kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kostym (dräkt)

En kostym eller kavajkostym, av franska costume, av italienska costume 'dräkt', 'klädnad', 'kostym', från latin consuetudo 'vana', 'sed', (engelska: 'lounge suit') är en typ av dräkt bestående av kavaj, långbyxor samt eventuellt även en väst i samma tyg. Tyget är normalt enfärgat eller diskret mönstrat i till exempel kritstrecksrandigt.

Kostymen blev allmän vardagsklädsel för över- och medelklassens män kring 1870-talet.

Historik
En kostym kan i vid mening avse ett tredelat plagg, bestående av byxor, väst och livplagg och kan då spåras till 1600-talet då västen introducerades i den manliga dräkten. Ofta avses dock just kombinationen kavaj, väst och byxor tillverkade i samma eller liknande tyg och färg, till skillnad från tidigare kostymer vars livplagg kunde vara till exempel en bonjour eller jackett, och vars olika delar hade varierande färg och material. 

Det faktum att kavajen saknar midjesöm och därför inte måste följa den individuella bärarens kropp på samma sätt som tidigare plagg innebar att den inte behövde sys upp hos en skräddare efter personliga mått, skräddarsydd utan kunde masstillverkas i fabriker, så kallad konfektion. Kavajkostymen blev därmed billigare och tillgänglig för fler bärare, samtidigt som den fungerade i fler sociala sammanhang än de äldre manliga plagg som fracken, bonjouren och jacketten. Kavajkostymen förknippades kring sekelskiftet med modernitet, både då det var ett nytt plagg i den manliga garderoben och då den tillverkades på ett modernt sätt.

Tillbehör och accessoarer
Till kostym bärs vanligtvis skjorta, oftast med slips eller fluga och ibland även en väst. 

Kravatt, Bälte, hängslen, näsduk, manschettknappar, fickur och armbandsur är också exempel på accessoarer.

Kostymetikett
I västvärlden förväntas män i många administrativa yrken bära kostym, och ofta slips. Det gäller till exempel advokater, tjänstemän på banker och vissa typer av konsulter. Plagget har en central plats i dagens mode, därav bärs kostymen vid flera tillfällen. Det är vanligt förekommande på bröllop och högtider. Men även till vardags och enklare festligheter.

I grunden gäller samma regler för dräkten, som dock vanligen inte kombineras med slips. Traditionellt används svart kostym på begravning samt reserverat för aftonklädsel såsom smoking eller frack. Idag bär många svart kostym ändå. Traditionellt sett bör man ändå tänka på att inte bära svart kostym på bröllop, Grå eller mörkblå passar mycket bättre för alla tillfällen. Även mörkbrun eller khakifärgade förekommer. Vissa kostymer och dräkter har ett dämpat mönster, till exempel vävda rutor eller ränder.

På begravning skall, traditionellt sett om man är nära släkt med den avlidna, vit slips bäras till kostymen. Övriga bär svart slips.

En kostymkavaj har oftast två eller tre knappar dock kan annat förekomma. Den nedersta knappen ska inte knäppas då kavajen inte är skuren för det.

Historiskt galleri

Referenser

Se även 
Klädkod

Externa länkar
 Emily Post's Etiquette: The Clothes of a Gentleman, 1922
 

Formella kläder
Herrkläder
GStreamer

GStreamer är ett fritt ramverk för att hantera multimedia som används av många GNOME-applikationer, men även till exempel Songbird. GStreamer är licensierad under GNU Lesser General Public License.

Externa länkar 
 GStreamer

Fri programvara och öppen källkod
GNOME
Grimma, Sachsen

Grimma är en stad i den tyska delstaten Sachsen med cirka  invånare. Grimma är den fjärde största staden i Sachsen. Det är också den största staden i Landkreis Leipzig, men huvudorten i distriktet är Borna. Grimmas stadshus är daterat till 1442 och staden har även en skola (Fürstenschule) från 1550, byggd på platsen för ett tidigare augustinskt kloster. Grimma har 64 stadsdelar. De största är (förutom Grimma) Nerchau, Mutzschen, Großbothen och Dürrweitzschen.

Källor

Orter i Sachsen
Kommuner och städer i Landkreis Leipzig
Laservapen

Laservapen är laserutrustning som används som vapen. Tre typer existerar eller är under utveckling: Högenergilasrar, antisensorlasrar och ögonskadande lasrar.

Högenergilasrar
På korta avstånd kan lasrar förstöra strukturer genom att hetta upp dem. Koldioxidlasrar används till exempel industriellt för att skära stålplåt upp till 50 mm i tjocklek. Att använda en laser som vapen på stora avstånd ställer krav på att strålen är ytterst väl samlad och att brytningen i atmosfären är mycket liten eller kan kompenseras. Högenergilasrar är mycket ovanliga. Ett vapensystem med högenergilaser skulle kunna användas för att bekämpa robotar på långa avstånd. USA testar ett flygburet system, Boeing YAL-1, som är tänkt att användas mot taktiska robotar.

Antisensorlasrar
Dessa lasrar är avsedda att slå ut eller störa optiska sensorer. Den nödvändiga effekten är mycket mindre än den som behövs för att ge strukturell skada, och det finns idag ett antal lasersystem som är framtagna som antisensorvapen. Särskilt den optiska detektorn är känslig för skada.

Ögonskadande lasrar
Våglängder från 0,4 μm till 1,5 μm kan tränga in i ögat och ge brännskador på näthinnan. Skador på näthinnan är i regel permanenta. Även andra skador på ögat kan uppkomma. Ljus med våglängd över 0,8 μm är inte synligt och de normala reflexerna som skyddar ögat mot starkt ljus är därför satta ur spel. Även lasrar med synligt ljus kan skada ögat om de har hög effekt så att ögat skadas innan människan hinner reagera. Inga ögonskadande laservapen utvecklas så vitt känt för närvarande.

Folkrätt
Ögonskadande laservapen är förbjudna genom tilläggsprotokoll IV till 1980 års konvention om inhumana vapen, Protokoll om förbud mot användning av synförstörande laservapen. Protokollet förbjuder "laservapen som är särskilt konstruerade för att...bestående förstöra en normal synförmåga, d.v.s. ett oskyddat öga". Protokollet förbjuder inte andra användningsområden till exempel för att förstöra optiska sensorer.

Källor
FOI: Skydd mot laser - en introduktion

Vapen
Laser
Andra industriella revolutionen

Andra industriella revolutionen eller tekniska revolutionen brukar man kalla tiden mellan ungefär 1871 och 1914, som bland annat präglades av införande och starkt ökande användning av elektricitet, förbränningsmotorer och tillverkning och användning av stål. Åren som valts att avgränsa denna period är de för fransk-tyska kriget 1870–1871 och första världskriget 1914–1918.

Under den industriella revolutionen hade naturvetenskapen utvecklat förståelse av fenomen som elektricitet, energi och materia (se termodynamik). Samtidigt hade östra USA och Västeuropa byggt upp en infrastruktur av järnvägar, kanaler och farleder, medan urbanisering och utbildning hade ökat utbudet av kvalificerad arbetskraft.

Detta möjliggjorde den andra industriella revolutionens ytterligare satsningar på infrastruktur, som telefoni, elkraft, kylsystem och asfalterade vägar. Järnvägar och kanaler byggdes ut, och ångbåtar och ångfartyg blev allt vanligare.

Marknaden utvidgades och frihandel mellan länder ökade. Det uppstod mer komplicerade varor. Bilar började massproduceras enligt löpandebandsprincipen. Masskonsumtion och Henry Ford är det som den andra industriella revolutionen är mest känd för.

Under denna tid blev framför allt USA och tyska kejsardömet politiskt betydelsefulla.

Sverige

Sverige gynnades under andra industriella revolutionen av sin ekonomiska position mellan USA och Europa: i förhållande till USA var Sverige rikt på arbetskraft men fattigt på råvaror, varför stora mängder arbetskraft utvandrade till USA. I förhållande till andra länder i Europa var Sverige ekonomiskt underutvecklat och fattigt på kapital, men relativt rikt på råvaror, varför stora mängder europeiskt kapital investerades i Sverige. 

Stora investeringar gjordes i Sverige under perioden 1850–1910: investeringskvoten var högre än sparkvoten under hela 60-årsperioden, detta konstanta underskott i handelsbalansen finansierades av omfattande utländsk kapitalimport.

Under den andra industriella revolutionen kom det moderna industrisamhället att få sitt definitiva genombrott i Sverige. Svensk industri utvecklades snabbt och framförallt tre produkter kom att dominera svensk export: havre, trä och järn. Landet utvecklades till en stor råvaruexportör.

Av institutionella förändringar i Sverige märks den första aktiebolagslagen 1848. Härigenom blev det möjligt för investerare att endast bli ansvariga för ett företag med det kapital de investerat i företaget. Tidigare hade de varit ansvariga för företagets alla förpliktelser efter hur stort belopp de investerat i företaget i relation till alla investerade pengar i företaget.

Se även
 Industriella revolutionen
 Tredje industriella revolutionen
 Industrialisering

Källor

1800-talet
1900-talet
Teknikhistoria
Industriella revolutionen
Hjärtstillestånd

Hjärtstillestånd eller hjärtstopp kallas det fysiska tillstånd som inträtt då hjärtat slutat slå effektivt, då det "står stilla". Hjärtstillestånd kan uppkomma förväntat, vid hjärtinfarkt eller som plötsligt hjärtstopp.

Former av hjärtstillestånd är bland annat kammarflimmer och asystoli, men i princip kan alla rytmstörningar som inte ger tillräcklig cirkulationseffekt kallas för hjärtstillestånd.

Cirka 10 000 svenskar avlider varje år i hjärtstopp, borträknat fall som inträffar inne på sjukhus. Överlevnaden vid hjärtstopp utanför sjukhus har historiskt varit låg, cirka 2 procent. En kritisk faktor för överlevnad är tiden från hjärtstopp till insats i form av hjärtlungräddning och defibrillering. Trots detta visar uppgifter från det svenska nationella hjärtstoppsregistret att medianinsatstiden för en ambulans vid hjärtstopp har ökat. År 2008 var den nio minuter, vilket är tre minuter längre än sex år tidigare. Problemet med ökade insatstider delas i många länder. I England har ledningen för London Ambulance Service (LAS) deklarerat att en stor utbyggnad av farthinder så som vägbulan har bidragit till de ökade insatstiderna. Vidare har ledningen sagt att för varje trafikdödad som vägbulor förebyggt, har flera människor dött i samband med försenade insatser vid hjärtstopp. Detta har föranlett en formell utredning om vägbulors effekt på säkerheten. I samband med utredningen har LAS hävdat att genom att korta ned insatstiden med 1 minut kan 500 dödsfall/år i hjärtstopp förebyggas, vilket kan jämföras med att i London trafikdödas cirka 290 människor per år. Ett komplement till att snabbt få fram ambulans till patienten, är att placera ut defibrillatorer på strategiska platser. I Sverige drivs det s.k. RUMBA-projektet, där personer med utbildning i handhavande av defibrillatorer larmas via mobiltelefon när de behövs vid ett hjärtstopp i närheten.

Hjärtstillestånd är inte att förväxla med hjärtinfarkt, som är ett sjukdomsförlopp.

Se även
Arytmi
Hjärta
Hjärt-lungräddning
Intubation
Plötslig hjärtdöd
 Atria mortis

Källor

Externa länkar 
AutoPulse, reg trademark
Ambulansforum, diskussion om effektivare hjärt- och lungräddning

Arytmier
Dödsorsaker
Akuta sjukdomstillstånd
Bohemian FC

Bohemian Football Club är en fotbollsklubb, grundad 1890 i Dublin och har vunnit den irländska ligan flera gånger. Lagets hemmamatcher spelas på Dalymount Park i staden. laget skall ej förväxlas med Bohemians Prag som spelar i den Tjeckiska fotbollsligan.

Titlar 
 League of Ireland: 11 gånger
 1924, 1928, 1930, 1934, 1936, 1975, 1978, 2001, 2003, 2008, 2009.

 FAI Cup: 7 gånger
 1928, 1935, 1970, 1976, 1992, 2001, 2008.

 IFA Cup: 1 gång
 1908

 Ligacupen: 3 gånger
 1975, 1979, 2009.

 League of Ireland Shield: 6 gånger
 1924, 1928, 1929, 1934, 1939, 1940.

 Dublin City Cup: 1 gång
 1936.

 Inter-city cup: 1 gång
 1945

 Top Four Cup: 1 gång
 1972.

 Leinster Senior Cup: 31 gånger
 1984 - 1998

 President Cup: 13 gånger
 1966 - 2002.

Placering tidigare säsonger

Trupp 2022 
Uppdaterad: 21 april 2022

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Soccerway

Fotbollsklubbar i Irland
Sportklubbar bildade 1890
Sport i Dublin
Heroes of Might and Magic V

Heroes of Might and Magic V, även Heroes 5 eller HoMM5 är det femte spelet i den turordningsbaserade strategispelserien Heroes of Might and Magic, utvecklat av Nival Interactive.

Det finns två expansionspaket till spelet, Hammers of Fate och Tribes of the East.

Handling 
Handlingen börjar med Kung Nicolais bröllop med Isabel. Under ceremonin attackerar demonerna och Nicolai tvingas ta till sina militära tjänster, medan Isabel evakueras. Men Isabel har aldrig varit den att sitta still, samtidigt som hennes kärlek är ute på fronten växer hennes oro till handling. Hon skickar ord efter hjälp från alver och magikerna, samtidigt som hon själv sätter ut att samla män av sitt eget folk för att stärka den militära styrkan mot demonerna.

I ett bakhåll blir Isabel tillfångatagen av Agrael, en demonkommendör. Under denna tid blir det klart att med anledning av någon hemlig plan, så vill demonerna komma åt Isabel. Hon räddas dock av Godric, bara för att möta sin älskade Nicolai på fältet mot demonerna, dödligt sårad av Agrael. Nicolais sista önskan är att Isabel ska ta över tronen, trots att hon aldrig har blivit krönt.

Med kungarikets redan unga kung död, en drottning hårt driven av hat, demonernas ännu dolda plan, de odödas egna mål, samt alvernas och magikernas starka motvilja att kasta sig in i ännu ett krig, ser framtiden mörk ut.

Externa länkar

Datorspel 2006
Turordningsbaserade strategispel
Windows-spel
Macintosh-spel
Datorspel med kvinnliga huvudpersoner
Extensor digitorum

Extensor digitorum (latin: musculus extensor digitorum, "fingersträckarmuskeln") är, i människans kropp, en skelettmuskel på underarmens (antebrachium) dorsala sida. Som namnet antyder är muskelns främsta uppgift att extendera (sträcka) fingrarna.

Extensor digitorum har sitt ursprung i överarmsbenets (humerus) laterala epikondyl (epicondylus lateralis humeri), även kallat caput commune flexorum.

I underarmen delar sig muskeln i fyra muskelbukar. Dessa övergår i senor som passerar genom extensorretinaklets (retinaculum extensorum) fjärde senfack. I mellanhanden (metacarpus) strålar de fyra senorna ut mot fingrarna. Här sammanlänkas senorna av transversella senfibrer och hela senstrukturen är i allmänhet palperbar och synlig genom huden.

Senorna fäster distalt i fingrarnas andra och tredje falanger. 

Utanför knoglederna (metakarpofalangeallederna, art. metacarpophalangeae, MCP-leder) förenas senorna med ledens kollateralligament och tjänar som ledens dorsala ligament. På fingrarnas grundfalanger sprider senorna ut sig som breda aponeuroser som täcker grundfalangerna och förstärks av senor från interosseusmusklerna (mm. interossei) och lumbrikalmusklerna (mm. lumbricales). 

Vid fingrarnas proximala leder (proximala interfalangealleder, art. interphalangea proximalis, PIP-leder) delas senorna i tre tunna remsor. Den mellersta fäster distalt om leden i andra falangens bas och de två yttre förenas i ett gemensamt fäste på ytterfalangen distalt om de distala interfalangeallederna (art. interphalangea distalis, DIP-lederna).

Långfingrets sena åtföljs ulnart av m. extensor indicis proprius. På handryggen är ringfingrets sena ofta förenat med sina grannsenor vilket kan göra det svårt för till exempel pianister att lyfta enbart detta finger.

Extensor digitorum innerveras av n. radialis.

Ofta är lillfingerextensorn (extensor digiti minimi hopsmält med denna större muskel.

Referenser 
 Motsvarande engelskspråkiga artikel den 29 juli 2006
 Anatomisk atlas, Michael Budowick, Jan G. Bjålie, Bent Rolstad, Kari C. Toverud, Liber, 
 Rörelseapparatens anatomi, Finn Bojsen-Møller, Liber,

Se även 
 M. extensor digitorum longus
 M. extensor digitorum brevis
 Handens muskler
 Övre extremitetens skelett
 Övre extremitetens muskler
 Arm
 Skelettmuskel
 Handlov
 Mellanhand

Övre extremitetens anatomi
Skelettmuskler
Sanaag

Sanaag (somaliska: Sanaag; arabiska: سناج) är en region (gobol) i Somalia, i det de facto självstyrande Somaliland. Provinsen har en yta på 53 374 km² och 531 000 invånare (uppskattning 2007). Huvudort är Erigabo (Ceerigaabo).

Noter

Somalilands regioner
Somalias regioner
Marielund

Marielund kan syfta på:

Marielund, Haparanda kommun – en tätort i Haparanda kommun
Marielund, Uppsala kommun – en småort i Funbo socken i Uppsala kommun
Marielund (station ULJ) – en station vid Upsala–Lenna Jernväg
Marielund (stiftsgård) – en katolsk stiftsgård i Ekerö kommun
Marielund, Halmstads kommun – ett gods i Kvibille, Halmstads kommun
Marielund, Helsingborgs kommun –  en herrgård i Mörarps socken i Helsingborgs kommun
Marielund, Karlskrona kommun – ett gods i Nättraby, Karlskrona kommun
Marielund, Norrköping – en stadsdel i Norrköping
Marielund, Umeå – ett bostadsområde inom stadsdelen Olofsdal i Umeå
Marielund, Strängnäs kommun – en tätort i Strängnäs kommun i Södermanlands län
Marielund (station ÖSlJ) – en station vid Östra Södermanlands Järnväg, ÖSlJ 
 Marielund (naturreservat) – ett naturreservat i Norrköpings kommun

Se även
Mariannelund
Hageby

Hageby kan syfta på:

Hageby, Norrköping – en stadsdel i Norrköping, Sverige
Hageby Basket – ett tidigare namn för basketklubben Norrköping Dolphins
Hageby, Töreboda kommun – ett gods i Sveneby socken i Töreboda kommun i Västergötland
Hageby, Töreboda kommun

Hageby gods är ett gods i Sveneby socken i Töreboda kommun i Västergötland. Gården ligger cirka 7 km från Moholm vid Västra stambanan.

Hageby var historiskt ett vidsträckt godskomplex med flera underlydande gårdar i socknarna Sveneby, Hjälstad, Väring, Frösve, Säter, Horn inom Vadsbo härad i Västergötland.

Godset ägdes på 1600-talet av bland annat släkten Makeléer. Hugo Johan Hamilton ärvde egendomen efter sin moder Katarina Makeléer. När han själv ingick sitt andra giftermål (den 2 juli 1723) skänkte han hela godskomplexet till sin blivande hustru Anna Fleming (1683–1737).

Se även
 Hamilton af Hageby
 Hugo Johan Hamilton

Källor
 Uddgren, Hugo Edvard, "Karolinen Hugo Johan Hamilton - en lefnadsteckning", Norstedts, 1916

Herrgårdar i Västergötland
Byggnader och anläggningar i Töreboda kommun
Värings församling

Värings församling är en församling i Billings kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Skövde kommun i Västra Götalands län och ingår i Norra Billings pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 moderförsamling i pastoratet Väring och Locketorp som från 1962 även omfattade församlingarna Horn, Frösve, Säter och Binneberg. Församlingen införlivade 2002 Locketorps församling och utgjorde därefter till 2006 ett pastorat med Frösve församling för att från 2006 ingå i Norra Billings pastorat.

Kyrkor 
Värings kyrka
Locketorps kyrka

Se även
Värings socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Skövde kommun
Sveneby

Sveneby kan syfta på:

Sveneby socken – en socken i Västergötland i Vadsbo härad
 Sveneby landskommun –  en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1863–1952
Sveneby församling – en tidigare församling i Skara stift i Töreboda kommun –2002
 Sveneby kyrka – en kyrkobyggnad i Töreboda kommun
 Sveneby distrikt – ett distrikt i Töreboda kommun och Västra Götalands län 2016–
Sveneby herrgård – belägen i Sveneby församling, Västergötland
Klak

Klak eller Kľak kan syfta på:

 Harald Klak (–852?), kung av Nutland
 Kľak, en ort i Slovakien
Marielund, Karlskrona kommun

Marielund är ett gods i Nättraby, Karlskrona kommun.

Gården har anor från 1600-talet. Den köptes 1746 av landshövding Adam Johan Raab. Den ägdes till omkring 1830 av grosshandlaren i Karlskrona Johan Lindegren innan den övergick i familjen Rappes ägo, först till kammarherre Fredrik Rappe och från 1852 till dennes son Adolf Rappe. Efter att ha köpt gården 1889 startade Sven Hellerström ett storskaligt jordbruk. Nuvarande ägare genom arv är familjen Fredholm. De avvecklade mjölkproduktionen 1983, och nu inrymmer kostallet Carlskrona byggnadsvård.

Blekinge läns lantbruksskola som tidigare legat i Gungvala i Askarums socken flyttades 1858 till Marielund.

Källor 

Herrgårdar i Blekinge
Byggnader och anläggningar i Karlskrona kommun
Sveneby herrgård

Sveneby är en herrgård vid sjön Östen i Sveneby socken, Töreboda kommun, Västra Götalands län.

Den är känd sedan medeltiden, och var då troligen kyrkogods.

Den nuvarande huvudbyggnaden är av sten och består av två våningar under mansardtak. Den byggdes åren 1752–56 efter ritningar av Carl Johan Cronstedt. Ursprunglig inredning är i stort bevarad, och herrgården byggnadsminnesförklarades 1978.

Den tyske högerextremisten Jürgen Rieger köpte Sveneby 1995 och det blev då ett tillhåll för ledande svenska nynazister. Riegers barn, vilka enligt media inte delar sin fars åsikter, ärvde gården 2010 efter hans död, och därmed upphörde Svenebys roll i den högerextrema miljön.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Töreboda kommun
Herrgårdar i Västergötland
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Marielund, Halmstads kommun

Marielund är ett gods i Kvibille i Kvibille socken i Halmstads kommun i Halland.

Marielund var ursprungligen ett utsockne frälsehemman Räfdala  (1433 'Reffdale') som 1700 ägdes av Magnus Stenbock och då lydde under Vapnö. Han testamenterade det till sin dotterdotter Maria Sofia Wachtmeister af Johannishus, som från 1730 var gift med Axel Gustaf Wachtmeister af Björkö. 1752 köptes gården av ryttmästare Casper Ehrenborg. Magnus Walerius var därefter en tid ägare men sålde 1775 gården till August Per Ridderstam. Han lät döpa om Räfdala för att hedra sin hustru, Dorotea Sibilla Maria von Usedom från Pommern.

1789 köpte han även frälsehemmanen Torlunda, Tronarp, Kalvakärr och Brandeburg i Kvibille socken.

Under hans tid i slutet av 1700-talet flyttades säterifriheten från Dalshult i Slättåkra socken till Räfdala. 

August Per Ridderstam sålde 1793 Marielunds säteri till Arvid Alarik Wachtmeister av Johannishus vilken dock redan 1802 sedan han ärvt Knutstorp sålde Marielund till P. W. Brummer. 1844-1848 ägdes säterie av tysken W. L. Atmar och såldes därefter till kammarherre Carl Johan Gammal Kuylenstierna som senare  även ägde Susegården och Sperlingsholm. Vid mitten av 1800-talet fanns här ett av statens stamholländeri för uppfödning av långhornade walesiska pembrokshirekor. Mjölkavkastningen var en av de bästa i Sverige, men bönderna runtomkring var inte intresserade av korna och 1862 lades holländeriet ned. I slutet av 1800-talet och början av 1900-talet fanns även ett mejeri vid Marielund. En väderkvarn med tre stenar uppfördes 1856. 1889 ärvdes Marielund av Sebastian Tham som lät arrendera ut den till sin son Hugo Vilhelm Sebastian Tham. 1917 förstördes dock de flesta av gårdens byggnader i en stor brand och hälften av gården jord såldes ifrån. 

Efter att ha haft olika ägare köptes Marielund tillbaka av släkten Tham 1927. 1933 såldes dock gården iväg igen till Johan Fredrik Eduard von Seth som sedan 1930 arrenderat gården.

Eduards äldste son, Johan, arrenderade senare, 1969, gården, för att sedan köpa den.

Källor

Externa länkar
 Marielund, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Marielund i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Herrgårdar i Halland
Byggnader och anläggningar i Halmstads kommun
25 Phocaea

25 Phocaea eller 1956 GC är en asteroid upptäckt av Jean Chacornac den 6 april 1853 vid Marseille-observatoriet. Asteroiden har fått sitt namn efter det grekiska namnet på den turkiska staden Foça.

Den tillhör och har givit namn åt asteroidgruppen Phocaea.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Phocaea-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av J Chacornac
Astronomiska upptäckter 1853