Helgdagar i Sverige

En helgdag är i Sverige en arbetsfri dag avsedd för vila eller religiösa högtider. I Sverige är helgdagarna fastställda i Svensk författningssamling som en söndag, eller en annan dag i en lista av helgdagar, varav somliga alltid hamnar på en fix veckodag, medan andra beräknas så att de hamnar på olika veckodagar olika år. Helgdagar kallas röda dagar då de ofta utmärks med rött i kalendrar, medan övriga dagar vanligtvis är märkta i svart.

Sverige har två sekulära helgdagar, första maj sedan 1939 respektive Sveriges nationaldag sedan 2005. Övriga helgdagar, däribland alla söndagar, är kyrkliga helgdagar som har sitt ursprung i kristendomen – med undantag av midsommardagen som levt kvar sedan forntiden (men som sedan 300-talet e.Kr. även firats som Johannes Döparens födelsedag).

Allmänna helgdagar och helgdagsaftnar i Sverige 
Söndagar är i lagens mening allmänna helgdagar, men här räknas övriga helgdagar och dessas helgdagsaftnar upp.

Noter:
 

Se även Helgafton och Annandag.

Allmänt lediga dagar i Sverige 
Tre helgdagsaftnar är sedan länge jämställda med söndagar i vissa situationer nämligen midsommarafton, julafton och nyårsafton. I fråga om semesterledigheter regleras det i 3 a § av Semesterlagen. På dessa helgdagsaftnar har till exempel banker och myndigheter helt stängt. Post delas heller inte ut dessa dagar. Däremot är dessa helgdagsaftnar inte jämställda med söndagar gällande bl.a. trafik- och parkeringsbestämmelser - då anses dessa helgdagsaftnar som lördag.

Andra helgdagsaftnar är i regel inte arbetsfria enligt gällande avtal på arbetsmarknaden. Däremot är det vanligt att många arbetsplatser genom åren avtalat sig till ledighet genom att arbeta lite mer på andra dagar och det är då en så kallad halvdag. På dessa helgdagsaftnar har till exempel banker och myndigheter öppet, fast med begränsade öppettider. Post delas ut som på en vardag. 

Huruvida man är helt eller halvt ledig på de helgdagsaftnar som inte är att jämställa med helgdag (såsom valborgsmässoafton) regleras i regel i kollektivavtal.

Helgdagsreformer

1571 års kyrkoordning 
Under reformationen avskaffades ett stort antal av de helgondagar som hade växt fram i den katolska kyrkan genom medeltiden, bland annat Eriksmässa. De kvarvarande helgdagarna listades i 1571 års kyrkoordning:
 Kristusdagarna:
 De fyra juldagarna
 Nyårsdagen
 Trettondedag jul
 Skärtorsdagen
 Långfredagen
 De fyra påskdagarna
 Kristi himmelsfärdsdag
 De fyra pingstdagarna
 Kristi förklaring
 Mariadagarna:
 Kyndelsmässodagen
 Jungfru Marie bebådelsedag
 Jungfru Marie besökelsedag
 Apostladagarna (utom Petrus Cathedraticus):
 Pauli omvändelse, 25 januari 
 Mattias dag, 24 februari
 Filippos och Jakob den yngres dag, 1 maj
 Petrus och Paulus dödsdag, 29 juni
 Jakob den äldres dag, 25 juli
 Petri fäng, 1 augusti
 Bartolomeus dag, 24 augusti
 Matteus dag, 21 september
 Judas Taddeus och Simon Ivrarens dag, 28 oktober
 Andreas dödsdag, 30 november
 Tomas dag, 21 december
 Johannes dag, 27 december
 Den helige Johannes Döparens dag
 Mickelsmäss
 Allhelgonadagen

Kungliga förordningen den 4 november 1772 
År 1772 reducerades antalet helgdagar betydligt återigen genom kungliga förordningen den 4 november 1772 angående sabbatens firande samt vissa helgdagars flyttning eller indragning. Några helgdagar flyttades till följande söndag medan andra avskaffades helt.

 Kyndelsmässodagen, mickelsmäss och allhelgonadagen flyttades till följande söndag.
 Tredjedag och fjärdedag jul, påsk och pingst, Jungfru Marie besökelsedag, skärtorsdagen, apostladagarna och gångdagarna efter bönsöndagen avskaffades helt.

Första maj 
Första maj blev allmän helgdag i Sverige 1939, som den första icke-kristna helgen.

Lag 1952:48 
År 1952 antogs lag 1952:48 som började gälla året efter. Den berörde tre helgdagar. Jungfru Marie bebådelsedag flyttades till närmaste söndag. Midsommardagen förlades på samma sätt till närmaste lördag. Dessutom infördes en ny helgdag, Alla helgons dag, på lördagen före allhelgonadagen. Anledningen till förändringen var bland annat att man ville ge yrkesarbetande en sammanhängande ledighet. Lördagarna var vid den tiden arbetsdagar.

Nationaldagen 
Svenska flaggans dag och Sveriges nationaldag den 6 juni blev allmän helgdag 2005. Samma år förlorade annandag pingst sin tidigare helgdagsstatus och blev vanlig arbetsdag.

Tidningsfria dagar 
Tidningsfria dagar är ett begrepp som används om vissa helgdagar då inga av de stora dagstidningarna (eller övriga tidningar som i vanliga fall utkommer den veckodagen) ges ut i pappersform och distribueras. Nu för tiden uppdateras de dock vanligen på internet även dessa dagar, som är följande:

 Nyårsdagen, 1 januari
 Trettondedag jul, 6 januari
 Långfredagen
 Annandag påsk
 Första maj
 Kristi himmelsfärdsdag
 Nationaldagen, 6 juni
 Midsommardagen
 Alla helgons dag
 Juldagen, 25 december
 Annandag jul, 26 december (varierar, exempelvis Dagens Nyheter utkommer inte, men Göteborgs-Posten har traditionellt sett utkommit, 2009 och 2010 var den dock helt tidningsfri)

Se även 
 Bankdag
 Öppettider i Sverige
 Lagen om allmänna helgdagar
 Flaggdagar i Sverige

Referenser

Externa länkar 
 nackan.se - Visa helgdagar för olika år
 riksdagen.se - Lag (1989:253) om allmänna helgdagar

Allmänna helgdagar i Sverige