kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vadensjö kyrka

Vadensjö kyrka i Vadensjö socken ligger högt uppe på Rönneberga backar, med utsikt över Landskronaslätten och Öresund ända ned till Öresundsbron med Malmö och Köpenhamn. Kyrkan bildar, tillsammans med det före detta församlingshemmet och ett gammalt skolhus en väl sammanhållen enhet. Vadensjö var tidigare en egen församling, men ingår nu i Landskrona församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden 
Vadensjö kyrka är i huvudsak byggd på 1850-talet. De äldsta delarna av långhusets väggar och koret är dock från 1100- och 1200-talet, men det är inte mycket som återstår av den ursprungliga kyrkan. Dels blev den svårt förstörd under de Skånska kriget 1676–1679, dels blev den hårt restaurerad 1850. Vid krigens slut 1679 hade två gavlar rasat ned och i övriga väggar fanns stora gapande hål. Dessutom var predikstolen, altartavlan, dopfunten, skriftestolen och ljusstakarna borta.

Kyrkan återuppbyggdes efter krigen, men var redan omkring 1850 i behov av en ny restaurering. Denna utfördes av domkyrkoarkitekten Carl Georg Brunius. Kyrkan fick då ett lågt torn. År 1899 var det dags för en ny renovering, denna gång av Brunius' efterträdare Henrik Sjöström. Han gav kyrkan ett högt torn, likadant som vi ser idag. I tornet finns två klockor: En större från 1854 och en mindre från 1976.

Kyrkans läge uppe på en höjd har gjort att den har varit svårt utsatt för stormar. Svåra stormskador skedde vid 1700-talets slut, då det mesta av taket förstördes. Likaså 1825 fick kyrkan svåra stormskador. Vid den senaste renoveringen, en genomgripande yttre renovering, år 2004–2005 stormskadades ånyo kyrkan. Denna gång raserades tornet.

I äldre tid (före 1830) hade kyrkan vapenhus och ingång från söder, mittför det nu mellersta fönstret på södra sidoväggen. Tornet hade ingen ingång till kyrkan. Ingång för att komma upp i själva tornet fanns via en särskild dörr på norra sidan av tornet.

Inventarier 
Bänkinredningen är 24 bänkar från 1899, tillverkade av en snickerifabrik i Landskrona. De har också utfört altaret med bord och skrank.

Altaret är från 1899, rett träaltare målat i vitt med förgyllda ornament och med IHS på framsidan. Altarringen är likaså från 1899. Ringen är uppburen av 24 pelare med överliggare och knäfall klädda med grått tyg.

Altartavlan är målad av Johan Zacharias Blackstadius i Stockholm 1879, och föreställer 'Jesus välsignar barnen'. Tavlan kostade församlingen 3200 kronor i dåtida penningvärde.

Kormattan komponerades av Barbro Nilsson, och skänktes till kyrkan av syföreningen 1964. Den vävdes av Märta Måås-Fjetterströms ateljé i Båstad.

Orgel
1868 byggde Jöns Lundahl och Knud Olsen en orgel med 11 stämmor, 2 manualer och 1 bihangspedal.
Den nuvarande orgeln byggdes 1939 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Den har fria och fasta kombinationer och automatisk pedalväxling.

Källor

Noter

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Landskrona kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Šolta

Šolta är en ö i Dalmatien, Kroatien. Šolta har 1 479 bofasta invånare (2001) och har i förhållande till närliggande öar haft en blygsam turism. Av denna anledning är ön till stora del oexploaterad.

Städer 
Nečujam
Stomorska
Maslinica
Rogač
Grohote

Transporter och kommunikationer 
Ön är förbunden med fastlandet via Jadrolinijas färjelinje från Split till Rogač på Šolta. Rutten trafikeras omkring fem gånger per dag under högsäsongen och resan enkel väg tar strax över en halvtimme.

Se även 
 

Kroatiens öar
Tessin (olika betydelser)

Tessin kan avse:

Personer
 Tessin – två utdöda svenska adelsätter
Ulla Tessin (1711–1768), svensk hovdam

Fartyg
 Tessin (ångfartyg) – ett ångfartyg

Geografi

Schweiz 

 Ticino, kanton (tyska Tessin),

Tyskland 

 Tessin (Rostock), stad, Mecklenburg-Vorpommern, 
 Tessin, Kuhlen-Wendorf – ort, Kuhlen-Wendorf, Mecklenburg-Vorpommern, 
 Tessin bei Boizenburg –  en kommun i förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern
Willy

Willy är ett mansnamn, en kortform för det tyska namnet Wilhelm och dess engelska motsvarighet William. Namnsdag i Sverige saknas.

Varianter
 Billy
 Villy (norska, danska)

Personer med namnet Willy
 Willy Aubameyang, fransk fotbollsspelare
 Villy Bergström, svensk politiker (s)
 Willy Brandt, tysk förbundskansler
 Willy Breinholst, dansk författare
 Willy Goldberger, tysk-spansk fotograf
 Willy Gordon, svensk konstnär
 Willy Granqvist, svensk författare
 Willy Grebst, svensk manusförfattare
 Willy Josefsson, svensk författare
 Willy Kyrklund, sverigefinlandssvensk författare
 Willy Messerschmitt, tysk flygplanskonstruktör
 Willy Nord, svensk cirkusartist
 Willy Peters, svensk skådespelare
 Willy Sachs, tysk industriledare
 Willy Sagnol, fransk fotbollsspelare
 Willy Storm, Sjöman
 Villy Sørensen, dansk författare
 Villy Søvndal, dansk politiker
 Willy Walfridsson, svensk författare

Fiktiva figurer
 Willy Wonka
 Willy i serien The Simpsons.
 en späckhuggare i filmen Rädda Willy.

Se även
 Willys, detaljhandelskedja
 Willys (bil), bilmärke
 Villy

Mansnamn
Cirkusdirektör

En cirkusdirektör är en person som äger eller håller i en cirkus. I många cirkusar är det även denna person som är konferencier och presenterar de olika numren.

Kända cirkusdirektörer
P. T. Barnum
François Bronett
Oscar Carré
Pablo Fanque

Cirkus
Yrken inom scenkonst
William Crowther

William "Will" Crowther, född 1936, programmerare som är mest känd för att ha deltagit i utvecklingen av spelet Colossal Cave Adventure. 

Programmerare
Födda 1936
Män
Levande personer
Tautomeri

Tautomeri, eller med en äldre benämning desmotropi, är en form av isomeri där två strukturisomerer, tautomerer, står i snabb jämvikt med varandra. Detta gör att är de olika tautomererna normalt är omöjliga att isolera; de kan dock förekomma i olika utsträckning i olika media. Följande former av protonskiftstautomeri förekommer:

 1. Keto-enol-tautomeri är den vanligaste formen av tautomeri och förekommer i aldehyder, ketoner och med dem besläktade föreningar (egentligen karbonylföreningar med en eller flera väten på α-kolet). 

 2. Fenol-keto-tautomeri där en form utgörs av en fenol och den andra utgörs av motsvarande cykliska keton. 

 3. Imin-enamin-tautomeri är en tautomeri där iminer står i jämvikt med enaminer. Generellt är iminen den dominerande formen.

 4. Ringtautomeri är en tautomeri där en proton kan sitta på olika positioner i en ring. Denna tautomeri är dock ofta tämligen långsam, varför klassificeringen som tautomeri kan vara tveksam.

 5. Övriga protonskiftsisomerier av formen (X=Y–Z–H ⇌ H–X–Y=Z) exempelvis: azometin-azometin-, amid-imidsyra, nitoso-oxim-, nitro-aci-nitro-tautomeri.

Valenstautomeri är en speciell form av tautomeri som dock är av begränsad praktisk nytta.

Referenser 

Organisk kemi
Svenska teatern, Stockholm

Svenska teatern, före 1888 Nya Teatern, var Sveriges största dramatiska teater under åren 1875–1925 och hade sin huvudentré på adressen Blasieholmsgatan 4 i Stockholm. Den förstördes i en brand den 30 juni 1925. Teatergatan på Blasieholmen har fått namnet efter teatern.

Historik 

Nya teatern uppfördes efter ritningar av Ernst Jacobsson för Edvard Stjernströms räkning. Bygget kostade 600 000. Teatern förestods av Stjernström till hans död 1877, och togs därefter över av hans änka Louise Granberg. 

1879 hyrdes den ut till Ludvig Josephson och Victor Holmquist, som 1880 köpte den för 500 000 kronor och därefter drev den till 1887. I oktober samma år såldes den till ett associationssällskap och i september 1888 till ett annat med dem båda och Frans Hedberg som föreståndare. Samtidigt ändrades teaterns namn till Svenska teatern. I oktober samma år hyrdes den ut till Nils Emil Hjertstedt, men i februari 1890 måste den säljas på exekutiv auktion och inropades för 400 000 kronor av Johan Wilhelm Smitt, Isaak Hirsch och Knut Wallenberg, varefter den samma år hyrdes ut till Victor Holmquist. Åren 1891–1898 tjänstgjorde den som scen åt Kungliga Operan, men köptes i maj 1898 för 550 000 kronor av Albert Ranft.

Teatern var stor, under sin tid Stockholms största teater – betydligt större än nuvarande Dramaten – och tog cirka 1 150 åskådare i salongens två avdelade parkettplan och tre logerader, något som kan jämföras med Dramatens Stora scen som tar in cirka 700 åskådare. Teatern var utrustad med Sveriges första vridscen och med en helt egen balettensemble som var internationellt berömd för sin höga kvalité.

Svenska teatern var den främsta teatern i teaterdirektören Albert Ranfts stora teaterimperium. Teatern totalförstördes emellertid nära nog i en mycket våldsam brand den 30 juni 1925 och återuppbyggdes aldrig. Flera inventarier, som värdefulla tavlor och möblemang, och samtliga noter, hann man dock rädda.

Uppsättningar 

Nya teatern invigdes 19 januari 1875 med Ett handelshus av Bjørnstjerne Bjørnson.

Uppsättningarna på Svenska teatern var också omtalade för sin påkostade dekor och storslagna pampighet. Svenska urpremiärer av Ibsens mest kända pjäser skedde här, liksom flertalet storslagna Shakespeare-uppsättningar. Många av världens främsta teatrar gästspelade återkommande på Svenska teatern kring förra sekelskiftet, bland andra Konstnärliga teatern i Moskva (som spelade Anton Tjechovs Bröllopet bland annat). Man gästspelade även själv med flertalet uppsättningar i bland annat Moskva, Berlin, Paris och Köpenhamn. Flera av Sveriges största teaterstjärnor under det tidiga 1900-talet ingick i teaterns ensemble: Anders de Wahl, Gerda Lundequist, Tora Teje, Inga Tidblad, Gösta Ekman d.ä., Pauline Brunius och Hugo Björne, med flera.

Teaterns sista uppsättning var Herrn som kommer klockan 5 av Maurice Hennequin och Pierre Veber, som hade haft premiär 1 maj 1925 med Albert Ranft, Ester Sahlin, Ragnar Billberg och Oscar Johanson i huvudrollerna.

Källor

Externa länkar 

Svenska teatern i Stockholm
Blasieholmen
Stockholm under 1800-talet
Ej längre existerande teatrar i Stockholm
Paroll

En paroll är något som partier och organisationer använder för att beskriva sina åsikter, till exempel hade arbetarrörelsen under början på 1900-talet parollen: 8 timmars arbete, 8 timmars fritid, 8 timmars sömn. En demonstration kan gå under en paroll för att visa vad den står för.

Se även
Slagord
Slogan
Valspråk

Kommunikation
Språkliga uttryck
Slätte, Töreboda kommun

Slätte är en småort i Töreboda kommun i Fredsbergs socken belägen cirka 1 mil utanför Töreboda.  Runt Slätte finns mycket skog och tillgång till många sjöar, öster om samhället finns tillgång till elljusspår och motionsslingor. Kända monument i Slätte är Galgbacken. Galgbacken utgjorde en avrättningsplats för Norra Vadsbo, fram tills 1862. Avrättningarna skedde både med galge och bilad. Brottslingarna begravades vid motsatt sida av vägen då brottslingarna inte fick begravas i vigd jord. När Televerket upprättade sina byggnader 1862 hittades rester av 18 personer. Kvarlevorna av dessa flyttades till Fredsbergs kyrka och begravdes under en häll med texten Fägremo. Tidigare fanns en skylt vid platsen där det gick att läsa "Galgbacken. Här hava flera olyckliga människor med livets förlust sonat sina brott."

Järnväg  
Västra stambanan förbi Slätte öppnades 1862, men då fanns inte någon station där. Slätte station anlades i första hand som mötesplats och öppnades 19xx. Eldrift infördes 1926. Dubbelspår norrut till Älgarås 1949, söderut till Töreboda 1950. 2004 revs stationshuset.

Källor 

Orter i Töreboda kommun
Småorter i Sverige
Sprogø

Sprogø är en liten ö som ligger mitt i Stora Bält. Den används som förbindelsepunkt till Stora Bältbron som går mellan Fyn och Själland. Ön var bebodd till år 2003 men är idag obebodd, förutom att den används av företaget som sköter bron.

Förhistoria
Ön har under 15000 år formats av is, hav och människan. Exempelvis har backarna på ön, exempelvis fyrtornsbacken, formats av is som sträckt sig från Langeland till Halsskov. Under flera årtusenden därefter utgjorde Sprogø bara en höjd i ett stort fastland, men placerades i mitten av Stora bält då havet ungefär 6500 f.Kr. reste sig över landet. Under årtusenden har ön varit en mellanstation för seglatser mellan Fyn och Själland. De tidigaste bönderna ska ha bosatt sig där omkring 4000 f.Kr., för att driva jordbruk, jakt och fiske.

Äldre tid

Omkring 1170 byggde Valdemar den store ett vakttorn på fyrtornsbacken. Den var ett led i ett system av riksborgar, där bland annat Stora bält skulle säkras från vendiska sjörövare. Borgen hade en fyrkantig yttermur, som avskärmade interiören på omkring 26x32 meter samt ett fyrkantigt torn.

Resterna av den nordliga delen av muren omkring Valdemars torn är idag ett fridlyst fornminne, och ligger nedanför fyrtornet på nordsidan av fyrtornsbacken. Ruinerna kan ses från Stora Bältsbron.

Ön nämns även som ett av kungens många jaktområden i samtida källor.

Sägnen berättar att den fredlösa Marsk Stig använde ön som bas för sjöröveri efter mordet på Erik Klipping 1286. Omkring 1520 bosatte sig Kristian II:s nederländska bönder på Sprogø, och i 120 år bedrevs lantbruk på ön.

Ön har också från 1569 till nutid använts som härbärge för resande som på vintern tvingats söka en nödhamn.

1800–1900-talen
År 1809 byggdes ett fyrtorn på ön, innanför den gamla muren. Det byttes ut mot ett större fyrtorn 1868.a

I början av 1900-talet ägdes ön av De Danske Statsbaner och fungerade som telegrafstation och mellanhamn för isbrytarna. År 1922 startade Christian Keller på ön en anstalt för sinnesslöa och omyndigförklarade kvinnor, där de drev eget lantbruk och var isolerade från övriga världen. Anstalten stängdes 1961.

Stora Bält-projektet
Innan Stora Bältbron byggdes hade ön en areal på 0,38 km², och under brons byggnation tillfördes ön yta till 1,52 km². Fyren blev fridlyst 1987, ett år innan Stora Bältbron blev beslutad i Folketinget. Broprojektet har därför fått ta hänsyn till det gamla fyrtornet som syns från vägen.

Den sydliga delen av ön är stängd för allmänheten av hänsyn till ett bestånd av klockgrodor och ovanlig flora.

Källor

Externa länkar
 Sprogø, -øen i midten Sprogøs historia, väl illustrerad (danska)
 a. Sprogø fyr info om Sprogø fyr, väl illustrerad (danska)

Danmarks öar
Sydafrikas Grand Prix 1977

Sydafrikas Grand Prix 1977 var det tredje av 17 lopp ingående i formel 1-VM 1977.

Rapport
Britten Tom Pryce omkom då han körde på en funktionär som sprang över banan med en brandsläckare för att ta hand Renzo Zorzis stillastående bil som hade börjat ryka. Den påkörde funktionären omkom och även Pryce dog omedelbart när han träffades i huvudet av brandsläckaren. Pryces bil fortsatte men kolliderade strax efteråt med Jacques Laffites bil. Laffite klarade sig dock oskadd.

Resultat
 Niki Lauda, Ferrari, 9 poäng
 Jody Scheckter, Wolf-Ford, 6 
 Patrick Depailler, Tyrrell-Ford, 4 
 James Hunt, McLaren-Ford, 3
 Jochen Mass, McLaren-Ford, 2
 John Watson, Brabham-Alfa Romeo, 1
 Vittorio Brambilla, Surtees-Ford 
 Carlos Reutemann, Ferrari
 Clay Regazzoni, Ensign-Ford 
 Emerson Fittipaldi, Fittipaldi-Ford
 Hans Binder, Surtees-Ford
 Gunnar Nilsson, Lotus-Ford 
 Carlos Pace, Brabham-Alfa Romeo 
 Brett Lunger, BS Fabrications (March-Ford)
 Larry Perkins, BRM

Förare som bröt loppet 
 Alex Ribeiro, March-Ford (varv 66, motor) 
 Hans-Joachim Stuck, March-Ford (55, motor) 
 Mario Andretti, Lotus-Ford (43, olycka) 
 Boy Hayje, RAM (March-Ford) (33, växellåda)
 Jacques Laffite, Ligier-Matra (22, olycka) 
 Tom Pryce, Shadow-Ford (22, fatal olycka) †
 Renzo Zorzi, Shadow-Ford (21, bränsleläcka) 
 Ronnie Peterson, Tyrrell-Ford (5, bränslesystem)

Noteringar 
 John Watsons första snabbaste varv.

VM-ställning

 

1977 i Sydafrika
Sydafrikas Grand Prix
Konstnärliga teatern

Konstnärliga teatern () är en legendarisk teater i Moskva, Ryssland. Grundad 1897 av bland annat Konstantin Stanislavskij tillsammans med hans kollega Vladimir Nemirovitj-Dantjenko. Här arbetade dramatikern Anton Tjechov under flera år och här uruppfördes också de flesta av hans kända pjäser.

Externa länkar 

Konstnärliga teaterns officiella webbplats

Kultur i Moskva
Teatrar i Ryssland
Plektrum (album av Tomas Ledin)

Plektrum utkom 2006 och är ett musikalbum av den svenske popartisten Tomas Ledin. På albumlistorna toppade det i Sverige den 22 juni 2006, och nådde som högst 26:e plats i Finland.

Låtlista
 "Inte en chans" – 3:54 	
 "Ja' ville va'" – 2:59 	
 "Gilla läget" – 3:25 	
 "Jag kanske inte säger det så ofta" (Lasse Anderson) – 4:30
 "Om så bara för en kväll" – 3:47 	
 "Sången om en kvinna och en man" (Rolf Eriksson) – 5:30
 "Hela huset sov" – 5:06 	
 "Änglar i snön" (Dan Hylander) – 3:49
 "Vi är på gång - VM 2006" – 3:10 	
 "Snart" – 4:34

Listplaceringar

Källor
 Information i Svensk mediedatabas.

Referenser 

Album av Tomas Ledin
Album utgivna på Universal Music Group
Musikalbum 2006
Svenskspråkiga musikalbum
The Mighty

The Mighty är en amerikansk dramafilm från 1998 i regi av Peter Chelsom. Filmen är baserad på boken Freak the Mighty av Rodman Philbrick.

Handling 
Max plågas av ett hemskt förflutet. Hans far mördade hans mamma, och medan Kenny Kane sonar sitt brott i fängelset, så tas Max hand om av sina morföräldrar. Men han har det allt annat än bra. Hans IQ är inte den högsta, och han är utstött i skolan. Men så flyttar den handikappade Kevin in som granne, och bådas liv förändras nästan omedelbart.

Rollista 
 Harry Dean Stanton - Grim
 Gena Rowlands - Gram
 Elden Henson - Max
 Kieran Culkin - Kevin
 Sharon Stone - Gwen Dillon
 Gillian Anderson - Loretta Lee
 James Gandolfini - Kenny Kane
 Meat Loaf - Iggy

Externa länkar

Filmer 1998
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Filmer i regi av Peter Chelsom
Engelskspråkiga filmer
USA på film
Frew McMillan

Frew McMillan, fullständigt namn Frew Donald McMillan, född 20 maj 1942 i Springs, Transvaal, Sydafrika är en sydafrikansk högerhänt tidigare professionell tennisspelare som nådde sina största framgångar som dubbelspelare. 
Frew McMillan var en av världens främsta dubbelspelare 1966-81. Under karriären vann han 10 titlar i Grand Slam-turneringar, varav 5 i dubbel och 5 i mixed dubbel. Han spelade ytterligare 6 finaler i mixed dubbel i GS-turneringar. Totalt vann han som professionell spelare 74 dubbeltitlar, vilket placerar honom på tredje plats efter Tom Okker (78) och John McEnroe (77). Som singelspelare var han mindre framgångsrik, han vann totalt 2 titlar.  

Frew McMillan upptogs 1992 i International Tennis Hall of Fame.

Tenniskarriären 
McMillan vann sina 5 GS-titlar i dubbel tillsammans med landsmannen (ursprungligen från Australien) Bob Hewitt. Paret besegrade i Wimbledonfinalerna Roy Emerson/Ken Fletcher (1967, 6-2, 6-3, 6-4), Stan Smith/Erik van Dillen (1972, 6-2, 6-2, 9-7) och John McEnroe/Peter Fleming (1978, 6-1 6-4 6-2). I kvartsfinalen i den senare turneringen vann McMillan/Hewitt över de femfaldiga mästarna John Newcombe/Tony Roche. McMillan/Hewitt har ett rekord om 45 vunna dubbelmatcher i följd. 

McMillan vann sina mixed dubbel-titlar tillsammans med A. van Zyl (Franska mästerskapen) och Betty Stöve. 

Han var medlem av det sydafrikanska Davis Cup-laget 1965-69 och 1973-78. Han spelade totalt 30 matcher, alla utom två i dubbel, de flesta tillsammans med Bob Hewitt, och vann 25 av dessa.

Spelaren och personen 

Frew McMillan är främst känd för sin oortodoxa spelstil. Han slog både forehand och backhand med dubbelfattning. Han var också en av de första spelarna i början på 1980-talet som spelade med en tennisracket av kompositmaterial. Han är känd för att alltid spela med en vit keps på huvudet. 

Efter avslutad tävlingskarriär arbetar han som tenniskommentator för Eurosport och BBC.

Grand Slam-titlar 

Franska öppna
Dubbel - 1972
Mixed dubbel - 1966 (då Franska mästerskapen)
Wimbledonmästerskapen
Dubbel - 1967, 1972, 1978
Mixed dubbel - 1979, 1981
US Open
Dubbel -1977
Mixed dubbel - 1977, 1978

Referenser

Källor
Martin Hedges, 1978. The Concise Dictionary of Tennis. Mayflower Books Inc.

Sydafrikanska tennisspelare
Födda 1942
Män
Levande personer
Koncessionsrenskötsel

Koncessionsrenskötsel är en form av renskötsel som bedrivs i den östligaste delen av Norrbotten nedanför lappmarksgränsen längs Torne- och Kalix älvdalar.
Den skiljer sig från annan renskötsel i Sverige genom att koncessionssamebyarna har åretruntmarker utanför lappmarken och renarna ägs inte bara av renskötande samer utan även av andra ortsbor som får ha så kallade skötesrenar.

Koncessionsområdet omfattar Pajala, Överkalix, Övertorneå, Haparanda och Kalix kommuner.

Koncessionssamebyar 
Liksom inom renskötseln i övrigt i Sverige är det bara samer som får bedriva renskötsel inom koncessionsområdet. I övrigt råder dock annorlunda villkor som regleras av rennäringslagen. Koncessionsrenskötseln får bara bedrivas av samer som fått tillstånd (koncession) av länsstyrelsen i Norrbottens län. Sådan koncession kan lämnas för högst tio år. Koncessionshavaren får bedriva renskötsel både med egna renar och med skötesrenar som tillhör personer som äger eller brukar en jordbruksfastighet inom området, eller personer som tidigare varit koncessionshavare. Skötesrenägare får ha högst 30 renar per hushåll.

Renskötseln i koncessionsområdet bedrivs inom samebyar. Medlemmar är dels koncessionshavarna, dels skötesrenägarna. Koncessionshavarna har en röst per tjugo renar, medan skötesrenägarna 
har en röst var oavsett reninnehav.

Det finns åtta koncessionssamebyar:
Muonio sameby
Sattajärvi sameby
Tärendö sameby
Korju sameby 
Pirttijärvi sameby
Ängeså sameby
Kalix sameby
Liehittäjä sameby

Koncessionsamebyarna hade år 2001 totalt 15 koncessionshavare (företag).

Historia 
Före 1928 års renbeteslag hade renskötsel varit förbjuden nedanför den s.k. lappmarksgränsen, vilket lagen härefter tillåter.
Koncessionsrenskötseln infördes genom ett beslut med länskungörelsen 1933 efter att en utredning klargjort att skogssamisk renskötsel bedrivits nedanför lappmarksgränsen i skogsområdena mellan Torne och Kalix älvdalar sedan lång tid tillbaka. 
De tolv koncessionsområdena fördelades på sex samebyar: Muonio, Sattajärvi, Övertorneå (Juoksengi, Puostijärvi, Pirttijärvi och Pirttiniemi), Tärendö (Tärendö västra samt Mestos), Kalix (Pissi eller Ängeså samt Kälvjärv) och Sangis (Liehittäjä och Gunnare). Därefter har en del förändringar skett i indelning och namngivning.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Rennäring – Länsstyrelsen i Norrbottens län
 Samebyar  – Länsstyrelsen i Norrbottens län
 Karta över samebyar i Norrbottens län

Renskötsel
Norrbottens län
Jordbruk i Sverige
Svenska teatern

Svenska teatern är ett namn som använts för teaterverksamheter i Sverige, Finland och USA. Det är även namn på en skriftserie.

Teaterverksamheter

Sverige
 Svenska teatern, Stockholm, teaterbyggnad på Blasieholmen, 1875–1925
 Svenska teatern, Stockholm 1780–1784, se Eriksbergsteatern
 Svenska Teatern AB, 1962–1966
 Stiftelsen Nya svenska teatern, Stockholm, etablerad 1988
 Svenska teatern – Stockholm, ideell förening etablerad 2012.

Finland
 Svenska Teatern i Helsingfors 
 Svenska teatern i Vasa, se Wasa Teater
 Åbo Svenska Teater

USA
 Svenska teatern, Chicago

Skriftserie
 Svenska teatern (skriftserie) utgiven av Bonniers

Noter
Netnod

Netnod AB (tidigare Netnod Internet Exchange i Sverige AB) är ett dotterbolag till Stiftelsen för Telematikens utveckling (TU-stiftelsen) som bland annat har som syfte att driva de centrala knutpunkterna i Sveriges del av Internet på ett neutralt och självständigt sätt. I Sverige har bolaget sex knutpunkter: Göteborg, Malmö, Sundsvall, Luleå och två i Stockholm.

De första dagarna efter att Ipred-lagen trätt i kraft, meddelade media att enligt Netnods trafikgrafer hade internettrafiken minskat med 44 procent i bolagets knutpunkter. Netnod menade att bolaget självt inte dragit den slutsatsen, då svensk internettrafik även kan gå via andra knutpunkter.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats för Netnod

Internet i Sverige
Portal: Internet i Sverige