Gullregn (revy)

Gullregn var Karl Gerhards mest framgångsrika revy, en stort uppslagen lyxrevy som kallades "revykomedi" eftersom särskilt den första akten är mer sammanhållen och har mer handling än vad revyer ofta har. Revyn spelades under 1940 och 1941.

Om revyn
Revyn bygger på komedin Plutos av Aristofanes. Komedin berättar hur den blinde guden Plutos i välvilja strör pengar, ett guldregn, över Athen i tron att människorna då skall bli lyckliga. I stället uppstår förtal, avundsjuka och svek. Vems idén från början var att använda Plutos är oklart, men Karl Gerhard och Berthold Brecht som fanns i Sverige från april 1939 planerade att göra en revy tillsammad baserad just på Plutos. I början av 1940 skickade Brecht Gerhard en skiss på en sådan, som Gerhard gillade i stora drag men inte i detaljutförandet. Brecht lämnade Sverige 17 april, en vecka efter att Tyskland ockuperat Norge och Danmark. Den revy som sedan hade premiär i juli använde både Aristofanes pjäs och Brechts material mycket fritt, och Gerhard nämnde inte Brecht som medförfattare till revyn. Ett av revyns största nummer, Calle Hagmans trumslagare i Trum, trum, trummelitrum som ensam kommer hem efter krigsnederlag är ett av de inslag som har tydliga rötter i Brechts utkast. Revyns behandling av det aristofanska temat betecknades av filologen Ernst Nachmanson som kongenialt.

Revyn hade premiär 31 juli 1940 på Folkan, och spelades i mer än nio månader. Från 28 februari 1941 spelades den på Stora teatern i Göteborg, med små ändringar från stockholmsversionen. I april samma år hade revyn premiär i Malmö.

Gullregns mest kända nummer är kupletten Den ökända hästen från Troja, starkt kritisk mot nazistiska medlöpare och Sveriges undfallenhet mot Nazityskland. Numret var populärt men den tyska legationen ogillade den och numret förbjöds med hänvisning till en paragraf i en ordningsstadga från 1868. Karl Gerhard läste därför istället upp förbudet från scenen, vilket väckte munterhet i publiken. Karl Gerhard fick böter för att ha framfört kupletten en gång efter att ha mottagit förbudet, och uppmärksamheten kring detta gav revyn extra reklam. 30 september 1940 återuppstod kupletten med omskriven text som Den välkända hästen från Troja.

Kupletter och visor 
 Den ökända hästen från Troja, sjöngs av Karl Gerhard med balett och stor trähäst på scen
 Det ska vara feda, breda pågar
 Hurra hurra vad det är roligt i Moskva
 Husförhöret
 Lite gullregn över stan
 Pallas Athene
 Trum, trum, trummelitrum/Jag kommer från Peleponesien, sjöngs av Calle Hagman
 När som silla ho går te, i göteborgsversionen
 Rädda karlen, i göteborgsversionen
 Jag är ett bedårande barn av min tid, när Trojanska hästen utgick

Övriga nummer 
 Hambofurstinnan, parodi på Csardasfurstinnan

Medverkande 
 Lille Bror Söderlundh, kapellmästare och lutsångare
 Gustaf Carlström, dekor
 Sandro Malmquist, regi
 Birgit Cullberg, koreografi och danssolo
 Karl Gerhard
 Katie Rolfsen
 Greta Bjerke
 Karen Scheutz
 Naemi Brise
 Carin Swensson
 Calle Hagman
 Eric Gustafsson
 Wiktor ”Kulörten” Andersson
 balett om tio balettflickor

Referenser

Noter

Källor
 Ett bedårande barn av sin tid, Åke Pettersson, Stegelands förlag, 1977. Kapitel 4 samt appendix, Karl Gerhards revyer 1919-1961
 Från scen och cabaret, Uno Myggan Ericson, Litteraturfrämjandet, 1979. Kapitlet "Karl Gerhard och Berthold Brecht"
 Svensk musik

Karl Gerhards revyer