kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
All Africa Conference of Churches

All Africa Conference of Churches (AACC) är en afrikansk ekumenisk organisation, bildad den 20 april 1963 i Kampala, Uganda.

Kongresser
Därefter har man varit samlade till följande kongresser:

1969: Abidjan, Elfenbenskusten
1974: Lusaka, Zambia
1981: Nairobi, Kenya
1987: Lomé, Togo
1992: Harare, Zimbabwe
1997: Addis Ababa, Etiopien
2003: Yaoundé, Kamerun
2008: Maputo, Moçambique

Administration
AACC har sitt högkvarter i Nairobi, Kenya.
AACC består av 133 medlemskyrkor och 32 nationella ekumeniska råd i 39 länder, med sammanlagt 120 miljoner medlemmar.
Dessa är samlade i fyra regionala samarbetsorgan:
Fellowship of Christian Councils & Churches in the Great Lakes and the Horn of Africa (FECCLAHA)
Fellowship of Christian Councils & Churches in West Africa (FECCIWA)
Fellowship of Christian Councils & Churches in Southern Africa (FOCCISA)
Fellowship of Christian Councils & Churches in Central Africa (FOCCOCA)

Anslutna ekumeniska organisationer 

Conselho de Igrejas Cristas em Angola
Botswana Christian Council
Conseil National des Eglises du Burundi
Faculté de Théologie Protestante (Kamerun)
Conseil des Eglises Protestantes du Cameroun (FEMEC)
The Gambia Christian Council
Christian Council of Ghana
Organization of African Instituted Churches (Kenya)
Christian Council of Lesotho
Liberian Council of Churches
Liberia Baptist Missionary & Educational Convention, Inc.
Fédération des Eglises Protestantes à Madagascar
Malawi Council of Churches
Zomba Theological College (Malawi)
Conselho Cristâo de Moçambique
Council of Churches in Namibia
Christian Council of Nigeria
Conseil Protestant du Rwanda
Association des Eglises Baptistes au Rwanda
Rwandan Women Community Development Network
Council of Churches in Sierra Leone
South Africa Council of Churches
Interdenominational African Ministries' Association of Southern Africa(IDAMASA)
Sudan Council of Churches
Council of Swaziland Churches
Christian Council of Tanzania
Uganda Joint Christian Council
Christian Council of Zambia
Mindolo Ecumenical Foundation (Zambia)
Zimbabwe Council of Churches
Christian Care (Zimbabwe)
Association of Christian Lay Centres in Africa (ACLCA)

Källor 

Kyrkornas världsråd
AACC:s hemsida

Kristendom i Afrika
Internationella ekumeniska organisationer
Nairobi
Organisationer i Kenya
Maria Gustafsson (friidrottare)

Maria Margot Gustafsson, född 6 maj 1988, är en svensk friidrottare (kortdistanslöpning) som tävlat för klubbarna Gillberga-Lista IF, Råby-Rekarne FIF och IFK Lidingö. Hon tog SM-guld på 200 meter år 2008.

Vid junior-EM i Hengelo i Nederländerna år 2007 tävlade Maria Margot Gustafsson på 100 meter men slogs ut i försöken med 12,00. Hon var också uttagen på 200 meter och gick där vidare till semifinal innan hon slogs ut. Hon deltog också, tillsammans med Linnéa Collin, Isabelle Eurenius och Julia Skugge, i det svenska korta stafettlaget som kom sexa. Maria Margot Gustafsson har även  deltagit i JVM i Kina år 2006. Uttagen i seniorlandslaget vid Europacupen 2007 och 2008 i 4x100m och 200m. Representerade Texas State University under 2008-2009.

Personliga rekord 

Utomhus 
100 meter – 11,77 (Norrtälje 8 augusti 2008)
100 meter – 12,27 (Stockholm 7 augusti 2007)
200 meter – 23,96 (Norrtälje 10 augusti 2008)
200 meter – 24,49 (Västerås 29 juli 2006)
Slägga – 50,42 (Falun 19 maj 2007)
Slägga – 49,46 (Västerås 2 juni 2007)

Inomhus  
60 meter – 7,57 (Eskilstuna 6 januari 2007)
60 meter – 7,73 (Stockholm 6 februari 2014)
200 meter – 24,21 (Malmö 24 februari 2008)
200 meter – 24,90 (Stockholm 17 februari 2016)

Referenser

Fotnoter

Födda 1988
Svenska kortdistanslöpare
Svenska stafettlöpare
Svenska mästare i kortdistanslöpning
Kvinnor
Levande personer
Törnskogen

Törnskogen är ett skogsområde i Sollentuna och Upplands Väsby kommuner i Uppland.

Södra Törnskogen 
Södra Törnskogen är ett naturreservat i Sollentuna. Reservatet bildades 2012 och omfattar 480 hektar. Flera torpplatser finns inom området: Vaxmora, Törntorp och Grönan.

Norra Törnskogen 
Den 20 juni 2016 beslutade kommunfullmäktige i Upplands Väsby att även Norra Törnskogen ska bli naturreservat. Reservatet omfattar 109 hektar.

Se även 
 Törnskogstunneln

Litteratur 
 Boken om Törnskogen

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Törnskogen (Sollentuna / Upplands Väsby), Utsidan.se
 Törnskogens villaägareförening

Skogar i Sverige
Sollentuna kommun
Upplands Väsby kommun
Vaxmora
Hästtunga

Hästtunga (Pentaglottis sempervirens) är en växtart i familjen strävbladiga växter.

Externa länkar 
 
 Den virtuella floran 

 

Strävbladiga växter
Hä Växtindex
Fläcklungört

Fläcklungört (Pulmonaria officinalis) är en ört med blommor som är röda när knopparna spricker upp, men senare blir blå. 

En tydlig utseendeskillnad mot lungört är de vita fläckarna på bladen, som saknas på lungört. Dessa är ett slags mimikry som ska avskräcka växtätare.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 
 Den virtuella floran

Lungörter
Fl Växtindex
Mimikry
Röd lungört

Röd lungört (Pulmonaria rubra) är en växtart i familjen strävbladiga växter.

Källor

Externa länkar 
 
 Den virtuella floran

Strävbladiga växter
Rö Växtindex
Carl Fredric Arosenius

Carl Fredric Arosenius, född 21 april 1778 i Söderbärke församling, Kopparbergs län, död 17 april 1839 i Norrköpings Hedvigs församling, Östergötlands län, var en svensk fabrikör och riksdagsman. Han var son till Petrus Westrén som tog namnet Arosenius och far till Jacob Fredrik Neikter Arosenius.

Arosenius, som blev filosofie magister i Uppsala 1800, företog flera utrikesresor för att studera färgeriteknik och klädesfabrikation, anlade olika kemisk-tekniska fabriker i Sverige samt 1814 en "normalfabrik för finaste kläden" i Norrköping. Han fick 1808 assessors titel. Arosenius var riksdagsman i borgarståndet för Norrköping vid riksdagarna 1812, 1815 och 1828/30. Han var då bland annat ledamot i konstitutionsutskottet vid samtliga bevistade riksdagar, statsutskottet 1815 och 1828/30 samt bankoutskottet, allmänna besvärs- och ekonomiutskottet 1828/30. Åren 1827 och 1828 var han statsrevisor. År 1837 blev han lärare vid Ebersteinska skolan i Norrköping och verkade kraftigt för tillgodogörandet i Sverige av nya utländska rön på teknikens område. Han var ledamot av Vetenskapsakademien (1821) och Lantbruksakademien (1827).

Referenser 
 
 Personregister till Rikets ständers protokoll 1809-1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935, s. 5 ("Borgarståndet").
Släktträd: www.kbarosenius.com

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska textilföretagare
Borgarståndets riksdagsledamöter
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Lantbruksakademien
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Födda 1778
Avlidna 1839
Män
Personer från Söderbärke socken
Ugglan
Christian Arsenius

Christian Arsenius, född 25 december 1759 i Tryde församling, Kristianstads län, död 7 oktober 1828 i Alingsås stadsförsamling, Älvsborgs län, var en svensk borgmästare och riksdagsman.

Arsenius var borgmästare i Alingsås från 1791. Han var riksdagsman i borgarståndet för Alingsås, Lund och Falköping vid urtima riksdagen 1810 och var då bland annat ledamot i allmänna besvärs- och ekonomiutskottet, lagutskottet och det förstärkta statsutskottet. Han var son till kyrkoherden Zacharias Arsenius.

Referenser 
 Personregister till Rikets ständers protokoll 1809–1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935, s. 5 ("Borgarståndet").

Noter 

Borgarståndets riksdagsledamöter
Alingsås borgmästare
Födda 1759
Avlidna 1828
Män
Personer från Tryde socken
Klas Arvedson

Klas Arvedson (Lindelius), född 23 juni 1764 i Sankt Lars församling, Östergötlands län, död 17 januari 1851 i Sankt Olofs församling, Östergötlands län, var en svensk  hantverkare, riksdagsledamot och politiker.

Biografi
Klas Arvedson föddes 1764 i Sankt Lars församling. Han var son till gästgivare i Vikingstads församling. Han blev 1784 student vid Uppsala universitet och 1790 garvare i Norrköping. Arvedson blev 1812 rådman i Norrköping. Han avled 1851 i Norrköping. 

Arvedson var riksdagsledamot för borgarståndet i Norrköping vid riksdagen 1809–1810. Han var då ledamot i allmänna besvärs- och ekonomiutskottet och förstärkta statsutskottet.

Han var garvarålderman i Norrköping.

Familj
Arvedson gifte sig 1790 med Anna Helena Erling.

Referenser 
 Personregister till Rikets ständers protokoll 1809-1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935, s. 5 ("Borgarståndet").

Noter 

Borgarståndets riksdagsledamöter
Svenska rådmän
Födda 1764
Avlidna 1851
Män
Personer från Sankt Lars socken
Svenska politiker under 1800-talet
Herrarnas halv tungvikt i judo vid olympiska sommarspelen 2012

Herrarnas 100 kg i judo vid olympiska sommarspelen 2012 avgjordes den 2 augusti 2012 i London i Storbritannien i mässhallen Excel London. Regerande mästare är Irakli Tsirekidze från Georgien. Tagir Khaybulaev från Ryssland vann guld, Naidangiin Tüvshinbayar från Mongoliet vann silver och Dimitri Peters från Tyskland och Henk Grol från Nederländerna vann brons.

Medaljörer 

|-
| width="200px" rowspan="2"| 100 kg
| width="200px" rowspan="2" colspan="2"| 
| width="200px" rowspan="2" colspan="2"| 
| width="200px" colspan="2"| 
|-
| colspan="2"| 
|}

Tävlingsformat
Grenen avgjordes som en utslagsturnering där en besegrad idrottare blev utslagen, de två semifinalvinnarna mötte varandra i en match om guldet. De fyra atleterna som blev utslagna i kvartsfinal gick chansen i ett återkval där de tillsammans med de två semifinalisterna gjorde upp om två bronsmedaljer. Om en match var oavgjord efter ordinarie tid så vidtog en tre minuter lång förlängning där golden score tillämpades; alltså att den som gick poäng först vann matchen.

Program
Alla tider anges i lokal tid (UTC+1).

2 augusti 2012
09:30 - Sextondels-, åttondels- samt kvartsfinaler
14:00 - Semifinaler, återkval samt bronsmatch
16:10 - Final

Resultat

Slutspel

Återkval och bronsmatcher

Pool A

Pool B

Pool C

Pool D

Referenser

Externa länkar
 london2012.com

Judo vid olympiska sommarspelen 2012
Carl Gustaf Arvidson

Carl Gustaf Arvidson, född 14 april 1791 i Norra Sandsjö socken, Jönköpings län, död 7 april 1872 i Lidköpings församling, Skaraborgs län.  var en svensk borgmästare och riksdagsman.

Efter studier i Lund var han auskultant vid Göta hovrätt 1812–1815 och tjänstgjorde sedan som magistratssekreterare i Mariestad. År 1919 utsågs Arvidson till borgmästare i Lidköpings stad, en post han innehade fram till sin död. Han var riksdagsman i borgarståndet för Lidköping, Hjo stad och Kungsbacka stad vid riksdagen 1823 och var då bland annat ledamot i lagutskottet, bevillningsutskottet och de förstärkta stats- och bankoutskotten samt i borgarståndets besvärsutskott.

Källor 
Personregister till Rikets ständers protokoll 1809-1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935, s. 5 ("Borgarståndet").
"Carl Gustaf Arwidson" dödsruna i Lidköpings nya Tidning 10 april 1872.

Noter 

Borgarståndets riksdagsledamöter
Män
Födda 1791
Avlidna 1872
Lidköpings borgmästare
Personer från Norra Sandsjö socken
Badhusberget

Badhusberget kan avse:

 Badhusberget, Mariehamn – ett berg i Mariehamns stad, Åland
 Badhusberget, Lysekil – ett bostadsområde i Lysekil
Bronsvingad and

Bronsvingad and (Speculanas specularis) är en sydamerikansk fågel i familjen änder inom ordningen andfåglar.

Utseende och levnadssätt 

Bronsvingad and har fått sitt namn på grund av färgen på vingspegeln. I flykten syns bronsfärgade kanter men mitten är kraftigt rosafärgad, vilket oftast är det som syns av vingspegeln hos en stående eller simmande fågel. Könen är utseendemässigt lika, men honan har ett läte som påminner om ett hundskall. 

Den häckar mestadels vid skogsomgärdade strömmande vattendrag upp till 1.800 meter över havet, men också i våtmarker, dammar och sjöar utanför tät skog. Häckningen inleds i september-oktober, med äggläggning i oktober-november och därefter cirka trettio dagars ruvning. Födan är frön, löv och växtdelar samt vattenlevande invertebrater men den kan också födosöka bland löv i skogsmark.

Utbredning och status 
Bronsvingad and förekommer på de lägre sluttningarna av Anderna i centrala och södra Chile och angränsande Argentina. Populationen uppskattas till färre än 10.000 individer. Det gör att internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad, trots att beståndet verkar vara stabilt och det finns få uppenbara hot mot arten.

Systematik 
Fågeln har tidigare placerats i släktet Anas, men placeras numera i det egna släktet Speculanas. Dess närmaste släktingar är arterna tofsand (Lophonetta specularioides) och brasilienand (Amazonetta brasiliensis), även de i var sina egna släkten. Dessa är i sin tur systergrupp med ångbåtsänderna i Tachyeres. Alla dessa har sin hemvist i Sydamerika.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i neotropiska regionen
Änder
LTs förlag

LT:s förlag (Lantbruksförbundets Tidskriftsförlag), egenskrivet som LTs Förlag, var ett svenskt bokförlag. Det grundades 1935 av Sveriges Allmänna Lantbrukssällskap , en föregångare till Sveriges Lantbruksförbund (bildat 1940) som 1971 gick upp i dagens Lantbrukarnas Riksförbund.

Förlaget publicerade böcker inom ämnen som trädgårdsskötsel, hantverk, slöjd, kultur och historia, och producerade också läroböcker för naturbruksgymnasierna. Förlagets skönlitterära utgivning inleddes 1942 med Svenska Lantbruksförbundets och LTs förlags romantävling om "bästa bonderomanen". Tävlingen vanns av Sven Edvin Salje, som länge kom att vara ett affischnamn för förlaget.

1950 till 1955 gav förlaget ut tidskriften Lanthemmet, som var riktad till "jordbrukets kvinnor".

LT:s förlag köptes 1990 av Natur & Kultur. Namnet bibehölls några år innan det blev Natur & Kultur-LT och därefter Natur & Kultur Fakta. Namnet är helt borta idag men LT finns kvar som en redaktion inom Natur & Kultur, som producerar böcker inom förlagets tidigare ämnesområden med undantag för läroböcker och skönlitteratur.

Referenser

Ej längre existerande svenska bokförlag
Natur & Kultur
Företag bildade 1935
Företag upplösta 1990
Dualit

Dualit är en brittisk tillverkare av köksmaskiner av olika slag. Företaget började sin tillverkning i Storbritannien under 1940-talet.

Externa länkar 
Dualit Produkter och Reservdelar
Officiell webbplats

Brittiska företag
Företag bildade 1946
Jessica Svensson

Jessica Svensson, född 1 maj 1981, är en svensk före detta fotbollsspelare (anfallare). 

Svensson har Nor IK som moderklubb. Hon var med och förde upp Karlstadslaget QBIK till allsvenskan 2004. Efter en svår korsbandsskada och att QBIK åkte ur allsvenskan 2007 slutade hon som aktiv.

Födda 1981
Kvinnor
Levande personer
Svenska fotbollsspelare
Olof Jönsson

Olof Jönsson, död 1733, var en drygt trettioårig man från Fryksdals härad i Värmland som 1733 erkände att han ingått ett förbund med Satan och "skämt" hästar med hjälp av trolldom. Han dömdes därför till döden av häradsrätten för maleficium och trolldom. Hovrätten godkände domen men avvisade häradsrättens hänvisning till lands- och stadslagens trolldomsparagrafer. I stället blev han avrättad för att ha hädat. I domen framkommer att han förbannat den mark han stod uppå, läst Fader Vår baklänges tre gånger, och uttalat svåra eder om Gud.

Det är därför diskutabelt om han blev avrättad för trolldom även om den ursprungliga domen åberopade de ännu gällande paragraferna. Väljer man att tolka det så var han den sista som avrättades för detta brott i Sverige.

Referenser 

Personer från Värmland
Avlidna 1733
Män
Personer som blivit avrättade av Sverige under 1700-talet
Häxprocesser i Sverige
Fagertrav

Fagertrav (Arabis caucasica) är en växtart i familjen korsblommiga växter.

Externa länkar
Den virtuella floran 
 

Korsblommiga växter 
Fa Växtindex
Död mans hand (roman)

Död mans hand är arbetarförfattaren Folke Fridells genombrottsroman från 1946.

Romanen har två spår som varvas i ungefär vart annat kapitel: det ena är en fiktivt självbiografisk text som handlar om textilarbetaren David Bohm även kallad Rivar-Bohm och hans närmaste familj. Det andra spåret är en agitativ text som handlar om arbetet på en textilindustri i Lagan. Det senare spåret är starkt kritiskt till MTM-systemet som framställs som ovärdigt och avhumaniserande, och har även en udd mot symbiosen mellan arbetsgivare och fackförbund i den svenska modellen.

Referenser 

Skönlitteratur 1946
Svenska romaner
Småland i skönlitteratur
Sanddådra

Sanddådra (Camelina microcarpa) är en växtart i familjen korsblommiga växter.

Externa länkar 
 Den virtuella floran

Korsblommiga växter
Sa Växtindex
Augustibröderna

Augustibröderna var ett svenskt ordenssällskap som verkade mellan 1776 och 1810. I sammanslutningen deltog gustavianska officerare vilka hade medverkat i eller stöttat Gustav III:s statskupp 1772. I syfte att hylla Gustav III möttes ordensbröderna, tillsammans med några av dåtidens mest framträdande kulturpersonligheter - bland andra Carl Michael Bellman, tre gånger årligen: dels på Gustav III:s födelsedag den 24 januari och vid dennes namnsdag 6 juni, dels på revolutionsdagen den 19 augusti, ordensdagen. Bellmans Tal hållet i orangeriet på Karlberg härrör från sammankomsten den 19 augusti 1785. Sällskapet utdelade en medalj.

Referenser

Ordenssällskap i Sverige
Ordenssällskap i Stockholm
Lindådra

Lindådra (Camelina alyssum (Mill.) Thell.) är en art i familjen korsblommiga växter. 

Lindådra förekommer som ogräs i linodlingar och på ruderatmark. Den förekommer i fynd från järnåldersboplatser. I början av 1800-talet förekom den sällsynt i Skåne, Halland och Småland. (Karta )

På Gotland påträffades den sista gången 1934, den räknas nu som nationellt utdöd i Sverige.

Bilder

Källor

Externa länkar 
 Den virtuella floran

Korsblommiga växter
Li Växtindex
Andreas Peter Madsen

Andreas Peter Madsen, född den 22 december 1822 i Köpenhamn, död den 25 september 1911, var en dansk målare och arkeolog, far till konsthistorikern Karl Madsen.

Madsen kom i målarlära och gick samtidigt på konstakademien. Han blev djurmålare, utställde 1847 en rad bilder av husdjur i det fria, utförde sedan väggmålningar i Landbohøjskolens föreläsningssal och i Zoologiska museet. Madsen ingick som frivillig i armén vid krigets utbrott 1848, blev officer och tog i slutet av 1864 avsked som kapten. 

Han utgav planschverket Afbildninger af danske Oldsager og Mindesmærker (1868-70), Undersøgelse af Kjøkkenmøddingen ved Mejlgaard (1888) och Jydske Gravpladser fra den førromerske Jernalder (1894), de bägge senare i "Aarbøger for nordisk Oldkundskab og Historie".

Källor 

 

Danska arkeologer
Danska officerare
Djurmålare
Danska illustratörer
Danska militärer under 1800-talet
Danska målare under 1800-talet
Personer från Köpenhamn
Födda 1822
Avlidna 1911
Män
Ugglan
Carl Locher

Carl Ludvig Thilson Locher, född den 21 november 1851 i Flensborg, död den 20 december 1915 på Skagen, var en dansk målare. Han var far till Jens Locher.

Locher utbildade sig delvis vid Köpenhamns konstakademi och var en av erkänt skicklig marinmålare. Bland hans arbeten kan nämnas Efter storm, fiskare gå ut till sjöss för att kasta vadar (1881), På atlanten (samma år, Göteborgs konstmuseum), Sommardag på Köpenhamns redd (1883), Fregatten Jylland på Atlantiska havet (samma år), Vinterdag vid Hornbæk (Köpenhamns konstmuseum), Slaget vid Helgoland (1905). Locher utförde även etsningar och var lärare i etsning.

Källor

Externa länkar 
 

Danska marinmålare
Danska grafiker
Skagenmålarna
Danska målare under 1800-talet
Danska målare under 1900-talet
Personer från Flensburg
Födda 1851
Avlidna 1915
Män
Ugglan
Jean Shiley

Jean Shiley, född 20 november 1911 i Harrisburg, Pennsylvania, död 11 mars 1998 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk friidrottare.

Shiley blev olympisk mästare i höjdhopp vid olympiska sommarspelen 1932 i Los Angeles.

Referenser 

Födda 1911
Amerikanska höjdhoppare
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1932
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1928
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1932
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från USA
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1932 från USA
Kvinnor
Avlidna 1998
Personer från Harrisburg
Det Norske Misjonsforbund

Det Norske Misjonsforbund (DNM) är ett evangelikalt trossamfund i Norge, bildat 1884 på initiativ av den svensk-amerikanske väckelsepredikanten Fredrik Franson.

I dag är ett hundratal lokala församlingar anslutna till samfundet. Ungdomsförbundet heter Misjonsforbundet UNG.

DNM är medlem av Internationella federationen av fria evangeliska kyrkor (IFFEC), vars nordiska barn- och ungdomskommitté (NBUKI) Misjonsforbundet UNG tillhör.

Historia 
Under 1850-talet gick stora väckelser fram över Norge. Prästen Gustav Adolph Lammers var en av de tongivande väckelseförkunnarna.
1856 bildade han de första norska frikyrkoförsamlingarna, i Skien och Tromsø. 

Fler församlingar bildades under de kommande åren och 1882 slöt de sig samman i Den frie Fællesmissionsforening, ofta förkortat "Frimisjonen". 

1883 började Fredrik Franson att hålla möteskampanjer i Norge. 
Han ivrade för ett närmare samarbete mellan friförsamlingarna som året därpå bildade Det Norske Misjonsforbund under mottot Guds barns enhet og synderes frelse.

1889 sände man ut sina första missionärer (till Sydafrika).

1912 bildas ett ungdomsförbund av tio lokala ungdomsföreningar.

1913 startade man en egen missionsskola i Oslo, för utbildning av predikanter, pastorer och missionärer. 

1932 höll den finlands-svenske evangelisten Frank Mangs mötesserier i Norge. Väckelse bröt ut och fram till andra världskriget ökade samfundets medlemstal radikalt.

Under 1950-talet lade man ned missionsskolan och ersatte den med ett teologiskt seminarium (Ansgarskolen) som sedan 1988 är belägen i Kristiansand. 

Under 1970-talet berördes många församlingar av Jesusrörelsen och den karismatiska väckelsen.

Vid årskonferensen 1993 antog DNM visionen Mennesker som ærer Gud, gjør Jesus kjent og vokser i åpne og levende menighetsfelleskap. 

2007 antog man grunddokumentet Rotfestet og raus, där samfundets grundläggande självförståelse och verksamhetssyn läggs fast.
Dokumentet har två bilagor, Evangeliska alliansens trosbekännelse och Lausannedeklarationen.

Externa länkar 
 

Protestantiska samfund i Norge
Religiösa organisationer bildade 1884
Skogsbräsma

Skogsbräsma (Cardamine flexuosa) är en växtart i familjen korsblommiga växter som beskrevs av den brittiske botanikern William Withering 1796.

Utbredning 
Skogsbräsman är sällsynt i Sverige men har en utbredning från Skåne till Lule Lappmark. Den växer i fuktig skogsmark, framför allt på kalkrik mark och vid källdrag. Det första svenska fyndet gjorde vid Åreskutan i Jämtland och kungjordes 1814.

Etymologi
Artnamnet flexuosa kommer från latinets flexus och betyder "med många böjar". Det syftar på dess vanligtvis sicksackböjda stjälk - se bilden i faktarutan.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 Den virtuella floran 

 

Korsblommiga växter
Sk Växtindex