kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Finjasjön

Finjasjön är en sjö i Hässleholms kommun i Skåne och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Almaån. Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, björkna, braxen, ål, gädda, gärs, gös, lake, mört och sutare. Vidare förekommer även signalkräfta.

Sjön har fem tillflöden och ett frånflöde, som via Almaån leder till Helge å. Stränderna är flacka vilket lett till upprepade översvämningar. Finjasjön lider även av övergödning, vilket bekämpas genom att fisk som lever på algätande larver tas upp genom trålning.

Norr om sjön finns Finja samhälle och vid den östra stranden ligger Sjörröd. Vidare ligger Skyrup och Mjölkalånga vid sjöns sydvästra stränder. Hovdala slott ligger på Hovdala skjutfält, vilket breder ut sig söder om sjön.

Historia 
Under 1800-talet sänktes Finjasjön i två omgångar. 1847 till 1855 sänktes sjön ca 1 m och 1887 till 1899 ca 2 m. Innan sänkningen gick Finjasjön ända upp till Södra stambanan sydost om sjön. En bit av järnvägsbanken är stenskodd för att tåla vågorna.

Almaån utdikades och kanaliserades 
ca 2 mil, från Rättelöv till Mölleröd och 300 ha åker/800 ha äng skapades. Kvarnen som reglerade vattenståndet vid Mölleröds kungsgård blev obrukbar och revs.

Sjösänkningen blev betydligt dyrare än man beräknat och slutkostnaden blev 641 000 kr mot kalkylerade 368 000 kr och många människor ruinerades och fick lämna sina gårdar. En stor del av den nyvunna marken blev sumpig, omöjlig att bruka och lämnades att växa igen.

Delavrinningsområde 
Finjasjön ingår i delavrinningsområde (622694-136899) som SMHI kallar för Utloppet av Finjasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Almaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (33 %), öppen mark (11 %) och jordbruk (14 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 15 % av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Gös
 Karpfisk (obestämd art)
 Löja
 Mört
 Sandkrypare
 Sarv

Se även 
 Lista över insjöar i Hässleholms kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Helge ås avrinningsområde
Insjöar i Skåne
Insjöar i Hässleholms kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Smokey Mountain

Smokey Mountain kan syfta på:

Smokey Mountain (Manila) – slumområde och tidigare soptipp i Manila, Filippinerna
Great Smoky Mountains nationalpark – bergsområde och nationalpark i USA
Smokey Mountain (Manila)

Smokey Mountain, slumområde och före detta soptipp utanför Manila i Filippinerna. Soptippen består av över två miljoner ton avfall och har varit igång i över 40 år. Bränder i soptippen är vanligt, vilket är bakgrunden till namnet.

Se även
Oskuld och sopor

Filippinernas geografi
Manila
Soptippar
Grinddal

Grinddal (fi. Veräjälaakso) är en del av Åggelby distrikt i Helsingfors stad. 

Grinddal är ett nytt bostadsområde som blev klart på 1990-talet. 

Åggelby
Landguiden

Landguiden är ett avgiftsbelagt uppslagsverk från Utrikespolitiska institutet vars inriktning är information om världens alla länder. Landguiden finns på internet och i tryckt form.

Källor
Om Landguiden - Utrikespolitiska institutet.

Svenska uppslagsverk
Östra Baggböle distrikt

Östra Baggböle (fi. Itä-Pakila) är ett distrikt i Helsingfors stad. Stadsdelar inom distriktet är Östra Baggböle och Domargård. (Bakom dessa länkar finns mera detaljerad information). 

Helsingfors distrikt
Valsjöbyn

Valsjöbyn är en by i Hotagens distrikt (Hotagens socken) i Krokoms kommun, nordvästra Jämtland, cirka 130 kilometer från Östersund. SCB klassade orten 1990 som en småort. Från 2015 avgränsar SCB här åter en småort.

Byn ligger där länsväg 340 (Fiskevägen) passerar norr om Valsjön, nära gränsen mot Norge. I området finns gamla samiska boplatser och fångstgropar från stenåldern. Valsjöbyn har varit bebyggt sedan mitten av 1700-talet. Vägen till Valsjöbyn blev klar 1921 och 1939 byggdes vägen fram till norska gränsen. Ett av de mera kända turistmålen i Valsjöbyn är Skansen Klintaberg. 

Orten har blivit känd genom bland annat Kerstin Ekmans böcker Händelser vid vatten och romantrilogin Vargskinnet. I oktober 2007 dödades en man och hans hund av en björn utanför mannens stuga.

Personer med anknytning till Valsjöbyn 
 Kerstin Ekman, svensk författare, tidigare bosatt i Valsjöbyn under 24 år
 Ann-Margret Olsson, svensk-amerikansk skådespelerska, född i Valsjöbyn 
 Dan Jåma, fotograf och filmare i Valsjöbyn som bland annat har fått Stora journalistpriset tillsammans med journalisten Folke Rydén

Referenser

Externa länkar
 Hotagens minne

Orter i Krokoms kommun
Småorter i Sverige
Maria av Österrike

Maria av Österrike, född den 21 juni 1528 i Madrid, död 26 februari 1603 i Monasterio de las Descalzas Reales, var en tysk-romersk kejsarinna.

Hon var gift med kejsar Maximilian II.  Hon var tillsammans med sin make regent i Spanien som ställföreträdare för sin far under hans frånvaro mellan 1548 och 1551.

Biografi

Tidigt liv
Maria var dotter till kejsar Karl V och Isabella av Portugal. 

Hon gifte sig den 13 september 1548 i Spanien med sin kusin ärkehertig Maximilian av Österrike.  

Efter giftermålet blev paret kvar i Spanien på hennes fars begäran. När hennes far lämnade Spanien 1548 utnämndes hon att fungera som regent i hans frånvaro tillsammans med sin man. De regerade i två år.

Österrike
År 1552 lämnade Maria och Maximilian Spanien och bosatte sig i Wien i Österrike. 

Hennes far abdikerade till hennes brors förmån 1556. 

Maria var en katolsk fanatiker och ogillade sin makes religiösa tolerans. Hon trivdes inte i Österrike eftersom det inte var ett helt katolskt område, och omgav sig med ett hov bestående av spanska katoliker, där hon levde enligt spansk hovetikett och uppfostrade sina barn till stränga katoliker. Hon fick stort inflytande över sina barn, som hon behöll även sedan de blev vuxna. 

Hennes make avled 1576, och hon utövade ett stort inflytande över sin son Rudolf II, som efterträdde honom.

Senare liv
1582 återvände Maria till Spanien, eftersom hon ville leva i ett helt och hållet katolskt land. 

Hon kommenterade vid sin återkomst till Spanien, att hon var glad över att leva i ett land utan kättare. Hon bosatte sig i klostret Las Descalzas Reales i Madrid. Hon var dock inte nunna utan bodde som gäst i klostret och besökte ofta det spanska hovet. Hon levde med sin ogifta dotter Margareta. 

I Spanien blev hon konstmecenat och stödde kompositören Tomás Luis de Victoria. Hennes bror Filip II avled 1598, och efterträddes av hennes brorson Filip III. 

Under sin brorson Filip III av Spaniens regeringstid utövade hon politiskt inflytande över politiken tillsammans med drottningen Margareta av Österrike och sin dotter Margareta, till Österrikes och den katolska kyrkans favör.

Barn

 Anna (1549–1580), gift med Filip II av Spanien
 Ferdinand (1551–1552)
 Rudolf II, tysk-romersk kejsare (1552–1612)
 Ernst (1553–1595)
 Elisabet (1554–1592), gift med Karl IX av Frankrike
 Maria (1555–1556)
 Mattias, tysk-romersk kejsare (1557–1619)
 dödfödd son (oktober 1557)
 Maximilian (1558–1618)
 Albrekt (1559–1621)
 Wenzel (1561–1578)
 Friedrich (1562–1563)
 Maria (född o död 1564)
 Karl (1565–1566)
 Margareta (1567–1633)
 Eleonora (1568–1580)

Referenser

 
 María de Austria (DBE)

Kvinnliga regenter under 1500-talet
Tysk-romerska kejsarinnor
Huset Habsburg
Kvinnor
Österrikes ärkehertiginnor
Födda 1528
Avlidna 1603
Personer i Österrike under 1500-talet
Hösten i Peking

Hösten i Peking, originaltitel L'Automne à Pékin, är en roman från 1947 av Boris Vian, utkom på svenska 1969 i översättning av Lars Erik Sundberg.

Handling 
Titeln till trots utspelar sig denna bok inte i Peking, och det råder även tvivel om det verkligen är höst. En ytterst udda samling karaktärer samlas av slumpartade händelser i ökenlandet Exopotamien för att bygga en järnväg, bland annat två män och en kvinna i en kärlekstriangel, en arkeolog som krossar allt han hittar för att kunna förvara det i små burkar, en eremit som lever livets glada dagar, en doktor som har ihjäl lika många som han botar, och hans assistent som felbehandlat en antik stol som blev Ludvig XIV och dog. Människornas dårskaper leder mot en oundviklig kollaps.

Kommentarer 
Vians fantasifulla roman är skriven med elegans och ironi, och utspelar sig i en surrealistisk värld som visar verkligheten sedd i en skrattspegel, där det absurda tycks vara det mest naturliga och vardagliga. Liksom i många andra verk av Vian behandlar Hösten i Peking kärlekens flyktighet och hur den tär på människorna (i Vians värld psykiskt på männen och fysiskt på kvinnorna), hans kluvna inställning till teknologi och hans avsky för arbete, och spefulla drifter med kyrkan och ingenjörer.

Hösten i Peking finns utgiven på svenska på Pan 1969 och Månpocket 1988.

Skönlitteratur 1947
Kronobageriet

Kronobageriet kan avse:

 Kronobageriet, Karlskrona – ett tidigare bageri på det gamla militärområdet Stumholmen i Karlskrona
 Kronobageriet, Stockholm – en byggnad på Sibyllegatan 2 i Stockholm
Domargård, Helsingfors

Domargård (finska: Tuomarinkartano) är en del av Östra Baggböle distrikt i Helsingfors stad. Stadsdelen avgränsas i väster av Tusbyleden och i öster av Vanda å.

Stadsdelen Domargård har fått sitt namn efter herrgården Domargård, som är omgärdad av parkområden som härstammar från 1800-talet. Staden odlar de stora åkrar som hör till herrgården och huvudbyggnaden i gustaviansk stil sköts om av stadsmuseet. Det finns ett ridinstitut, en ridskola och tre privata ridstall i Domargård. 

Stadsdelar i Helsingfors
John Engelbert

John Henrik Lars Engelbert, född 19 maj 1982 i Oscars församling, Stockholms län, är en svensk låtskrivare, sångare och gitarrist i Johnossi. Tidigare var han även gitarrist i Håkan Hellströms band. 

Engelbert är uppväxt i Saltsjöbaden och hoppade av gymnasiet. Även Oskar Bonde, den andra halvan av Johnossi, hoppade av gymnasiet och under den perioden lärde paret känna varandra. År 2004 började de spela musik tillsammans och bildade Johnossi.

Källor 

Födda 1982
Svenska gitarrister
Svenska låtskrivare
Svenska sångare
Män
Levande personer
Medlemmar i Håkan Hellströms kompband
Deltagare i Så mycket bättre
Arboretum Norr

Arboretum Norr är ett arboretum (trädgård för buskar och träd) i växtzon 5 vid Baggböleforsen i Umeälven, omkring 8 km väster om Umeå centrum. Arboretet är anlagt på den älvbrink som vetter mot sydväst. 

Arboretum Norr rymmer kilometervis av stigar och spänger inom en markyta på cirka 20 hektar. Sedan 1981 har där planterats fler än 2 000 träd och buskar av cirka 300 arter från främst nordligt belägna länder – fördelade på områdena Europa, Västra Nordamerika, Östra Nordamerika, Sibirien, Kvarnängen, Östasien och den centralt placerade Japanska trädgården. Syftet är bland annat att se vilka arter som överlever på Umeås breddgrader, vilket kan leda till ett större urval av klimatanpassade buskar och träd i norra Skandinavien.

Inom området finns också utsiktspunkter, grillplatser, hängmattor och två fasta konstinstallationer; Fredrik Wretmans 8 11 – som ingår i Konstvägen sju älvar – i det nedlagda kraftverket vid Japanska trädgården och In between, av Carina Olsson, Ulla Thøgersen och Rebecka Adelhult Feklistoff, vid den nyanlagda Lägdaleden, som anpassats för t.ex. barnvagn, rullator och rullstol.

Växter 
Några av de växter som finns representerade från Europa är silvergran, serbgran, ask, asp, ek, alm och liljekonvaljer; från Västra Nordamerika träd som coloradogran, svartgran, tamarick, douglasgran, berghemlock och purpurgran; från Östra Nordamerika amerikansk hagtorn, rödek, rödask, silverlönn, sockerlönn, amerikansk kastanj och strutbräken; från Sibirien arter som orienthagtorn, kamtjatkagran, sibirisk lärk och sibirisk buskal; på Kvarnängen naturliga och förädlade växter som ormgran, smultrongran, rödbladig glasbjörk, rosor och kanadapoppel; och från Östasien sorter som manchuriskt päron, manchurisk valnöt, manchurisk ask och blåtry.

Bakgrund 
Uppbyggnaden av Arboretum Norr inleddes i mitten av 1970-talet, då den danske skogsmannen Carl-Gustaf Thögersen, i ett examensarbete vid Umeå universitet, presenterade en plan för att anlägga världens nordligaste arboretum utan för Umeå.

Stiftelsen Arboretum Norr bildades 1984 genom ett samarbete mellan Umeå universitet, Sveriges lantbruksuniversitet i Umeå och Umeå kommun. Verksamheten finansieras med hjälp av bidrag från Umeå kommun och andra norrlandskommuner, företag och andra institutioner med norrländsk anknytning, och lyder under Sveriges lantbruksuniversitets institution för norrländsk jordbruksvetenskap i Umeå.

I närheten 
Arboretum Norr ligger nedanför Baggböle herrgård. Via hängbron Notvarpsbron, strax söder om arbetet, kan man med cykel eller till fots ta sig över till Umeå Energicentrum i Klabböle på andra sidan av Umeälven.

Källor

Externa länkar 
Arboretum Norr

Sevärdheter i Umeå kommun
Parker i Umeå
Arboreta i Sverige
Baggböle
Klonarkiv i Sverige
Anhalt

Anhalt, är en region i mellersta Tyskland kring floderna Elbe, Mulde och Saale, öster om Harz.

Geografi och näringsliv
Största delen är slättland; bara i sydväst stöter det till foten av Harz. Elbe och Saale genomflöt landet. Huvudnäringen var åkerbruk; bergsbruk bedrevs i Harz (bly och silver), varjämte landet har tillgång på brunkol, salter, kalksten, gips, sandsten, tungspat m. m.. Främst bland industrigrenar stod vitbetssockertillverkning samt brännvins- och öltillverkning.

Förvaltning

Historia 
Det anhaltska regenthusets förste med historisk visshet kände stamfader är Esiko av Ballenstedt (omkr. 1030), från vilken även askanierna härstammar. Hans sonson Otto var den förste, som kallade sig greve av Askanien. Dennes son var Albrekt Björnen, den förste markgreven av Brandenburg (d. 1170), och hans sonson, Henrik I, fick Anhalt samt nämnes 1215 som "greve av Askanien och furste i Anhalt". Namnet Anhalt kommer från askaniernas stamsäte Burg Anhalt vid Harzgerode. 

Landet delades mellan Henriks tre söner, varigenom tre anhaltska linjer uppkom: Anhalt-Aschersleben, Anhalt-Bernburg och Anhalt-Zerbst. Första linjen utdog redan 1315, och dess område tillföll den andra, som utslocknade 1468. Tredje linjen delades 1396 i den albrektska och den sigmundska, av vilka den senare 1468 fick linjen Bernburgs område, men själv 1473 delades i den ernestinska och den valdemarska.

Länderna hade därigenom på mångfaldigt sätt blivit styckade mellan furstelinjerna, men förenades 1570 av Joakim Ernst av den sigmundska linjen (d. 1586). Hans söner regerade i 17 år gemensamt, men delade 1603
landet i fyra delar. Johan Georg I fick
Anhalt-Dessau. Dennes sonsons son var Leopold, Fredrik den stores berömde fältherre, kallad "den gamle Dessauern".

Kristian I, som tog Anhalt-Bernburg i besittning, var en anhängare av den till kung i Böhmen valde kurfursten Fredrik V av Pfalz. Anhalt-Zerbst tillföll Rudolf. Ryska kejsarinnan Katarina II hörde till hans ätt. Anhalt-Köthen övertogs av Ludvig. En av dennes efterkommande, Kristian Fredrik, var en stor beundrare av Napoleon I och sökte ordna sitt lilla land helt och hållet på franskt sätt.

Linjen Anhalt-Zerbst utdog 1793, varefter dess område delades mellan de tre övriga. Anhalt-Bernburg blev 1806 hertigdöme, vilket exempel 1807 följdes av de båda andra. Sistnämnda år ingick de i Rhenförbundet och 1815 i Tyska förbundet.

Externa länkar 

 Anhalts historia
 Anhalt

Källor

Sachsen-Anhalts historia
Huset Askanien
Matts Kurck

Matts Kurck (på finska Matti Kurki) var en legendarisk hövding från Satakunda i Finland, som sägs ha levt på 1200-talet. Det förekommer dock liknande historier från hela Finland. Den första skriftliga källan är från 1600-talet.

En gång duellerade han med en jätte från Novgorod, som hette Pohto. Pohto lyckades skada Matts ben och började reta honom med att "du hoppar som en Trana". Pohto lyckades även skada Matts högra arm (mera troligt några fingrar), men därefter halshögg Matts Pohto. (Kurki betyder Trana på finska).

Den finländska flottan
Den finländska flottan har haft flera fartyg med namnet Matti Kurki, se:

 Kanonbåten Matti Kurki (kanonbåt, 1892)
 Luftvärnsfregatten Matti Kurki (fregatt, 1944)

Kurck, Matts
Personer från Satakunta
Flexorretinakel

Flexorretinakel (latin: retinaculum flexorum, ligamentum carpi transversum) är, i människans kropp, ett starkt, fibröst ligament (retinakel) som sträcker sig tvärs över handlovens (carpus) palmarsida. 

Flexorretinaklet utgör "dalen" mellan tenar (thenar, tummens muskler) och hypotenar (hypothenar, lillfingrets muskler). Under flexorretinaklet bildas en kanal, karpaltunneln (canalis carpus), genom vilken senorna till fingrarnas (digiti manus) långa flexormuskler passerar tillsammans med medianusnerven (n. medianus).

Flexorretinaklet sträcker sig från handlovens mediala/ulnara ben, os pisiforme och hamulus (os hamatum), till handlovens laterala/radiala ben, os scaphoideum och os trapezium.

Retinaklet är distalt sammanbundet med palmaraponeurosen (aponeurosis palmaris) och proximalt med lig. carpi volare.

I flexorretinaklet fäster m. flexor carpi radialis, m. palmaris longus och m. flexor carpi ulnaris.

Referenser 
 Motsvarande engelskspråkiga artikel den 2 augusti 2006
 Anatomisk atlas, Michael Budowick, Jan G. Bjålie, Bent Rolstad, Kari C. Toverud, Liber, 
 Rörelseapparatens anatomi, Finn Bojsen-Møller, Liber,

Se även 
 Extensorretinakel
 Handled
 Handens muskler
 Arm

Externa länkar 
 SUNY Downstate Medical Center
 University of Kansas Medical Center
Övre extremitetens anatomi
Leder
Hämeenmaa

Hämeenmaa kan syfta på:

 Hemmema-klassen –  en fartygstyp som ingick i den svenska skärgårdsflottan från 1700-talet
 Hämeenmaa (kanonbåt, 1917) –  en finländsk kanonbåt, byggd 1917
 Hämeenmaa (fregatt, 1952) – en finländsk fregatt av sovjetisk Riga-klass
 Hämeenmaa-klass – en fartygsklass bestående av fartyg som används för minkrigsföring i den finska marinen
 Hämeenmaa (minfartyg, 1992) – ett fartyg i Hämeenmaa-klassen
Cerchio

Cerchio är en kommun och stad i provinsen L'Aquila i regionen Abruzzo i Italien. Kommunen hade  invånare (2018). och gränsar till kommunerna Aielli, Celano, Collarmele och San Benedetto dei Marsi.

Referenser

Externa länkar 
 Cerchios officiella webbsida

Orter i Abruzzo
Kommuner i provinsen L'Aquila
Unaman, Sunaman och Vinaman

Unaman, Sunaman och Vinaman var enligt Sigfridslegenden engelska katolska cluniacensmunkar, systersöner till den engelska missionären Sigfrid. 

Enligt Sigfridslegenden kom Sigfrid och systersönerna Unaman (präst), Sunaman (diakon) och Vinaman (subdiakon) via Danmark till Värend i Småland. De tre systersönerna rånmördades av en skara värendsbor under ledning av Gunnar Gröpe, under tiden då Sigfrid var på resa i Västergötland. När Sigfrid återvände till Värend fann han ett träkar med sina fränders avhuggna huvuden flytande på Växjösjön. Det är av denna anledning som Sankt Sigfrid avbildas bärande ett kar med tre avhuggna huvuden (motivet återgavs även på ett äldre stadsvapen för Växjö stad).

De tre huvudena avbildas i dag på Växjö stifts vapen.

Se även
 Sigfrid (missionär)

Källor 

Kristna martyrer
Växjös historia
Personer i Sverige under 1000-talet
Svenska martyrer
Syskonskaror
Bosporus

Bosporus kan syfta på:

 Bosporus – latinisering av det grekiska Βόσπορος, Bósporos, "boskapsvadstället"
 Bosporen –  ett sund vid Istanbul, Turkiet
Kimmeriska Bosporen – ett sund som förbinder Azovska sjön i norr med Svarta havet
Carl Jans änglar

Carl Jans änglar, tv-program som visades i TV3 under hösten 2006. I programmet leder Carl Jan Granqvist ett försök att utbilda sju tjejer med trasig uppväxt till att bli kockar.

Källor

Externa länkar 
 

TV-program i TV3
Leopold II Maximilian av Anhalt-Dessau

Leopold II Maximilian av Anhalt-Dessau, född 25 december 1700 i Dessau, död 16 december 1751 i Dessau, var en tysk furste som var regerande furste av Anhalt-Dessau från 1747 till 1751.

Biografi
Han var son till Leopold I av Anhalt-Dessau och Anna Louise Föhse. Likt sin far tjänstgjorde han i Preussens armé. År 1742 utnämndes han, på slagfältet vid Chotusitz, till fältmarskalk.

Leopold gifte sig 1737 med Agnes av Anhalt-Köthen. Han efterträddes av sonen Leopold III av Anhalt-Dessau.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Tyska furstar
Anhalt-Dessau
Tyska fältmarskalkar
Tyska militärer under 1700-talet
Personer från Dessau
Födda 1700
Avlidna 1751
Män
Ugglan
Irobot

Irobot, av företaget skrivet iRobot, är ett företag som utvecklar och tillverkar fjärrstyrda och självgående robotar. Företaget grundades av Rodney Brooks som forskar kring AI på MIT. Namnet till företaget kommer från Isaac Asimovs novellsamling Jag, robot.

Från början tillverkade de robotar för polisiära och militära ändamål men har även på senare tid börjat tillverka robotar för hushållsändamål, bland annat dammsugaren Roomba.

 
Amerikanska tillverkningsföretag
Robotik
Janus (olika betydelser)

Janus kan avse:

 Janus – en gud i romersk mytologi
 Janustemplet – ett tidigare tempel invigt åt Janus på Forum Romanum i Rom
 Janus (bokförlag) – ett svenskt bokförlag
 Janus (djur) – ett släkte av steklar
 Janus (fartyg) – ett svenskt fartyg som torpederades under andra världskriget
 Janus (måne) – en måne till Saturnus
 Janus (rymdsond) – en planerad dubbel rymdsond
 Janus (tidskrift) – en norsk tidskrift
Leopold III av Anhalt-Dessau

Leopold III av Anhalt-Dessau, född 10 augusti 1740, död 9 augusti 1817, var en tysk furste som från 1751 till 1807 var regerande furste av Anhalt-Dessau och från 1807 fram till sin död dess regerande hertig.

Biografi
Han var son till Leopold II Maximilian av Anhalt-Dessau. Leopold III verkade för bildning och välstånd i sitt furstendöme. År 1807 inträdde han i Rhenförbundet och antog hertigtiteln.

Leopold III efterträddes efter sin hädangång 1817 av sonsonen Leopold IV.

Familj
Leopold gifte sig den 25 juli 1767 med Luise Henriette av Brandenburg-Schwedt (1750–1811), dotter till markgreve Heinrich Friedrich av Brandenburg-Schwedt.

I äktenskapet föddes sonen:
 Fredrik av Anhalt-Dessau (1769–1814), arvprins, gift med Amalia av Hessen-Homburg (1774–1846)

Bland barn i andra förbindelser före och vid sidan av äktenskapet märks:
 Franz von Waldersee (1763–1823), greve, gift med Luise von Anhalt (1767–1842)

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska hertigar
Anhalt-Dessau
Personer i Tyskland under 1700-talet
Födda 1740
Avlidna 1817
Män
Ugglan
Leopold IV av Anhalt-Dessau

Leopold IV av Anhalt-Dessau, född 1 oktober 1794, död 22 maj 1871, var en tysk furste som var regerande hertig av Anhalt-Dessau från 1863 till 1871.

Biografi
Han var son till arvprins Fredrik av Anhalt-Dessau och sonson till Leopold III av Anhalt-Dessau.

Leopold, som tillhörde fursteätten Askanien, blev vid farfaderns död 1817 hertig av Anhalt-Dessau och ärvde 1847 Anhalt-Köthen samt 1863 Anhalt-Bernburg. I striden 1866 slöt han sig till Preussen och ingick därefter i Nordtyska förbundet.

Leopold gifte sig den 18 april 1818 med Fredrika av Preussen (1796–1850), dotter till prins Fredrik Ludvig Karl av Preussen (1773–1796) och Fredrika av Mecklenburg-Strelitz (1778–1841).

Barn 
 Augusta (1819–1822)
 Agnes av Anhalt-Dessau (1824–1897), gift med Ernst I av Sachsen-Altenburg
 Fredrik I av Anhalt (1831–1904)
 Maria Anna av Anhalt-Dessau (1837–1906), gift med Fredrik Karl av Preussen

Referenser

Noter

Externa länkar

Anhalt-Dessau
Tyska hertigar
Mottagare av Serafimerorden
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1794
Avlidna 1871
Män
Landkreis Rotenburg

Landkreis Rotenburg är ett distrikt (Landkreis) i det tyska förbundslandet Niedersachsen. Det är ett av de största distrikten i landet, lika stort som delstaten Saarland.

Administrativ indelning
I förvaltningsrättslig mening finns i modern tid ingen skillnad mellan begreppet Stadt (stad) gentemot Gemeinde (kommun).

Einheitsgemeinden

Samtgemeinde

Referenser 

Rotenburg