kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ängsnycklar

Ängsnycklar (Dactylorhiza incarnata) är en fridlyst växt inom handnyckelsläktet och familjen orkidéer. Ängsnycklar är kraftigt byggda, storväxta och kan bli över en halv meter höga, med en stjälk rikt bladig och lite kantig. Dess blad är lansettlika, ljusgröna, långt tillspetsade och helt utan fläckar. Blodnycklar (D. incarnata ssp. cruenta) har däremot fläckar på bladen. Vaxnycklar (D. incarnata ssp. ochroleuca) har ofläckade blad och gulvita blommor. 
Ängsnycklar blommar från juni till juli, med blommor i varierande färger; ljust rosa, karminröd eller gulvita, och de sitter i täta klaslika ax.  De yttre kalkbladen är uppåtriktade och läppen är hel till otydligt treflikad, medan stödbladen har hela, med släta kanter och är ofta längre än blommorna. Det finns ett antal underarter som länge har räknats som egna arter, men ängsnycklar känns igen på blommornas stora stödblad som har helbräddad kant och den tätbladiga stjälken.

Det vetenskapliga namnet på  arten incarnata är från latinets carne och betyder kött och anspelar på den vanligaste färgen; köttfärgad.

Då arten upptäcktes av Linné 1755 blev den placerad i släktet Orchis, senare flyttades den till Dactylorchis 1947 av Verm.. Den senaste flytten till Dactylorhiza och skedde 1962 av Soó.

Det finns ett antal vetenskapliga synonymer då denna art har flyttats ett antal gånger. Dessa är bland annat Dactylorchis incarnata (L.) Verm., Orchis angustifolia auct., Orchis incarnata L., Orchis latifolia auct., Orchis strictifolia Opiz; Dactylorhiza incarnata (L.) Soó Dactylorhiza incarnata var. borealis (Neuman) Hyl., D. incarnata var. dunensis (Druce) Hyl., D. incarnata var. latissima (Zapal.) Hyl., Dactylorchis cruenta (O. F. Müll.) Verm., Dactylorhiza cruenta (O. F. Müll.).

De svenska namnen på denna art varierar också en del. De kallas bland annat ängsnyckel, ängsnyckelblomster (ssp. incarnata); blodnycklar, blodnyckelblomster (ssp. cruenta); vaxnycklar, gult ängsnyckelblomster (ssp. ochroleuca)

Förekomst 
Ängsnycklar trivs bäst på fuktig kalkrik mark, och huvudunderarten förekommer i nästan hela Sverige. Blodnycklar (ssp. cruenta) är ganska sällsynt men kan påträffas från Skåne upp till Norrbotten. Vaxnycklar (ssp. ochroleuca) är också sällsynt men har påträffats på kalkrika ängsmarker på Öland och Gotland samt i Skåne, Västergötland, Östergötland och Jämtland. 

Ängsnycklar, blodnycklar och vaxnycklar är fridlysta i Sverige. Se även Lista över fridlysta växter i Sverige.

Externa länkar 
 Den virtuella floran 

Handnyckelsläktet
Orkidéer i Sverige
Än Växtindex
Fridlysta växter i Sverige
Stefan–Boltzmanns lag

Stefan-Boltzmanns lag beskriver värmestrålningen för en kropp med temperaturen  till en omgivning med temperaturen .  är emissionskoefficienten och är en konstant som ligger i intervallet (0,1].  avgör hur mycket strålningsutbytet mellan kropparna är. För en perfekt svartkropp använder man . Typiskt är att man använder  vilket är en approximation.  betecknar Stefan-Boltzmanns konstant med värdet

  =  5,67·10−8  W m-2 K-4

Stefan-Boltzmanns värmestrålningslag skrivs som:

där  betecknar värmetransporten från kroppen till dess omgivning (med enheten J/s = W), och  betecknar arean av den strålande kroppens yta.

Jožef Stefan visade först lagen i ett experiment 1879. 1884 lyckades Ludwig Boltzmann även härleda den teoretiskt.

Externa länkar 

Termodynamik
Krákan

Krákan är Eivør Pálsdóttirs andra soloalbum, utgivet år 2003.

Låtlista
 Rósufarið
 Har Heiti Eldur Brann
 Hjarta Mítt
 Krákan
 Kanska Ein Dag
 Nú Brennur Tú Í Mær
 Rura Barnið
 Sum Sólja og Bøur
 Brostnar Borgir
 Sorgblídni (instrumental)
 Hjarta Mitt (isländsk version av Hjarta Mítt)

Musikalbum 2003
Färöiska musikalbum
Eivør Pálsdóttir (musikalbum)

Eivør Pálsdóttir är Eivør Pálsdóttirs debutalbum. Albumet släpptes år 2000.

Låtlista
 Ástarstund
 Randaðu Rósur
 Vakrasti Dreymur
 Áh, Kundu á Tiðarhavi
 Vársins Ljóð
 Lítla Barnið
 Í Gøtu Ein Dag
 Silvurkannan
 Føroyar Mín Móðir
 Jesuspápin
 Som Den Gyldne Sol
 Giv Fred fremdeles

Musikalbum 2000
Färöiska debutalbum
Färöiska musikalbum
Eivør

Eivør  är Eivør Pálsdóttirs tredje soloalbum. Albumet släpptes år 2004.

Låtlista
 Við gegnum tvö (isländska)
 Only a friend of mine (engelska)
 Om jag vågar (svenska)
 Sweet sweet song (engelska)
 Where are the Angels (engelska)
 Mín móðir (färöiska)
 Ég veit þú kemur í kvöld til mín (isländska)
 If I needed you (engelska)
 Mær leingist (färöiska och engelska)
 Må solen alltid skina (svenska)
 Trøllabundin (färöiska)

Musikalbum 2004
Färöiska musikalbum
Uranus naturliga satelliter

Uranus har 27 bekräftade månar, varav de fem största heter Miranda, Ariel, Umbriel, Titania och Oberon. Månarna har fått sina namn efter rollfigurer i William Shakespeares och Alexander Popes verk.

Översikt 
I tabellen nedan på denna sida finns Uranus månar sorterande efter stigande medelavstånd till Uranus, och därmed också efter omloppstider. För en alfabetisk översikt över månarna, se :Kategori:Uranus månar.

Upptäckt 
William Herschel fann de två tidigast kända månarna 13 mars 1787, nämligen Oberon och Titania. År 1851 kunde William Lassell lägga till Ariel och Umbriel till listan och 1948 upptäckte Gerard Kuiper Miranda.

Rymdsonden Voyager 2 flög förbi Uranus och dess månar i januari 1986 och vid denna resa upptäckte man ytterligare tio månar. Sedan dess har man funnit en elfte måne, Perdita (då känd som S/1986 U 10) genom att undersöka de äldre Voyagerbilderna igen.

Sedan Voyager har man från observatorier på jorden funnit ytterligare 11 månar.

Namngivning 
År 1852 lade William Herschels son John Herschel fram ett förslag om att uppkalla månarna efter verk av William Shakespeare och Alexander Pope, och bröt därmed med tidigare tradition att välja namn ur den grekiska mytologin. Denna idé används fortfarande och alla månar har fått namn efter detta.

Småplaneter 
Vissa småplaneter har samma namn som några av Uranus månar: 218 Bianca, 2758 Cordelia, 666 Desdemona, 171 Ophelia och 593 Titania.

Tabell över Uranus kända månar

Se även 
 Mars naturliga satelliter
 Jupiters naturliga satelliter
 Saturnus naturliga satelliter
 Neptunus naturliga satelliter

Referenser

Noter

Uranus månar
Neptunus naturliga satelliter

Neptunus har 14 bekräftade månar (2013). Den mest massiva är Triton, som upptäcktes av William Lassell 17 dagar efter att Neptunus hittats. Triton är den enda av Neptunus månar som är massiv nog för att gravitationen skall trycka ihop den till en sfärisk form.

Månar

Inre månar 

Neptunus har sex inre månar: Naiad, Thalassa, Despina, Galatea, Larissa och Proteus. Alla dessa månar är små i jämförelse med Triton. Det är mest troligt att dessa inre månar inte formades tillsammans med Neptunus. De blev istället skapade från det utkastade materialet från en stor kollision mellan Triton och någon annan stor himlakropp. Den bana som Triton infångades i skulle ha varit mycket excentrisk. Detta orsakade stora störningar i de inre månarnas omloppsbanor, vilket gjorde att månarna började kollidera med varandra och bli buckliga. Först när Tritons bana blev cirkulär kunde de månar vi idag kan se från jorden skapas.

Triton 
Triton är den enda stora måne som kretsar kring Neptunus samt är den sjunde av Neptunus satelliter. Den upptäcktes 1846 av William Lassell bara några veckor efter det att Neptunus upptäcktes. Man kan bara se ett fåtal kratrar, vilket bevisar att ytan är relativt ung. Nästan hela den södra hemisfären är täckt av fruset kväve och metan. Det finns vidsträckta bergskammar och dalar i komplexa mönster över hela Tritons yta. Dessa är troligen ett resultat av nedfrysnings- och upptiningscykler. De mest intressanta och totalt oväntade formationerna i denna ovanligt intressanta värld är isvulkanerna. Det eruptiva materialet är antagligen flytande kväve, rymdstoft, eller metanföreningar underifrån ytan.

Triton går i en spiralbana runt Neptunus och kommer allt närmare för varje rotation. Man tror att den i framtiden kommer att slitas sönder av gravitationstrycket från Neptunus och bilda nya, mindre månar eller ringar liknande de runt Saturnus.

Yttre månar 
Under åren 2002 och 2003 upptäcktes fem nya små månar, med en uppskattad diameter på 30–60 kilometer, med hjälp av jordbaserade teleskop. Dessa månar är oregelbundet formade och har en mycket excentrisk bana som lutar mycket mot Neptunus ekvator; dessa månar kretsar också i retrograd riktning. Deras medelavstånd från Neptunus ligger mellan 15 miljoner och 48 miljoner kilometer, alltså utanför Nereids omloppsbana.

Tabell över Neptunus kända månar

Källor

Se även 
 Mars naturliga satelliter
 Jupiters naturliga satelliter
 Saturnus naturliga satelliter
 Uranus naturliga satelliter
LSA

LSA, d-lysergsyraamid, d-lysergamide även La-111, ämne besläktat med LSD. LSA är ett ämne som återfinns i bland annat blomman för dagen (morning glory)  och "Hawaiian baby woodrose".

Historia 

Aztekerna kallade fröna från Ipomoea-arterna för tlitliltzin och använde dem i sina ritualer. Fröna från Rivea corymbosa kallades Ololiuhqui. 

1959 skickade etnobotanisten Richard Schultes prover av Turbina corymbosa till Albert Hofmann. Schultes hade sett växten användas av en shaman från Zapotecfolket. 1960 analyserade Hofmann fröna och upptäckte att de innehöll ergotaminliknande alkaloider. Innan upptäckten hade man trott att liknande ämnen bara förekom i Claviceps purpurea.

Referenser 

Alkaloider
Lysergamider
Serotoninreceptoragonister
Droger
Mykonos

Mykonos är en grekisk ö i Egeiska havet. Den ingår i ögruppen Kykladerna och är ett populärt mål för badturister.

En del av de föremål som anträffats vid arkeologiska utgrävningar på Delos och Rheneia har sammanförts i ett offentligt museum i staden, men större delen har gått till Aten.

Mykonos internationella flygplats är öns egna internationella flygplats. Staden har även två hamnar som bland annat tar emot kryssningsfartyg och färjor till andra grekiska öar samt till närliggande Delos.

Lokala bussar trafikerar mellan staden Mykonos och stränderna. Busstation Old Port har bussar mot Elia, Panormos och Kalafatis. Busstation Fabrika har linjer mot Ornos Beach, Agios Yannis, Platis Gialos, Paraga och Paradise Beach.

Galleri

Källor 

Greklands öar
Öar i Egeiska havet
Kykladerna
Greklands regiondelar
Greklands kommuner
Sulcus intermammarius

Sulcus intermammarius är en anatomisk term för området mellan de kvinnliga bröstkörtlarna. 

Termen antogs officiellt för användning inom den humana anatomin den 27 augusti 1997 av IFAA (International Federation of Associations of Anatomists). I den internationella medicinska litteraturen används ofta den anglifierade termen intermammary sulcus eller intermammary cleft. Med termen avses området mellan brösten exklusive brösten.

Den vardagliga svenska termen klyfta (engelska cleavage) avser vanligen området mellan brösten inklusive de inre sidorna av brösten, särskilt i samband med ett djupt dekolletage.

Funktion 

Den brittiska zoologen och etologen Desmond Morris har fört fram teorin att klyftan mellan brösten är en sexuell signal som imiterar klyftan mellan kvinnors skinkor. De två klyftorna har en likheter och båda tycks vara en stark sexuell signal. 

Till skillnad från andra primater skyms kvinnors skinkor och genitalier av människans upprätta hållning, samtidigt som kvinnobrösten kommit att förstoras avsevärt i evolutionen. Detta är grund för hypotesen om en evolutionär förändring där parning, beredskap och attraktionskraft hos kvinnor har flyttats från skinkornas klyfta till bröstens. 

Evolutionspsykologer har fört fram teorin att människors permanent förstorade bröst, i motsats till andra primaters bröst, som bara förstoras under ägglossningen, tillåter kvinnor att påkalla manlig uppmärksamhet även när de inte är fertila. Men Morris konstaterar att under de senaste åren har det funnits en trend mot denna teori.

Referenser

Se även

 Kvinnobröst
 Dekolletage

Människans anatomi
Huden
Bröst

en:Intermammary sulcus
Microsoft Office 2007

Microsoft Office 2007, under betatestningen känt som Office 12, är en version av Microsoft Office för Windows som släpptes 2006. Windows-versioner som stöds är Windows XP (med Service Pack 2 eller högre), Windows Server 2003 (med Service Pack 1 eller högre), Windows Vista eller Windows 7.

Utgåvor 
Microsoft Office 2007 finns i följande utgåvor:

Noteringar:
1 Denna funktion tillkom med Service Pack 2.

Microsoft Office 2007 Bonus Pack 
Utöver dessa versioner finns det också ett "bonus-paket" till Office 2007 kallat Microsoft Office 2007 Bonus Pack. Paketet kommer att innehålla några extra funktioner såsom ett utökat Clip Art-galleri, ett XML-baserat ritprogram (liknande det i OpenOffice.org), ett text-till-tal-program, ytterligare teman, och så vidare.

Service Pack 
Service Pack 1 (SP1) lanserades 8 december 2007.

Service Pack 2 (SP2) lanserades 24 april 2009.

Service Pack 3 (SP3) lanserades 25 oktober 2011.

Systemkrav 
Windows XP (med Service Pack 2 eller högre), Windows Server 2003 (med Service Pack 1 eller högre), Windows Vista eller Windows 7
Minst 500 MHz (0.5 GHz) processor
Minst 256 MB RAM1
Minst 1 024 × 768 i skärmupplösning
Minst 1,5 GB ledigt utrymme på hårddisken2

1 512 MB RAM eller mer rekommenderas för snabbsökning i Outlook. Grammatikkontroll och sammanhangsbaserad stavningskontroll i Word aktiveras inte om datorn inte har minst 1 GB minne.
2 En del av detta diskutrymme frigörs efter installationen om det ursprungliga hämtade paketet tas bort från hårddisken.

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats 

Microsoft Office
Programvaror 2006

ja:Microsoft Office#Office 12
Louder Than Bombs

Louder Than Bombs är ett samlingsalbum med det brittiska bandet The Smiths.

Albumet släpptes som dubbel-LP den 16 mars 1987 av bandets amerikanska skivbolag Sire Records, men efterfrågan gjorde att albumet snart även släpptes i Storbritannien av bandets brittiska skivbolag Rough Trade.

Spår på LP-albumet

Sida A
"Is It Really So Strange?" (John Peel session)
"Sheila Take a Bow"
"Shoplifters of the World Unite"
"Sweet and Tender Hooligan" (John Peel session)
"Half a Person"
"London"

Sida B
"Panic"
"Girl Afraid"
"Shakespeare's Sister"
"William, It Was Really Nothing"
"You Just Haven't Earned It Yet, Baby" (alternate mix)*
"Heaven Knows I'm Miserable Now"

Sida C
"Ask"
"Golden Lights"
"Oscillate Wildly"
"These Things Take Time"*
"Rubber Ring"
"Back to the Old House"*

Sida D
"Hand in Glove" (single version)
"Stretch Out and Wait"*
"Please Please Please Let Me Get What I Want"
"This Night Has Opened My Eyes" (John Peel session)
"Unloveable"
"Asleep"

Musikalbum 1987
Album av The Smiths
Arne Bjerhammar

Arne Bjerhammar, född 15 september 1917 i Båstad, död den 6 februari 2011, var en svensk  professor i geodesi vid Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm.

Bjerhammar utvecklade bland annat en matrisalgebra med generaliserade inverser, en metod för bestämning av geoiden ur gravimetriska data samt ett system för elektrisk-optisk avståndsmätning. Han forskade även om den fennoskandiska landhöjningen och gav ut boken Geodesi.

Bjerhammar tilldelades flera vetenskapliga priser, bland annat Gauss medalj. 1982 fick han KTH:s stora pris, och 1988 tilldelades han Rossbypriset.

Utmärkelser 

  Kommendör av Nordstjärneorden, 5 juni 1971.

Bibliografi 
 A contribution to the methods of optical distance measuring, specially with regard to the problems of automatic plotting -1949
 Electro-optical distance measuring - 1960
 Elementär geodesi - 1964
 Felteori - 1958
 A general formula for an unbiased estimate of the standard deviation of a triangulation network -1961
 A general method for an explicit determination of the shape of the earth from gravimetric data -1959
 A generalized matrix algebra - 1958
 Geodesi - 1967
 Kompendium i instrumentlära - 1961
 A method of combined centring and levelling for surveying instruments equipped with optimal plumb indicators. - 1948
 A new theory of geodetic gravity - 1964
 On an explicit solution of the gravimetric boundary value problem for an ellipsoidal surface of reference : final technical report - 1962
 On gravity. - 1968
 On the geodetic boundary value problem for a fixed boundary surface / by Arne Bjerhammar and Leif Svensson - 1983
 On the principal geometrical problems of geodesy. - 1961
 A stochastic approach to the mixed boundary value problem in physical geodesy. - 1983
 Theory of errors and generalized matrix inverses. - 1973
 Triangular matrices for adjustment of triangular networks - 1956
 Communications from the Royal Institute of Technology, division: Geodesy, Stockholm 70 to the twelfth General assembly of the International union of geodesy and geophysics in Helsinki, July 1960 / by A. Bjerhammar & G. Almkvist - 1960
 Planering : [en antologi] / Arne Bjerhammar'' - 1970

Källor 

Svenska uppfinnare under 1900-talet
Svenska professorer i geodesi
Svenska geodeter
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1917
Avlidna 2011
Personer från Båstad
Signalregementet

Signalregementet kan syfta på:
Signalregementet (Sverige) – ett signalförband inom svenska armén 1937–1957
Signalregementet (Finland) – ett telekrigsförband inom finländska armén  1938–
Cayuse

Cayuse kan syfta på:
 Cayuse (indianspråk) – ett indianspråk som talas i nordvästra USA
 Cayuse – en helikopter, se Hughes H-6
Farmers försvagare

Farmers försvagare är en klassisk försvagare för överframkallade fotopapper eller filmer. Kemikalieblandningen uppfanns av Howard Farmer 1883. Lösningen kunde reducera det metalliska silvret i filmen eller papperet, och även ta bort det helt.

Försvagare
Försvagning användes, om negativet är för ogenomskinligt eller är "hårt", det vill säga visar för stora kontraster med avseende på skuggor och dagrar. Negativet behandlas då med något ämne, som förmår lösa upp silvret. Önskar man en allmän försvagning, användes vanligen Farmers försvagare, som består av rött blodlutsalt (ferricyankalium) och undersvavelsyrligt natron i vattenlösning. Ferricyankaliet bildar med silvret ferrocyansilver, som, i den mån det bildas, löses i det närvarande undersvavelsyrliga natronet. Är det fråga om att minska kontrasterna, behandlas negativet med ammoniumpersulfatförsvagaren, som har egenskapen att företrädesvis angripa och upplösa silvret i de silverrika partierna av negativet.

Blandning av Farmers försvagare
Båda lösningarna A och B är hållbara, men inte blandningen. Lösning A förvaras i mörk flaska.

Stamlösning A
Kaliumferricyanid 5 gram
100 ml vatten

Stamlösning B
Natriumtiofosfat 25 gram
500 ml vatten

1 del av lösning A blandas med 5 delar av lösning B.  Efter försvagningen tvättas negativet åter och torkas.

Farmers försvagare bör användas för överexponerade eller rikligt exponerade negativ med stor allmän täthet.

Persulfatförsvagare

Lösning A 
Ammoniumpersulfat 2 gram
Koksaltlösning, 1% 2 ml
Destillerat vatten 100 ml

Lösning B
Natriumsulfit, krist. 10 gram
Vatten 100 ml
 
Negativen läggs i den nytillredda A-lösningen. Innan den önskade försvagningen har ernåtts sköljs negativet i vatten och läggs i B-lösningen, varvid försvagningen avstannar. Därefter grundlig sköljning. 

Persulfatförsvagaren används för försvagning av hårda och överframkallade negativ med kraftigt svärtade dagrar men tunna skuggor.

Källor

Fotografiska kemikalier
Engaholm

Engaholm (stundtals även skrivet Ängaholm) är ett gods beläget vid östra stranden av sjön Salen, utanför Alvesta i Aringsås socken, Allbo härad i Kronobergs län.

De ägor som så småningom kom att utgöra godset ägdes under medeltiden av ätten Trolle och kom senare att tillhöra medlemmar av bland andra ätterna Bååt, Sparre och Rosenhane. Under 1700-talet förenades de olika ägorna under det nuvarande namnet av generallöjtnanten och landshövdingen, friherre Anders Koskull (1677-1746), vilken vid sin död gjorde egendomen till fideikommiss. Som Anders Koskulls egen son avlidit före fadern gick fideikommissen via en dotter över till hennes make Anders Gustaf Koskull (1727-1766), tillhörig en närbesläktad ätt med samma namn. Bland senare innehavare av fideikommissen finns riksdagsmannen Anders Koskull (1832-1883).

Engaholm gick därefter i arv som fideikommiss inom ätten Koskull fram till 1975 då den dåvarande fideikommissarien, kammarherren Anders Magnus Koskull (1907-1995) upplöste fideikommissen och sålde godset till sin brorson, Johan Koskull (född 1938).

Till Engaholm hör markägor omfattande 6 200 hektar spridda över ett flertal socknar. Taxeringsvärdet uppgick 1975 till 13 150 000 kronor.

Referenser
 Nils Segerstråle: Svenska fideikommiss (Stockholm 1979)

Herrgårdar i Småland
Avvecklade fideikommiss i Sverige
Byggnader och anläggningar i Alvesta kommun
Serving Sara

Serving Sara är en tysk-amerikansk långfilm från 2002 i regi av Reginald Hudlin, med Matthew Perry, Elizabeth Hurley, Vincent Pastore och Bruce Campbell i rollerna.

Handling
I Seving Sara möter den skoningslöse delgivningsmannen Joe Tyler sin like i den vackra Sara. Detta blir upptakten på en dråplig kapplöpning där en miljon dollar är belöningen - och kanske det som inte går att köpa för pengar.

Rollista

Externa länkar

Amerikanska komedifilmer
Amerikanska romantikfilmer
Filmer 2002
Texas på film
Filmer från Paramount Pictures
Hagby församling, Växjö stift

Hagby församling var en församling inom Södra Möre kontrakt i Växjö stift inom Svenska kyrkan, i Kalmar kommun (Småland). Församlingen uppgick 2010 i Arby-Hagby församling.

Församlingskyrka var Hagby kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung med en kyrka från 1100-talet. 

Församlingen ingick till omkring 1550 i Mortorps pastorat därefter har den ingått i Arby pastorat. 1 januari 2010 uppgick församlingen i Arby-Hagby församling.

Församlingskod var 088009.

Organister och klockare

Se även
Hagby socken

Referenser

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Kalmar kommun
Halltorps församling

Halltorps församling var en församling inom Södra Möre kontrakt i Växjö stift inom Svenska kyrkan, i Kalmar kommun. Församlingen uppgick 2010 i Halltorp-Voxtorps församling.

Församlingskyrka var Halltorps kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet. 

Församlingen ingick en tid på 1500-talet i Söderåkra pastorat, senare fram till 1961 bildade församlingen pastorat med Voxtorps församling, för att från 1962 ingå i Arby pastorat. 1 januari 2010 uppgick församlingen i Halltorp-Voxtorps församling.

Församlingskod var 088011.

Series pastorum

Klockare, kantor och organister

Se även
Halltorps socken

Referenser

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Kalmar kommun
Mount Taranaki

Mount Taranaki eller Mount Egmont är en 2 518 meter hög sovande stratovulkan i regionen Taranaki på nordön i Nya Zeeland. Taranaki är det maoriska namnet på berget och Egmont det engelska. Det har en snöklädd topp och en ovanligt symmetrisk konisk form. För att berget är så pass likt det japanska berget Fuji så fick Taranaki föreställa Fuji i Tom Cruise-filmen Den siste samurajen. 

Mount Taranaki ligger i Egmont nationalpark. Dess lägre sluttningar är till stora delar beklädda med skog. En andra mindre vulkankon, kallad Fanthams Peak, ligger söder om den stora vulkankonen. Norr om Mount Taranaki ligger flera eroderade rester av äldre utslocknade vulkaner.

Utbrott 
Mount Taranaki är geologiskt sett ungt. De vulkaniska utbrotten började för omkring 130 000 år sedan. De senaste måttliga utbrotten skedde 1755 och det senaste stora utbrottet skedde runt 1655. De senaste undersökningarna visar att mindre utbrott har skett med 90 års mellanrum och större utbrott med 500 års mellanrum över de senaste 9 000 åren. Minst fem av utbrotten har lett till att vulkankonen kollapsat. 

Utbrotten och kollapserna har påverkat landskapet runt omkring vulkanen, lavaflödena har nått 7 kilometer bort och det pyroklastiska flödet 15 kilometer bort och jordskred har orsakats upp till 40 kilometer från vulkankonen.

Referenser

Externa länkar 

Stratovulkaner
Berg på Nya Zeeland