kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sven Andersson i Sveneby

Sven Andersson (i riksdagen kallad Andersson i Sveneby), född 8 oktober 1826 i Forshems församling, Skaraborgs län, död 16 november 1893 i Sveneby församling, Skaraborgs län, var en svensk kommunalordförande, godsägare och riksdagspolitiker. Andersson var ägare till godset Sveneby i Skaraborgs län. Som riksdagsman var han ledamot av första kammaren 1872–1873, invald i Skaraborgs läns valkrets.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Födda 1826
Avlidna 1893
Män
Personer från Forshems socken
Svenska politiker under 1800-talet
Svenska godsägare under 1800-talet
Djurhetsning

Djurhetsning (latin venatio'nes) var ett folknöje i antikens Rom. Djurhetsningen gick till så att vilda djur hetsades mot varandra eller mot människor som antingen deltog frivilligt eller tvingades. Djurhetsningar har förekommit också på andra håll och efter romarrikets fall. Från Norden är hingsthetsningar kända sedan förhistorisk tid. Även vår tids tjurfäktning och tuppfäktning är ett slags djurhetsning.

Det besläktade engelska begreppet "Blood sport" inkluderar jakt, kampsporter som tuppfäktning, och andra aktiviteter. Begreppet användes tidigast vid ridande jakt, där bytet skulle jagas aktivt, som i räv- eller harjakt. Innan skjutvapen fanns, skadade jägare djur med pilar eller spjut. De skadade djuren förföljdes och dödades sen på nära håll – vildsvin jagades till exempel så under medeltiden. Senare verkar ordet ha tillämpats till olika hetsiga och påtvingade strider: tjurhetsning, björnhetsning, tuppfäktning och senare utvecklingar som hundkamp och råtthetsning. Djuren föddes upp på ett speciellt sätt, stängdes in och tvingades slåss. Under den viktorianska eran startade socialreformatorer en högljudd opposition mot sådan verksamhet, och hänvisade till etik, moral och djurskydd.

Se även
Hundhetsning
 Gladiator

Källor
 Nationalencyklopedin
Dubbelsteg

Dubbelsteg (passus) var ett längdmått i antikens Rom motsvarande 1,479 meter. Enheten definierades som fem fot (pes) eller två enkelsteg (gradus). Tusen dubbelsteg utgjorde en romersk mil.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Romerska måttenheter
Romersk mil

Romersk mil var ett längdmått i antikens Rom motsvarande 1 000 dubbelsteg, sammanlagt 1 479 meter.

Källor 
 Ingemar Lagerströms kommentarer av översättningen till Julius Caesars verk Commentarii de Bello Civili (Inbördeskriget)

Romerska måttenheter
Fredrik Hierta

Fredrik Philip Hierta (i riksdagen kallad Hierta i Främmestad), född 13 december 1815 i Stockholm, död 9 juni 1889 på Främmestads gods i Främmestads församling, var en svensk friherre, godsägare och riksdagspolitiker.

Andersson var ägare till godset Främmestad i Skaraborgs län. Som riksdagsman var han ledamot av första kammaren 1878-1885, invald i Skaraborgs läns valkrets. Han satt även i Evangeliska Alliansens och Evangeliska Fosterlands-Stiftelsens styrelser.

Referenser

Noter

Se även 
 Hierta, släkt

Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Svenska godsägare under 1800-talet
Svenska friherrar
Svenska politiker under 1800-talet
Politiker från Stockholm
Födda 1815
Avlidna 1889
Män
Fredrik
Metasequoia

Metasequoia kan avse:
Metasequoia (växter) – ett släkte av barrträd
Metasequoia (mjukvara) – ett datorprogram med vars hjälp det är möjligt att skapa 3D-modeller
Metasequoia (mjukvara)

Metasequoia är en mjukvara utvecklad av Osamu Mizuno som kan skapa och hantera 3D-modeller. Programmet är så kallad freeware.

Externa länkar 
 Metasequoia - Officiell engelskspråkig webbsida

Fria 3D-program
Lagen om likabehandling

Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter vid högskolan är en numera upphävd svensk lag som infördes den 1 juli 2001. Lagen upphävdes den 1 januari 2009, då den ersattes av diskrimineringslagen (2008:567), som fick ersätta många av de tidigare lagar som på det civilrättsliga området reglerade diskriminering, däribland till exempel jämställdhetslagen (1991:433) och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering.

Betydelse 
Lagen var inriktad på det svenska högskoleområdet och gällde högskoleutbildningar som bedrevs vid universitet eller högskola, med staten, kommunen eller landstinget som huvudman, samt vid enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina.

I den förbjöds diskriminering p.g.a. könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning samt funktionshinder. Lagen förbjöd direkt diskriminering och indirekt diskriminering, trakasserier, repressalieförbud (mot eleven som anmält högskolan) samt instruktion eller befallning att diskriminera någon.

I lagen fanns en rad aktiva åtgärder som en högskola bör ta för att förebygga och förhindra trakasserier. Bl.a. skulle en högskola varje år upprätta en plan med översikt på de åtgärder som behövdes för att främja studenters lika rättigheter, samt en redogörelse för vilka av dessa som skulle arbetas med under året. En redovisning av hur åtgärderna genomförts skulle sedan tas upp i nästa års plan. I den nya diskrimineringslagen tas även dessa åtgärder upp, nu under avsnittet som riktas till utbildningsanordnare.

Skadestånd 
Den som dömdes enligt lagen, vilket i detta fall kunde vara staten, kommunen eller landstinget som var huvudman för högskolan eller annan utbildningsanordnare, kunde få betala skadestånd till den drabbade. Om det ansågs skäligt kunde skadeståndet sättas ner eller helt falla bort, enligt lag (2003:311). Överklagan skedde hos Överklagandenämnden.

Tillämpning 
Lagen ledde till tre fällande domar mellan 2001 och 2009: på Uppsala universitet gällande etnisk kvotering till juristlinjen, samt i Örebro och Karlstad gällande könskvotering på vårdutbildningen.

Se även
Diskriminering
Likabehandlingsprincipen
Jämställdhet
Feminism

Referenser

Externa länkar
Jämställdhetsombudsmannen webbplats

2001 i Sverige
Politikåret 2001
Juridikåret 2001
Utbildningsåret 2001
Likabehandling
August Oléhn

Carl August Oléhn, född 8 oktober 1844 i Rolfstorp, Hallands län, död 21 juli 1923 i Göteborg, var en svensk handelsman och riksdagsman.

Oléhn var riksdagsledamot i andra kammaren för Fjäre och Viske häraders valkrets bl.a. mandatperioden 1885–1887. Han skrev fyra egna motioner i riksdagen, om lån till järnvägen Varberg Göteborg, om tull på arbetade trävaror och om ecklesiastika bostållens skötsel.

Referenser

Fotnoter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1844
Män
Avlidna 1923
Anders Sigrell

Anders Sigrell, född 14 januari 1961, är professor i retorik vid Lunds universitet. 

Han är den förste som innehar en professur i retorik vid Lunds universitet på över tvåhundra år. Sigrell disputerade 1999 vid Umeå universitet på avhandlingen Att övertyga mellan raderna. Han deltar i forskningsprojekt rörande retorisk didaktik.

Bibliografi (urval) 
 1999 – Att övertyga mellan raderna: en retorisk studie om underförstådda inslag i modern politisk argumentation, Meddelanden från Institutionen för nordiska språk vid Umeå universitet, 28
 2001 – Att övertyga mellan raderna: en retorisk studie om underförstådda inslag i modern politisk argumentation Åstorp : Rhetor Förlag 2:a rev. utg.
2007 – Retorik: konsten att välja språk konstruktivt : retorik för lärare på kursen Kommunikation i didaktisk praktik, ]Umeå universitet
2007 – Fjärde nationella konferensen i svenska med didaktisk inriktning: tala, lyssna, skriva, läsa, lära - modersmålsundervisning i ett nordiskt perspektiv: Umeå 16-17 november 2006 / Anders Sigrell (huvudredaktör) Nationella nätverket för svenska med didaktisk inriktning, Texter om svenska med didaktisk inriktning, 4
2008 – Retorik för lärare: konsten att välja språk konstruktivt, Retorikförlaget, Åstorp

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 2009)

Källor 
 "Porträtt Anders Sigrell: I döda talares sällskap" från LUM - Lunds universitets magasin 2010-09-03 () Sid:23
 Retorik från Sveriges Radio

Externa länkar
 Anders Sigrell – Lunds universitets katalog
 

Födda 1961
Svenska professorer i retorik
Män
Levande personer
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Publikan

Publikan (latin publicanus) kallades en privatperson som arrenderade indrivningen av vissa statsinkomster, främst tullar och skatter, i Roms provinser under antikens Rom. De ersattes i största mån under Augustus med statligt kontrollerade prokuratorer.

Publikan har, på grund av förekomsten av termen i Nya testamentet, kommit att bli synonymt med begreppet syndare.

Publikan som religiös symbol 
Under Jesu tid sågs publikaner av judisk börd som syndare av den judiska allmänheten, eftersom de i strid med sitt folks intressen drev in skatt till den romerska överheten. I Lukasevangeliet berättas om publikanen Sackaios (Sackéus i tidigare översättning) som av sina medmänniskor betraktas som syndare men som Jesus under ett besök i staden Jeriko väljer att besöka och äta tillsammans med, Luk 19:1-9. Berättelsen har tolkats som en bild av Guds oändliga nåd, hans vilja att omvända alla syndare och att Gud kärlek till alla människor, oavsett omvärldens fördömanden.

Psalm 614 i Den svenska psalmboken, Sackéus var en publikan, skriven av Britt G. Hallqvist, handlar om hur Jesus träffar publikanen Sackaios.

Källor 
 Ingemar Lagerströms kommentarer av översättningen till Julius Caesars verk Inbördeskriget

Samhällsklasser inom romerska riket
Romerska titlar
Sestertie

Sestertie (latin sestertius, vanligen förkortat HS) var under romerska republiken ett litet silvermynt och under kejsartiden ett mässingsmynt. Namnet är en sammandragning av semis-tertius som betyder halvtredje as efter dess värde 2 ½ as (senare värde 4 as), vilket var en fjärdedels denar. Sestertien var också det vanliga romerska räknemyntet.

Källor

Externa länkar 

Romerska mynt
Ej längre existerande valutor
Carl Johan Petersson

Carl Johan Petersson, Petersson i Eksebo, född 25 september 1850 i Virserums socken, Kalmar län, död 13 februari 1928 i Virserums församling, Kalmar län, var en svensk lantbrukare och riksdagspolitiker.

Petersson var lantbrukare och arrendator. Han var även politiker och var ledamot av riksdagens andra kammare, invald i Aspelands och Handbörds domsagas valkrets.

Referenser 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Nya lantmannapartiet
Personer från Virserums socken
Födda 1850
Avlidna 1928
Män
Chromophobia

Chromophobia är brasilianska DJ och technoproducent Gui Borattos debutalbum. Skivan släpptes 2007 på tyska skivbolaget Kompakt.

Låtlista
Scene 1 - 3:55
Mr. Decay - 6:58
Terminal - 5:57
Gate 7 - 6:41
Shebang - 7:28
Chromophobia - 7:12
The Blessing - 5:40
Malá Strana - 2:31
Acrostico - 4:25
Xilo - 3:55
Beautiful Life - 8:31
Hera - 3:59
The Verdict - 3:37

Musikalbum 2007
Brasilianska debutalbum
Faustus Cornelius Sulla (quaestor)

Faustus Cornelius Sulla (första århundradet före Kristus) var en politiker under romerska republiken och son till Lucius Cornelius Sulla Felix. 

Faustus Cornelius Sulla var quaestor 54 f.Kr. Han tillhörde pompejanerna under romerska inbördeskriget och i ett försök att förmå de Caesarvänliga kungarna Bocchus och Bogud att stödja Pompejus föreslogs han av senaten att sändas till Mauretanien. Detta förslag nedröstades genom veto av folktribunen Philippus. Han kan vid något tillfälle ha varit praetor, då han av Julius Caesar omnämns som propraetor (före detta praetor).

Källor 
 Ingemar Lagerströms kommentarer av översättningen till Julius Caesars verk Inbördeskriget
 Julius Caesar, Commentarii de Bello Civili

Romerska politiker
Män
Födda 000-talet f.Kr.
Avlidna 000-talet f.Kr.
Lucius Julius Caesar (konsul 64 f.Kr.)

Lucius Julius Caesar (100-talet f.Kr.) var en romersk politiker och militär. Han var släkting till Julius Caesar och deltog i dennes fälttåg i Gallien som legat 52 f.Kr. Lucius Julius Caesar spelade en viss roll i Caesars fälttåg gentemot Pompejus den store under Romerska inbördeskriget (49 f.Kr. – 45 f.Kr.). Efter mordet på Caesar 44 f.Kr. allierade han sig med Marcus Antonius.

Källor 
 Ingermar Lagerströms kommentarer av översättningen till Julius Caesars verk Inbördeskriget
 Julius Caesar, Commentarii de Bello Civili

Romerska militärer
Romerska politiker
Män
Lucius Vibullius Rufus

Lucius Vibullius Rufus (100-talet f.Kr.), antagligen romersk riddare, omnämns i Julius Caesars Commentarii de Bello Civili som Pompejus prefekt. 

Under Caesars intåg i Italien under romerska inbördeskriget skall denne Vibullius Rufus ha stött ihop med Lentulus Spinther som retirerade från Picenum, en stad som Caesar närmade sig. Vibullius Rufus tog kommandot över det fåtal trupper Lentelus förfogade över, och fortsatte därefter att samla ihop mer manskap från den närliggande trakten. Bland annat upptog han sex kohorter från Lucilius Hirrus som flydde från Camerinum. Totalt fick Vibullius Rufus ihop tretton kohorter och anslöt därefter till Domitius Ahenobarbus i Corfinium.

Källor 
 Ingemar Lagerströms kommentarer av översättningen till Julius Caesars verk Inbördeskriget
 Julius Caesar, Commentarii de Bello Civili

Romerska militärer
Riddare
Män
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Rumpstat

En rumpstat (från engelskans rump state) är en stat som genom krig eller utbrytning förlorat en stor del av sitt territorium, men som fortfarande överlever. Klassiska exempel på rumpstater är seleukiderriket efter parternas framträngande, Österrike och Turkiet efter Österrike-Ungerns respektive Osmanska rikets förluster i första världskriget och Serbien efter Jugoslaviens upplösning. Sverige kan betraktas som en rumpstat efter Finska kriget 1808-1809.

Internationell politik
Politisk geografi
Statsvetenskap
Publius Cornelius Lentulus Spinther (konsul 57 f.Kr.)

Publius Cornelius Lentulus Spinther, död 49 f.Kr., var en romersk politiker och militär. 

Lentulus Spinther blev prætor 63 f.Kr., konsul 57 f.Kr. och återkallade som sådan Cicero från dennes landsflykt. Han var senare ståthållare i Cilicia. Han stödde Pompejus vid romerska inbördeskrigets utbrott och dödades efter nederlaget i slaget vid Farsalos.

Källor 
 

Romerska konsuler
Romerska militärer
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Födda okänt år
Avlidna 49 f.Kr.
Män
Svensk uppslagsbok
Lucius Scribonius Libo (konsul 34 f.Kr.)

Lucius Scribonius Libo (100-talet f.Kr.) var en romersk politiker och militär. Han stödde Pompejus under Romerska inbördeskriget (49 f.Kr. – 45 f.Kr.). Hans syster, Scribonia, var kejsar Augustus första hustru. Hans far var Lucius Scribonius Libo. 

Romerska militärer
Romerska politiker
Män
Duumvirer

Duumvirer (latin duumviri), "tvåmännen", var under antikens Rom högsta myndigheten i landsortsstäderna (municipia).

Duumvirer valdes årligen bland dekurionerna, den kommunala senaten, och hade samma funktion som konsulerna på nationell nivå. Vart femte år utförde de plikter motsvarande censorernas.

Romerska titlar
Stronger (album av Sanna Nielsen)

Stronger är ett studioalbum av Sanna Nielsen, utgivet den 16 april 2008. Åtta dagar senare toppade det den svenska albumlistan. Det är hennes första album med enbart sång på engelska, och innehåller både poplåtar och balladlåtar. De flesta låtar är skrivna av Bobby Ljunggren. Sanna Nielsen har själv skrivit låten "This is My Thanks". Albumets andra singel, "Nobody Without You",  är skriven av Henrik Wikström, Kristian Lagerström och Torbjörn Fall.

Låten "I Can Catch the Moon", som gick in på Svensktoppen, var först tänkt som Sanna Nielsens bidrag till den svenska Melodifestivalen, men till slut föll valet på "Empty Room"..

Låtlista 
 "Strong"
 "Empty Room"
 "Nobody Without You"
 "I Believe It's You"
 "Heart of Me"
 "Tomorrow Ends Today"
 "Impatiently Waiting for You"
 "Those Were Tte Days and the Nights of Loving You"
 "Out of Reach"
 "But I Know What I Want"
 "Broken in Two"
 "Magic"
 "I Can Catch the Moon"
 "This Is My Thanks / Paradise"

Listplaceringar

Referenser 
 Information på Sanna Nielsens webbplats

Fotnoter

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.
 Svenska tidningars recensioner av albumet

Album av Sanna Nielsen
Album utgivna på Lionheart International
Musikalbum 2008
Engelskspråkiga musikalbum
Hedemora tingslag

Hedemora tingslag var ett tingslag i sydöstra Dalarna i Kopparbergs län. År 1934 hade tingslaget 19 788 invånare på en yta av 1 256 km², varav land 1 134. Tingsplats var Hedemora. 

Tingslaget bildades 1680, i perioden från 1860 till 1907 ingick området i Hedemora och Garpenbergs tingslag. Den 1 september 1907 återbildades Hedemora tingslag genom sammanslagning av Hedemora och Garpenbergs tingslag, Husby tingslag, Stora Skedvi tingslag och Säters tingslag. Tingslaget utökades 1937 då Hedemora rådhusrätt och Säters rådhusrätt upphörde, och städerna lades in i detta tingslag. Före 1860 fanns ett tingslag med detta namn som omfattade enbart Hedemora socken.   

Tingslaget upplöstes 1971 och övergick till Hedemora domsaga som 2001 uppgick i Falu domkrets. 

Tingslaget hörde från 1858 till Hedemora domsaga som även omfattade Folkare tingslag.

Socknar 
Tingslaget omfattade från 1907 följande socknar:
 Garpenbergs socken 
Hedemora socken 
 Husby socken
 Stora Skedvi socken 
 Säters socken

Se även
Dalarna för full historik om tingslagen i Dalarna

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hedemora tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Kopparbergs län
Garpenbergs socken

Garpenbergs socken ligger i södra Dalarna, uppgick 1967 i Hedemora stad och området ingår sedan 1971 i Hedemora kommun och motsvarar från 2016 Garpenbergs distrikt.

Socknens areal är 148,20 kvadratkilometer, varav 136,90 land. År 2020 fanns här 939 invånare. Tätorten och kyrkbyn Garpenberg med sockenkyrkan Garpenbergs kyrka och Garpenbergs herrgård ligger i socknen. Socknen var tidigt en del av Vikabergs bergslag, senare Garpenbergs bergslag.

Administrativ historik
Garpenbergs socken bildades 1607 efter att en församling senast 1579 bildats genom utbrytning ur Hedemora församling. Socknen låg först i Folkare härad, men överfördes till Hedemora tingslag enligt beslut den 11 januari 1859.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Garpenbergs församling och för de borgerliga frågorna till Garpenbergs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hedemora landskommun som 1967 uppgick i Hedemora stad som 1971 ombildades till Hedemora kommun. Församlingen uppgick 2010 i Hedemora-Garpenbergs församling som 2018 uppgivk i Hedemora, Husby och Garpenbergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Garpenberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Dalregementet och Livkompaniet.

Geografi
Garpenbergs socken ligger öster om Hedemora kring Forsån.  Socknen är en moss- och sjörik kuperad skogsbygd med höjder som i Högtjärnsklack i nordost når 273 meter över havet.

Fornlämningar 
Lösfynd från stenåldern är funna. Flera medeltida lämningar av koppar- och järnhyttor samt gruvor finns.

Namnet
Namnet (1402 Garppaberghed) kommer ursprungligen från ett gruvområde. Förleden innehåller garper, 'tysk', efterleden är berg, 'bergverk, gruvfält'.

Befolkningsutveckling 
Folkmängden i Hedemora-Garpenbergs församling var 11 797 år 2010.

Se även
Garpenbergs församling
Hedemora och Garpenbergs tingslag

Referenser

Externa länkar

Ortnamn i Garpenbergs socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.

Indelningar i Hedemora kommun
Socknar i Dalarna
Hedemora landsförsamling

Hedemora landsförsamling var en församling i Västerås stift och Hedemora kommun. Församlingen uppgick 1961 i Hedemora församling.

Administrativ historik 
Hedemora landsförsamling bildades omkring 1700 genom en utbrytning ur Hedemora stadsförsamling. Församlingen var därefter till 1961 i pastorat med stadsförsamlingen vilket till 1912 även omfattade Norns bruksförsamling. 1912 uppgick Norns bruksförsamling i denna församling som sedan 1961 uppgick i Hedemora församling.

Befolkningsutveckling

Kyrkor 
Hedemora kyrka var gemensam för lands och stadsförsamlingen

Se även 
Hedemora socken

Källor 

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Hedemora kommun
Maximilian III Joseph av Bayern

Maximilian III Joseph, född 28 mars 1727 i München, död 30 december 1777 i München, var kurfurste av Bayern från 1745 till sin död 1777.

Biografi
Maximilian III Joseph var sonson till Maximilian II Emanuel och son till kurfursten Karl Albert och kejsar Josef I:s yngre dotter, Maria Amalia av Österrike. Han efterträdde sin fader 1745. Han avstod samma år genom freden i Füssen från dennes anspråk på österrikiska arvländerna, men fick behålla hela det bayerska området. Hans förnämsta omsorg blev därefter att upphjälpa Bayerns finanser och dessutom förbättrades lagstiftningen och undervisningsväsendet, och 1759 stiftades vetenskapsakademien i München. Trots att han var trogen katolik, avvisade Maximilian dock kyrkliga övergrepp. I sjuårskriget tillhörde han Fredrik II:s fiender. 

Han var förmäld med Maria Anna av Sachsen och Polen, August III:s dotter, men hade med henne inga barn. På grund av ingångna arvföljdsfördrag efterträddes han av sin närmaste släkting av wittelsbachska husets sulzbachska linje, kurfursten Karl Theodor av Pfalz.

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Wittelsbach
Avlidna 1777
Födda 1727
Män
Kurfurstar av Bayern
Personer från München
Bacalhau

Bacalhau () är en maträtt gjord på kabeljo, det vill säga saltad, torkad torsk. Den ses ibland som Portugals nationalrätt.

Rätten sägs kunna tillagas på lika många sätt som det finns dagar på året. Bacalhau är även det portugisiska namnet på torsk.

Vanliga recept 
Bacalhau à Brás – kokt, sedan stekt med lök, oliver, tändstickspotatis och ägg
Bacalhau à Gomes de Sá – koka med potatis och ägg, dela fisken i småbitar, skiva potatisen och äggen, varva med stekt lök i en ugnsform, dekorera med persilja och oliver och värm i ugn
Bacalhau assado com batatas a murro – stek bacalhau, färskpotatis och små lökar med skal i ugnen. när det är klart delar du fisken i småbitar, tryck till potatisen så att skalet spricker, skala löken och dela på mitten. Blanda allt, krydda med hackad vitlök, svartpeppar och olivolja, blanda allt väl.

Referenser

Externa länkar

Nationalrätter
Portugisiska maträtter
Saline County, Arkansas

Saline County är ett administrativt område i delstaten Arkansas, USA. År 2010 hade countyt 107 118 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Benton.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 1 891 km². 1 873 km² av den arean är land och 18 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Perry County - nordväst
 Pulaski County - nordöst 
 Grant County - sydöst
 Hot Spring County - sydväst
 Garland County - väst

Referenser 

 
Stater och territorier bildade 1835
Sevier County, Arkansas

Sevier County är ett administrativt område i delstaten Arkansas, USA. År 2010 hade countyt 17 058 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är De Queen. 

Countyt har fått sitt namn efter politikern Ambrose Hundley Sevier.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau så har countyt en total area på 1 505 km². 1 461 km² av den arean är land och 44 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Polk County - nord
 Howard County - öst
 Hempstead County - sydöst
 Little River County - syd
 McCurtain County, Oklahoma - väst

Referenser 

 
Stater och territorier bildade 1828
Lawrence County, Arkansas

Lawrence County är ett administrativt område i delstaten Arkansas, USA. År 2010 hade countyt 17 415 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Walnut Ridge.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 1 533 km². 1 517 km² av den arean är land och 16 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Randolph County - nord
 Greene County - öst
 Craighead County - sydöst
 Jackson County - syd
 Independence County - sydväst
 Sharp County - väst

Städer och samhällen 
Alicia
Black Rock
College City
Hoxie
Imboden
Lynn
Minturn
Portia
Powhatan
Ravenden
Sedgwick
Smithville
Strawberry
Walnut Ridge (huvudort)

Referenser 

 
Stater och territorier bildade 1815