kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stortorget, Örebro

Stortorget i Örebro ligger centralt mellan Drottninggatan och Trädgårdsgatan. Platsen korsas också av Kungsgatan och Köpmangatan. Från början kallades torget Stora torget och innefattade endast ytan mellan Drottninggatan och Köpmangatan. Efter 1854 års stadsbrand, då stora delar av trästaden Örebro förstördes, bestämde man att torget skulle förlängas till Kungsgatan för att i framtiden fungera som eldbarriär. 

År 1880 förlängdes torget ytterligare till sin nuvarande omfattning och fick en östlig fond i form av Oskarsparken. Innan denna förlängning hade ytan använts som medicinalträdgård. Stortorget är, med sina 362 meter, ett av Sveriges längsta torg. Platsen sluttar neråt i östlig riktning på grund av den rullstensås som löper genom centrala Örebro. Här bedrivs torghandel och marknaden Hindersmässan i slutet av januari varje år.

Byggnader och konstverk vid torget
Torget avgränsas västerut av Nikolaikyrkan från 1200-talet. Vid torgets västra del ligger också rådhuset i nygotisk stil från 1863. Mittemot Rådhuset finns en staty från 1865, föreställande Engelbrekt Engelbrektsson av Carl Gustaf Qvarnström. Vid Kungsgatan finns en fontän, vars riktiga namn är Gamla normer nya former, men som i folkmun går under namnet "Likkistan" på grund av sin form. Den är utförd av konstnärerna Göran Lange och Jenö Debröczy, samt arkitekten Laszlo Marko, och invigdes 1970.

Vid torgets östra del ligger Länsstyrelsens kontor, vilket tidigare fungerade som polishus. Vid Stortorget ligger vidare Behrn Hotell och gallerian Kompassen. Tidigare låg här Atterlingska basarerna. Längre ner på Stortorget låg tidigare Saluhallen.

Se även
Stallbacken
Hållstugan

Referenser
Örebro som det var förr. En krönika i 170 bilder. Sällskapet Gamla Örebro 1963.

Torg i Örebro
Centrum, Örebro
Rankfotingar

Rankfotingar (Cirripedia), är en infraklass inom klassen Maxillopoda bland kräftdjuren. De mest kända rankfotingarna är havstulpaner och långhalsar, men det finns även parasitiska arter. Gruppen innehåller 1480 arter totalt.

Byggnad och fortplantning

Rankfotingarnas thorax har ursprungligen sex benpar, medan abdomen är reducerad. Benparen (klyvfötterna) är ombildade till så kallade cirri, långa borstförsedda extremiteter som är krökta som en hårlock. De bildar en korg som används för att filtrera födan, men är oanvändbara för förflyttning och saknas helt hos parasitiska former. Kroppen omsluts av en tvåklaffig carapax eller mantel. Många fastsittande former bildar förkalkade plattor i denna.

Ur ägget kläcks en naupliuslarv som ofta stannar en tid inom moderns carapax. Den utvecklas sedan till en metanauplius och därefter till en cyprislarv. Cyprislarven har vissa likheter med en musselkräfta och har fått sitt namn efter musselkräftsläktet Cypris. Cyprislarven uppsöker lämpligt underlag resp. värddjur och sätter sig fast.

Systematik
Inom klassen Maxillopoda räknas cirripederna och några mindre grupper till underklassen Thecostraca. Cirripedia indelas i tre överordningar:
 Thoracica med havstulpaner och långhalsar. Thoracica indelas traditionellt i Sessilia, havstulpaner, och Pedunculata, långhalsar. Inom viss modern systematik accepteras dock inte Pedunculata, utan Thoracica indelas i fem ordningar: fyra långhalsordningar samt ordningen Sessilia med havstulpanerna.

 Rhizocephala, rotfotingar, med parasitiska former, exempelvis krabbparasiten Sacculina.

 Acrothoracica, en liten grupp med 82 arter. Det är små djur (några mm) som borrar i kalkmaterial såsom skal av mollusker, koraller eller stenar. De använder sina cirri, som skjuter ut ur borrhålet, till att samla in detritus som föda. På Sveriges västkust förekommer Trypetesa lampas, ett cirka 5 mm stort djur som borrar i snäckskal (av t.ex. valthornssnäcka) som bebos av eremitkräftor. Arten har reducerade cirri. Den har gått tillbaka betydligt sedan 1970-talet.

Charles Darwin gjorde omfattande undersökningar av gruppen Cirripedia, som publicerades 1851 och 1854. Darwin valde detta projekt på förslag av sin vän  J. D. Hooker för att grundligt förstå åtminstone en mindre grupp innan han publicerade den mer generella teorin om evolution genom naturligt urval.

Referenser

Noter

Vidare läsning
 Hickman, C. Integrated Principles of Zoology. McGraw-Hill, 15 ed., 2010.
 Hanström, B. (red.) Djurens värld, band 2, Förlagshuset Norden, Malmö, 1964.
 Dahl, E. Evertebratzoologi. Almqvist & Wiksell , Stockholm, 1972.

Rankfotingar
Dora Carrington

Dora de Houghton Carrington, född 29 mars 1893 i Hereford, Storbritannien, död 11 mars 1932 i Newbury, Berkshire, var en brittisk konstnär, knuten till Bloomsburygruppen.

Biografi
Dora Carrington var dotter till järnvägsingenjören Samuel Carrington och hans hustru Charlotte Houghton. Hon föddes i Hereford nära gränsen till Wales och flera år senare flyttade familjen till Bedford.

Efter grundskola började Carrington i Bedford High School, ett konstgymnasium. Hon var duktig i naturhistoria och hennes talang för teckning och målning var uppenbar. Flera år i rad fick hon Royal drawing Societys pris för bästa elev i teckning.

År 1910 började hon studera vid Slade School of Art vid University College, London. Många män uppvaktade Carrington, bland annat David Garnett, Roger Fry och Aldous Huxley, men hon avvisade äktenskap. Senare arbetade hon på Omega Workshops, ett designföretag. 1917 illustrerade hon två böcker för Hogarth Press med fyra träsnitt, Virginia Woolfs The Mark on the Wall och Leonard Woolfs Three Jews.

Relation med Lytton Strachey

År 1916 mötte Carrington författaren Lytton Strachey, vän till Leonard Woolf. Året därpå hyrde de kvarnen i Tidmarsh och flyttade ihop. Strachey var betydligt äldre och hon uppmuntrade hans sexuella läggning. Sommaren 1918 träffade hon en vän till sin bror, Ralph Partridge och skrev om mötet till Strachey. Partrigde flyttade in i kvarnen och det utvecklade sig till ett Ménage à trois. Den 21 maj 1921 gifte sig Carrington med Partridge.

Strachey dog i cancer i januari 1932. Carrington begick självmord två månader senare.

Verk (urval)

Eftermäle
Hennes livshistoria finns skildrad i den brittiska filmen Carrington från 1995 med Emma Thompson i titelrollen. Den handlar främst om hennes innerliga kärleksförhållande till den homosexuelle brittiske författaren Lytton Strachey.

Referenser

Noter

Tryckta källor
 

Brittiska målare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1893
Avlidna 1932
Personer från Hereford
Personer som begått självmord
Arwid Karlsson

Arwid Sigfrid Karlsson, född 23 april 1907 i Asarum i Blekinge län, död 1964 i Malmö, var en svensk målare och skulptör.

Har var son till handlaren Algot Karlsson och Anna Augusta Arvidsson och gift 1937–1945 med Britt Marianne Berne och 1947–1948 med Barbro Holm och från 1955 med Birgitta Stenberg-Vejde.

Karlsson arbetade först som kontorist och bedrev samtidigt självstudier i målning och teckning. Han reste till Paris 1928 där han studerade vid Académie de la Grande Chaumière samt för Othon Friesz och Charles Dufresne vid Miason Watteau. Därefter företog han ett stort antal studieresor till bland annat Tyskland, Italien och Spanien. Separat ställde han ut på Gummesons konsthall, Malmö museum, Malmö rådhus samt SDS-hallen. Han var representerad vid Sveriges allmänna konstförenings utställning Skånekonstnärer på Liljevalchs konsthall i Stockholm 1951 och han medverkade i samlingsutställningar med Skånes konstförening, Sveriges allmänna konstförening, Svenska konstnärernas förening och Riksförbundet för bildande konst. Hans konst består av stilleben, porträtt, figurer, kustmotiv, strandbilder och landskapsmålningar. Vid sidan av sitt eget skapande var han verksam som konstpedagog vid Essem-skolan i Malmö.

Karlsson är representerad vid Nationalmuseum, Moderna museet, Malmö museum, Helsingborgs museum och Institut Tessin i Paris.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del III sid 352, Allhems Förlag, Malmö.
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 263,

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Svenska skulptörer under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Födda 1907
Avlidna 1964
Män
Cadillac Ranch

Cadillac Ranch är en skulptur i utkanten av  Amarillo, Texas, USA, som består av ett antal bilar av märket Cadillac som placerats i rad och som är delvis nedgrävda i marken. Konstverket ligger inte numera på sin ursprungliga plats, på grund av staden Amarillos expansion.

Cadillac Ranch skapades 1974 av Chip Lord, Hudson Marquez och Doug Michels ur arkitektgruppen Ant Farm och består av antingen gamla eller skrotfärdiga Cadillacbilar som representerar bilmärkets utveckling mellan 1949 och 1963. De är nedgrävda till hälften med motorhuven neråt, i en vinkel som överensstämmer med Cheopspyramiden i Egypten.

Skulpturen skapades ursprungligen på ett vetefält men flyttades 1997 tre kilometer västerut till en betesmark längs Interstate 40 på grund av att staden Amarillo växte.

Cadillac Ranch går att se från motorvägen och även om den ligger på privat mark och nås genom en olåst grind till betesmarken, så uppmanas till tystnad inom området. Det uppmuntras till graffiti eller andra spraymålningar på fordonen, som på grund av detta sedan länge har förlorat sina ursprungliga färger och är mycket dekorerade. Bilarna målas med jämna mellanrum om i olika färger för att ge besökare fräscha ytor att måla på.

Cadillac Ranch har förekommit inom amerikansk populärkultur. En hyllning till Cadillac Ranch ingick i filmen Bilar. Den fiktiva staden Radiator Springs ligger i utkanten av ett område som på en karta kallas "Cadillac Range" och genom hela filmen kan klippformationer som liknar de till hälften nedgrävda bilarna ses vid horisonten. Cadillac Ranch är även en låt av Bruce Springsteen på hans album The River från 1980.

Referenser

Delvis översatt version från engelskspråkiga Wikipedia

Konstverk i Texas
Amarillo
Konstverk 1974
Cel-shading

Cel-shading är en teknik med vars hjälp det går att omvandla en 3D-modell till något som ser ut att likna en klassisk animering. Som exempel användes cel-shading för att animera gnuerna i filmen Lejonkungen och tv-spelet The Legend of Zelda: The Wind Waker för att få objekt att se tecknade ut.

Referenser

Externa länkar 

Datorgrafik
Animationsteknik
Kalle Anka Cup

Kalle Anka Cup var en tennisturnering i Sverige för ungdomar. Turneringen gick årligen av stapeln i tennisorten Båstad. Tävlingen startade 1970 och har många framstående spelare som stått högst på prispallen. Premiäråret vann till exempel Björn Borg och 1975 triumferade Stefan Edberg, vilket han även gjorde 1977 då Mats Wilander också var en av segrarna. Dessa blev senare också världsettor som seniorer. 

Från och med 2018 heter tävlingen Elite Hotels Next Generation Cup.

Kalle Anka Cup finns också som skidtävling och har också arrangerats för innebandy.

Referenser

Noter 

Tennis i Sverige
Tennisturneringar
Återkommande sportevenemang med premiär 1970
Ungdomsidrott
Månvalla

Månvalla travbana är ett sällskapsspel som producerades 1948 av Jan Jangö, som hade copyright. Trycktes på Carl A Franzéns Tryckeri A.B., Stockholm 1948. Till spelet medföljde ett åttasidigt regelverk.

Månvalla  tillverkades och såldes även på 1970-talet av Alga med något ändrade regler.
I spelet ska man vinna lopp med de travhästar som lottats ut, samt tippa på vem som vinner de enskilda loppen, och V5.
Hästarna har en viss kapacitet som kombineras med slumpmässigt utdelade poängkort och chanskort med händelser.
Sedan körs loppen kring en bana där taktiken kring kurvorna avgör om man får kortaste eller längre väg till mållinjen.
Den spelare som har mest pengar efter två dagar à fem lopp, vinner spelet.

Spelets namn är en parafras på Sveriges största travbana, Solvalla, och travhästarna i loppen har namn som mestadels härstammar från kända hästar på 1940- och 1950-talet, såsom Big Noon, Adept och Bulwark.
Spelet lades ner efter ganska kort tid, eventuellt p.g.a. att spelet spelades med riktiga pengar.

Sällskapsspel
Segment

Segment kan avse:

 Segment (lingvistik) – ett begrepp som används inom fonetiken
 Segment (biologi) –  en tydligt avskild del av en kropp
 Marknadssegment – en särskiljbar del av marknaden
 Marknadssegmentering – en nyckelterm inom marknadsföringsvetenskapen som betecknar konsten att dela upp marknaden i mindre delar
 Segment (datorterm) – en beteckning på en särskild del av en dators arbetsminne
 Segment (geometri) – en avskuren del av något större
Gäddnate

Gäddnate (Potamogeton natans) är en stor vattenväxt. Den finns i näringsrika sjöar.

Källor
Den virtuella floran

Externa länkar

Nateväxter
Gä Växtindex
V-3

V-3, Vergeltungswaffe 3 ("Vedergällningsvapen 3") var en kanon som var tänkt att användas mot London under andra världskriget.

Kanonen hade ett eldrör på 130 meter och flera sådana kanoner skulle grävas fast nära Mimoyecques på den franska kanalkusten. Tanken var att man med dessa kanoner skulle kunna skjuta upp till 600 granater per dygn mot London.

Längs eldröret fanns krutkamrar som tändes när projektilen hade passerat för att ge ökad utgångshastighet.

Efter testskjutningar visade det sig dock att skottvidden bara var 2/3 av den i teorin uträknade och när Adolf Hitler fick del av resultaten lade han ner projektet. V-3 användes dock för att bombardera Luxemburg i samband med Ardenneroffensiven.

Externa länkar

Tyskt artilleri under andra världskriget
Skottlands regioner

Skottlands regioner var en administrativ uppdelning som användes mellan 1975 och 1996. De ersatte grevskapen och blev i sin tur ersatta av kommuner. Alla regioner utom de tre öregionerna Yttre Hebriderna, Shetlandsöarna och Orkneyöarna var indelade i distrikt.

Se även
Lista över Skottlands grevskap och regioner
Skottlands kommuner
Månfesten

Månfesten eller som den vanligen kallas på kinesiska, midhöstfesten (kinesiska 中秋節, pinyin zhōngqiūjié), räknas ofta som Kinas näst viktigaste traditionella högtid efter vårfesten, det kinesiska nyåret. Den infaller enligt den kinesiska kalendern på den 15 dagen i den åttonde månaden (vanligen i slutet av september), en dag då fullmånen sägs vara som allra rundast och klarast. Festen är en höstfest som markerade slutet på skördetiden och början av det mörka halvåret, men det är också en familjehögtid där fullmånen symboliserar familjens enhet och sammanhållning.

Historia 
Offer till månen förekom mycket tidigt i Kina och övergången till det mörka halvåret kopplades också ihop med läran om de två grundelementen yin och yang. En festival med bestämt datum växte fram under Tangdynastin, och från Songdynastin och framåt kom den att förknippas med ett speciellt bakverk, månkakan. Festivalen firas idag på liknande sätt som under Ming- och Qingdynastierna.

Firande 
Offren till månen är sedan länge inget vanligt inslag i festivalen, men månkakor äts i anslutning till en familjemiddag och det är också vanligt att man med vänner beger sig till en högt belägen plats för att beundra fullmånen. Stora lokala variationer förekommer sedan över hela Kina och andra delar av Öst- och Sydöstasien där festivalen förekommer.

Myter och berättelser 
Den vanligaste myten förknippad med månfestivalen är den om Chang'e som efter att ha intaget ett livselixir som hennes man, mästerskytten Hou Yi fått, svävade upp till månen för att där leva som mångudinna. Berättelsen finns i ett flertal versioner.

På månen sägs också en viss Wu Gang stå och hugga på ett ständigt självläkande kassiaträd som straff för begångna synder. En månhare som hjälper Chang'e att göra odödlighetselixir finns också att beskåda på den annars kalla och ödsliga månen.

Datum 

Månfesten faller eller har infallit:
 2014: 8 september
 2015: 27 september
 2016: 15 september
 2017: 4 oktober
 2018: 24 september
 2019: 13 september
 2020: 1 oktober
 2021: 21 september
 2022: 10 september
 2023: 29 september

Externa länkar 

Höst
Traditionella kinesiska högtider
WP:Projekt Kina
Kinesiskt nyår

Kinesiskt nyår eller vårfesten () är det kinesiska nyåret enligt den traditionella kinesiska kalendern. Det infaller i samband med nymåne under perioden 21 januari till 20 februari i den gregorianska kalendern. Det kinesiska nyåret är den största och viktigaste av de traditionella (och moderna) kinesiska högtiderna och markerar inte bara början på det nya året utan också början på det ljusare halvåret.

Firande
En mängd traditioner finns runt det kinesiska nyåret. Nyårsfesten hålls som regel på nyårsafton, medan nyårsdagen är vigt åt vän- och familjebesök. Midnatt firas in med smällare och fyrverkerier. En obligatorisk symbolladdad rätt i större delen av Kina är fisk, eftersom uttalet för fisk är det samma som för ordet "överflöd". I Nordkina är jiaozi, som annars är vardagsmat, lika obligatoriskt på matbordet. Man brukar även äta tangyuan till efterrätt. Barn, men också många andra, får vanligen en nyårspeng i ett rött kuvert. Helst av allt skall beloppet vara förknippat med en 8:a då det är ett turnummer. T.ex. 8, 80, 88 eller 888 RMB. Många arbetsplatser delar ut en 13:e månadslön till sina anställda. Vårfestivalen är också för många den längsta arbetsfria perioden på året.

Kalender

När infaller det kinesiska nyåret?
Det är tre grundregler som styr när det nya året börjar:
 Det kinesiska nyåret infaller den andra nymånen efter vintersolståndet.
 Det kinesiska nyåret infaller vid den nymåne som ligger närmast den första solterminen (立春)
 Det kinesiska nyåret infaller vid den nymåne som kommer efter den sista solterminen (大寒)
Under de tusen åren från 1645 till 2644 infaller det kinesiska nyåret alltid från 21 januari till 21 februari.

Se även
 Kinesiska kalendern
 Himmelska stammar och jordiska grenar
 De kinesiska zodiakdjuren

Anmärkningar

Referenser

Noter

Externa länkar

Traditionella kinesiska högtider
WP:Projekt Kina

gan:農曆新年
Nyår
Fernet

Fernet är en spritdryck med ursprung i Milano i Italien. En fernet innehåller örter och kryddor, vanliga ingredienser är malört, mynta, apelsinskal och saffran. De olika växterna ger drycken den mörkt gröna, nästan bruna färgen.

Se även
Fernet Branca 
Branca Menta

Italienska likörer
Roman Turek

Roman Turek, född 21 maj 1970 i Strakonice i den del av Tjeckoslovakien som vid statsupplösningen den 1 januari 1993 blev Tjeckien, är en tjeckisk före detta professionell ishockeymålvakt. Turek spelade senast för HC České Budějovice i tjeckiska Extraliga. Han har tidigare spelat i NHL för lagen Dallas Stars, St. Louis Blues och Calgary Flames, där han bar Eddie the Head på alla sina målvaktsmasker.

Individuella utmärkelser
1996 – Uttagen till All-Star Team i VM
1996 – Utsedd till turneringens bäste målvakt i VM
1999 – William M. Jennings Trophy, tillsammans med Ed Belfour

Internationellt spel
1993 – Spelade för Tjeckiens herrlandslag i ishockey vid VM i Sverige.
1994 – Spelade för Tjeckien i OS i Lillehammer, Norge
1994 – Spelade för Tjeckiens herrlandslag i ishockey vid VM i Italien.
1995 – Spelade för Tjeckiens herrlandslag i ishockey vid VM i Sverige.
1996 – Världsmästare med Tjeckien i VM i Wien, Österrike.
1996 – Spelade för Tjeckien i World Cup

Källor

Fotnoter

Spelare valda i NHL Entry Draft 1990
Födda 1970
Spelare i Calgary Flames
Spelare i Dallas Stars
Spelare i St. Louis Blues
Tjeckiska ishockeymålvakter
Män
Levande personer
Världsmästare i ishockey
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1994
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Tjeckien
Stanley Cup-mästare 1999
Tjeckiska idrottare under 1900-talet
Spelare i HC České Budějovice
Vinnare av William M. Jennings Trophy
Spelare valda av Minnesota North Stars i NHL Entry Draft
Spelare i Michigan K-Wings
Svensk Pilotutbildning

Svensk Pilotutbildning AB är en svensk flygskola som har sin bas på Göteborg City Airport i Göteborg. Skolan grundades 1998 och har sex stycken flygplan i olika storlekar, samt två helikoptrar. 

Skolan innehar ett FTO - Flight Training Organisation, ett tillstånd utfärdat av Transportstyrelsen för att få bedriva flygskola och Trafikflygarutbildning i Sverige.
Skolan utbildar i första hand till trafikflygarcertifikat, Commercial Pilot Licence (CPL) och olika behörigheter till CPL, exempelvis Multi Engine (ME) och Instrument Rating (IR) men även för MCC och utbildningar till privatflygarcertifikat (PPL). Efter avslutad utbildning kan studenten söka jobb inom tung luftfart.

Skolans helikopterutbildning innefattar utbildning av CPL (H) med olika behörigheter, till exempel typbehörigheter, samt utbildar till privatflygarcertifikat, PPL (H)

Svensk Pilotutbildning utbildar på flygplanstypen Diamond Aircraft och på helikoptertypen Robinson R22 och Robinson R44.

Referenser

Externa länkar
Svensk Pilotutbildning

Svenska utbildningsföretag
Flygskolor
Adressrymd

Adressrymd (engelska: address space) är den finita mängden av distinkta adresser, som var och en motsvarar en fysisk eller virtuell minnescell, processorregister, disksektor med mera. En adress identifierar exakt en av dessa resurser. Adressrymdens storlek är då antalet distinkta resurser som går att ge en adress till.

Minnesadresser
En form av adressrymd är den som innehåller alla möjliga minnesadresser till programkod eller data som en processor kan adressera (referera till). Storleken på adressrymden bestäms av bredden på processorns adressbuss. Eftersom adressbussen arbetar med binära talsystemet är antalet adresser i adressrymden 2b (där b är adressbussens bredd). Således kan en processor med 16-bitars adresser (som till exempel en Zilog Z80) adressera 216 = 65.536 olika minnesplatser (64 KiB), en med 20-bitars adresser (som till exempel en Intel 8086) 220 = 1.048.576 minnesplatser (1 MiB), och en med 32-bitars adresser (som till exempel en Intel Pentium) 232 = 4.294.967.296 minnesplatser (4 GiB).

I/O-adresser
Hos Intel 8086-kompatibla processorer kan in- och utenheter utnyttja en separat adressrymd från minnesadressernas. Denna adressrymd tillåter 216 adresser som alltså är distinkta från minnesadresserna.

Nätverksadresser
För att kunna identifiera olika nätverksenheter anslutna till ett datornätverk måste varje sådan enhet ha en unik nätverksadress. På Internet används idag både IPv4-adresser och IPv6-adresser. En IPv4-adress är 32 bitar, och adressrymden innehåller således 232 unika adresser. Teoretiskt skulle det alltså gå att ha 4.294.967.296 olika enheter anslutna. I praktiken är dock siffran lägre, eftersom delar av adressrymden styckats av för speciella ändamål (se till exempel localhost). Eftersom IPv4s adressrymd har i skrivande stund börjat bli för liten, har nätverksadresser hos ersättningen IPv6 gjorts 128 bitar stora. Detta medför att adressrymdens storlek i IPv6 är 2128 vilket ger teoretisk möjlighet till över 3,4 * 1038 olika nätverksadresser.

Telefonnummer
Även telefonnummer utgör en adressrymd. Enligt E.164-rekommendationen från ITU-T kan ett telefonnummer, inklusive nationell destinationskod och riktnummer, bestå av högst 15 siffror. Det teoretiska antalet distinkta telefonnummer skulle således kunna vara 1015, tusen biljoner.

Datorteknik