Bertil Waldén

Tor Henrik Bertil Waldén, född 2 juni 1901 i Misterhults församling, Kalmar län, död 1 juli 1963 i Örebro Olaus Petri församling, Örebro län, var en svensk konsthistoriker och museiman, gift med Margit Palmær Waldén och far till Louise Waldén.

Biografi 
Waldén avlade filosofie licentiatexamen 1928 och tog doktorsgraden 1942 med avhandlingen Nicolaes Millich och hans krets: studier i den karolinska barockens bildhuggarkonst. 1928 tillförordnades han som chef för Örebro läns museum och utnämndes till länsantikvarie 1934 i Örebro län. Han motarbetades och förtalades av bokförläggaren och tidningsutgivaren Johan Lindström Saxon, som såg Waldén som en uppblåst byråkrat.

I och med J L Saxons död 1935 slutade kampanjen mot Waldén, som alltmer framstod som en ovärderlig tillgång för länet. Waldén initierade en rad historiska och arkeologiska undersökningar i regionen. Ett av Waldéns första projekt var att restaurera och iordningställa den gamla bergsmansgården Siggebohyttan till att bli ett hembygdsmuseum. I Örebro, på 1940-talet, tog Waldén initiativ till att rädda rädda ett antal kulturhistoriskt värdefulla träbyggnader, belägna framför allt i Örebros gamla stadsdel Söder. Han föreslog att man på Lars Bohms udde i Stadsparken borde skapa ett kulturreservat. Där fanns redan Kungsstugan och Borgarhuset uppställda. Idén kom till utförande, men Waldén fick aldrig se Wadköping, som reservatet kallades. Det invigdes år 1965, två år efter hans död.

En annan hjärtesak var byggandet av länsmuseet i Örebro. Under de många turerna för att samla ihop det nödvändiga kapitalet och tillstånd att förlägga byggnaden i utkanten av slottsparken råkade han bli ovän med såväl arkitekten som en stor donator. Han hade hamnat i en så svår situation att han tog sitt liv strax före invigningen av livsverket. Makarna Waldén är begravda på Solna kyrkogård.

Bibliografi, urval
Fullständig förteckning (515 nr) utgavs av Örebro läns hembygdsförbund genom Algot Holmström: Bertil Waldéns tryckta skrifter förtecknade (1973).
Engelbrektsfejden, 1934
Örebro Nikolaikyrka - historik och vägledning, 1934
Till Prins Eugen (medredaktör) 1935
Längbro socken genom tiderna, 1936
Forskningar och färder. Konst- och kulturhistoriska uppsatser, resebrev. 1936
Örebro slott - vägledning för besökare, 1938
Loka - en kunglig hälsobrunns historia, 1940
Den stora sjösänkningen, 1940
Örebro läns museum – vägledning för besökande, 1946
Skyllberg 1346 – 1646 – 1946. Minnesskrift. 1-2. 1947–1949
Svenska Län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse, del I-III (medredaktör) 1948-50
Askers och Sköllersta Tingslag. Minnesskrift, 1949
Frövifors bruk och dess föregångare Frövi bruk. Minnesskrift. 1951
Stora Mellösa. En sockenbeskrivning. 1952
Hammars glasbruk. 1854–1954. Minnesskrift. 1954
Hardemo. En sockenkrönika, 1955
Vieille Montagne. Hundra år i Sverige 1857–1957, 1957
Kulturreservatet på Lars Bohms udde - fakta och framtidsperspektiv, I: Från Bergslag och Bondebygd 1957. Även som särtryck utgivet av Örebro stads kulturvårdsnämnd 1958.
Örebro slott, 1960
Närke - ett bildverk (medredaktör), 1960
Lag och rätt i Noraskoga. 1973 (utg. postumt)

Källor
 Viktorson, B, Från bergslag och bondebygd, 2006
 Tor Henrik Bertil Walldén (sic!) och Margit Amalia Waldén på Gravar.se

Noter

Externa länkar 
 

Svenska konsthistoriker
Svenskt museifolk
Personer från Misterhults socken
Personer som begått självmord
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1901
Avlidna 1963
Män