr om Nytorget, den södra delen kallades Vermdögatan. Längs Nytorgsgatans norra del finns lite av den äldre trähusbebyggelsen från 1700-talet kvar som blandas med murade bostadshus från 1800-talet. 

I samband med Katarinabranden 1723 förstördes samtliga hus i gatans omgivning, ända ner till varvet vid Tegelviken. Trots att man därefter förbjöd byggandet av trähus uppfördes några hus av trä. Exempel härför är fastigheten Terrassen 16 med Nytorgsgatan 5 där en liten rest av ett falurött trähus är hopbyggd med ett putsat stenhus. Trähuset härrör från 1720-talet och är idag ett av Stockholms minsta bostadshus. Stenhuset byggdes 1781. Båda är q-märkta i gällande stadsplan. 

Vid Nytorgsgatan 6 ligger Rutenbeckska gården med bebyggelse från 1700-talet. Vid Nytorgsgatan 7, även det ett q-märkt trähus, finns en liten park och en utsiktsplats som öppnar en storartad panoramablick över Saltsjön och Stockholms inlopp. Nytorgsgatan 5 och 7 (fastigheten Terrassen 16) samt Rutenbeckska gården är blåmärkta av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att de utgör "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Bebyggelsen längs Nytorgsgatans mellersta och södra del härrör huvudsakligen från 1930-talet med undantag för Törnquistska slaktargården (i hörnet Tjärhovsgatan) som uppfördes mellan 1727 och 1733. Bland 1930-talshusen finns Tegelslagaren 12 som också är blåmärkt.

Bilder

Källor
 Stockholms stadsbyggnadskontor, gällande detaljplaner

Noter

Externa länkar

Gator och torg på Södermalm
Blåmärkta byggnader i Stockholm