kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hurva landskommun

Hurva landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Hurva socken i Frosta härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Snogeröds landskommun som upplöstes 1969 då denna del uppgick i Eslövs stad som 1971 ombildades till Eslövs kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eslövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Undersviks landskommun

Undersviks landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Undersvik.

Administrativ historik
Undersviks landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Undersviks socken i Hälsingland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Kommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den uppgick i Arbrå landskommun. Sedan 1974 tillhör området Bollnäs kommun.

Kommunvapen
Undersviks landskommun förde inte något vapen.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Se även
 Undersviks församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Bollnäs kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
2 Carlthoff

2 Carlthoff var en grupp luftakrobater/trapetskonstnärer hemmahörande i Varberg, bestående av makarna Sven Johan (John) Edvin Karlsson, född i Grimeton 26 juni 1903 och död i Varberg 10 september 1963 samt Erna Frieda (Friedel) Karlsson, född i Tyskland 7 juli 1908 och död i Varberg 16 april 1996. 

Makarna vigdes 3 januari 1931. 1930 hade John Karlsson noterats som "Cirkusarbetare" i Varbergs Församlingsbok, en personlängd. 

Elisabet Nilsson skriver i tidningen 'Varbergs Extra' i april 1985 (redigerat utdrag): "Redan 1915 hade John som 12-årig rymt hemifrån med en cirkus som gästade Dansbanelyckan (även Baggeska lyckan) i Varberg. Han framträdde under flera år som ryttare, clown och jonglör men gick i 25-årsåldern över till luftakrobatik. Detta sedan han träffat tyskfödda akrobaten Frieda (Friedel), som också blev hans maka. Tillsammans med hennes kusin Klara bildade man gruppen '3 Carlthoff', som blev '2 Carlthoff' sedan Klara i mitten av 1930-talet återvänt till Tyskland.Sonen Sven-Erik gick tidigt i föräldrarnas fotspår som akrobat och jonglör, men saknade det genuina cirkusintresset och återvände som 21-årig till Varberg. Han kom senare att bli turnéledare för Riksteatern. Den internationella karriär som makarna inlett avbröts av andra världskriget, som bröt ut när de befann sig i Tjeckoslovakien. Efter kriget med återkommande inkallelser för John, tog man upp akrobatiken på nytt och fick bland annat en inbjudan till USA 1948. 45-årige John avböjde dock av åldersskäl och blev samma år ledare för folkparkernas 'Varieté International' - en efterföljare till Malmstenstruppen med cirkusartister av olika slag - ett uppdrag som varade till 1962."  

På ett foto taget i Visby 1929 ses paret Carlthoff som medlemmar av Cirkus Möller''. En äldre bild visar John i början av sin cirkuskarriär tillsammans med legendariske Brazil Jack. Från hästryggen svingar han den amerikanska flaggan och är liksom cirkusdirektören klädd i Western-mundering.

Externa länkar
2 Carlthoff i bild
Malmstenstruppen, Varieté International med flera
Sonen Sven-Erik 80 år - artist mot sin vilja
3 Carlthoff i bild

Svenska cirkusartister
Personer från Varberg
Cirkusartister under 1900-talet
Segersta landskommun

Segersta landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Segersta.

Administrativ historik
Segersta landskommun (från början Segerstads landskommun) inrättades den 1 januari 1863 i Segersta socken i Hälsingland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Kommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den uppgick i Hanebo landskommun. Sedan 1974 tillhör området Bollnäs kommun.

Kommunvapen
Segersta landskommun förde inte något vapen.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Se även
 Hanebo-Segersta församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Bollnäs kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Remmarlövs socken

Remmarlövs socken i Skåne ingick i Harjagers härad, uppgick 1969 i Eslövs stad och området ingår sedan 1971 i Eslövs kommun, från 2016 inom Eslövs distrikt.

Socknens areal är 6,38 kvadratkilometer varav 6,33 land. År 1951 fanns här 173 invånare.  Kyrkbyn Remmarlöv med sockenkyrkan Remmarlövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Remmarlövs församling och för de borgerliga frågorna bildades Remmarlövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Harrie landskommun som upplöstes 1969 då denna del uppgick i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun. Församlingen uppgick 1971 i Eslövs församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Eslöv, med samma omfattning som Eslövs församling fick 1971, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Harjagers härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet och Skånska husarregementet.

Geografi
Remmarlövs socken ligger väster om Eslöv. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs 1346 Ruthmerlef och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mansnamnet Rothmar och löv, 'arvegods'..

Se även
 Remmarlövs församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Västra Sallerup och Remmarlöv socknars och Eslöv gårdars historia och Ellinge gods historia av Hallvard Tveiten, 1973

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Harjagers härad
Remmarlövs landskommun

Remmarlövs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Remmarlövs socken i Harjagers härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Harrie landskommun som upplöstes 1969, då denna del uppgick i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eslövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Reslövs församling

Reslövs församling var en församling i Lunds stift och i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Reslöv-Östra Karaby församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till och med 2001 moderförsamling i pastoratet Reslöv och Östra Karaby som mellan 1962 och 1974 även omfattade Torrlösa församling. Församlingen uppgick 2002 i Reslöv-Östra Karaby församling.

Kyrkor 
 Reslövs kyrka

Se även
Reslövs socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Eslövs kommun
Reslövs socken

Reslövs socken i Skåne ingick i Onsjö härad, ingår sedan 1971 i Eslövs kommun och motsvarar från 2016 Reslövs distrikt.

Socknens areal är 23,49  kvadratkilometer varav 23,31 land. År 2000 fanns här 1 823 invånare. Tätorten Marieholm samt kyrkbyn Reslöv med sockenkyrkan Reslövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Reslövs församling och för de borgerliga frågorna bildades Reslövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Marieholms landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Reslöv-Östra Karaby församling, från 2014 benämnd Marieholms församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Reslöv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Onsjö härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Onsjö kompani och Skånska husarregementet, Landskrona skvadron, Billesholms kompani.

Geografi
Reslövs socken ligger väster om Eslöv kring Saxån. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Ett 20-tal boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns en gravhög och skålgropsförekomster.

Namnet
Namnet skrevs 1299 Retherslöff och kommer från kyrkbyn. Efterleden är löv, 'arvegods'. Förleden är mansnamnet Rether..

Se även
 Reslövs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Onsjö härad
Reslövs landskommun

Reslövs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Reslövs socken i Onsjö härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

I kommunen inrättades 26 mars 1915 Marieholms municipalsamhälle.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen med municipalsamhället i Marieholms landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Eslövs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Reslövs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eslövs kommun

Tidigare kommuner i Malmöhus län
Skarhults socken

Skarhults socken i Skåne ingick i Frosta härad, ingår sedan 1971 i Eslövs kommun och motsvarar från 2016 Skarhults distrikt.

Socknens areal är 22,47 kvadratkilometer varav 22,28 land. År 2000 fanns här 155 invånare. Skarhults slott samt kyrkbyn Skarhult med sockenkyrkan Skarhults kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skarhults församling och för de borgerliga frågorna bildades Skarhults landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Strö-Skarhults församling som 2006 uppgick i Eslövs församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Skarhult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Frosta härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Frosta kompani.

Geografi
Skarhults socken ligger sydost om Eslöv kring Bråån. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är en boplatser funnen. Från bronsåldern har några gravhögar funnits, nu överodlade.

Namnet
Namnet skrevs 1352 Skarholtä och kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller skar, 'kant' syftande på byns läge vid en Braåns ravin. Efterleden är hult, 'skogsdunge'.

Se även
 Skarhults församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Frosta härad
Skeglinge församling

Skeglinge församling var en församling i Lunds stift och i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 1992 i Borlunda-Skeglinge församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1929 annexförsamling i pastoratet Borlunda och Skeglinge, för att därefter till och med 1961 vara annexförsamling i pastoratet Östra Strö, Skarhult, Borlunda och Skeglinge. Från 1962 till och med 1991 annexförsamling i pastoratet Gårdstånga, Holmby, Östra Strö, Skarhult, Borlunda och Skeglinge. Församlingen uppgick 1992 i Borlunda-Skeglinge församling.

Befolkningsutveckling

Kyrkor 
Som församlingskyrka användes efter 1869 Borlunda kyrka gemensamt med Borlunda församling.

Se även
Skeglinge socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Eslövs kommun
Stehags socken

Stehags socken i Skåne ingick i Onsjö härad, med en del till 1937 i Harjagers härad, uppgick 1967 i Eslövs stad och området ingår sedan 1971 i Eslövs kommun och motsvarar från 2016 Stehags distrikt.

Socknens areal är 38,1  kvadratkilometer varav 35,88 land.  År 2000 fanns här 1 502 invånare. Rönneholms slott , tätorten Stehag samt Stehags kyrkby med sockenkyrkan Stehags kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stehags församling och för de borgerliga frågorna bildades Stehags landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Bosarps landskommun som uppgick 1967 i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

Före 1937 låg en del av socknen i Harjagers härad. Häradsdelen hade en areal av 4,12 kvadratkilometer, varav 4,09 land.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stehag, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Onsjö härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Frosta kompani.

Geografi

Stehags socken ligger nordost om Eslöv med Ringsjön i öster och Rönneå och Rönneholms mosse i norr. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Omkring 25 boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns fem gravfält, domarringar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1302 Stothähaghä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller stoth, 'hästflock' och hage, 'inhägnad'..

Se även
 Stehags församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Onsjö härad
Socknar i Harjagers härad
Lovrenc Košir

Lovrenc Košir, även Laurenz Koschier, född 29 juli 1804 i Spodnja Luša (nära dagens Škofja Loka, Slovenien), död 7 augusti 1879 i Wien var en slovensk reformator av postsystemet (i dåtidens Österrike). Han anses vara en av upphovsmännen till dagens frimärke.

Biografi 
Som femtonåring kom Košir till Ljubljana där han gick i gymnasium. Han var tänkt att bli präst. Košir ville dock fortsätta studierna vid den marina akademin i Trieste men hans ansökan bifölls inte. I stället antogs han som aspirant vid arméns försörjningskontor i Ljubljana. Under åren 1833 och 1834 bytte han arbete till posten i Ljubljana och tjänstgjorde sedan vid finansavdelningen i Wien varifrån han förflyttades till Milano, Venedig och Zagreb. Han behärskade italienska, tyska, franska, kroatiska och latin.

Karriär 
Koširs förslag 1835 till myndigheterna i Wien att införa förbetalda klistrade märken (aufklebbare Brieftaxstempel) mottogs med skepsis. I stället introducerades frimärket för första gången i världen fem år senare i Storbritannien. Tillsammans med engelsmännen James Chalmers och Rowland Hill anses Lovrenc Košir vara en av upphovsmännen till dagens frimärke. Det är oklart vem av dem som först kläckte idén. Košir träffade ett år efter att han lagt fram sitt förslag en engelsk resenär vid namn Gallaway som sedermera var i kontakt med Rowland Hill. Det  finns även andra belägg som gör gällande att James Chalmers ett år innan Košir kommit på idén med förbetalda försänder.

Under sin tjänstgöring i de illyriska och lombardiska regionerna genomförde Košir även andra reformer för att förbättra kostnadshanteringen av försändelser. 1851 utnämndes han till bokföringsrådgivare i Zagreb och sex år senare till biträdande statlig revisor. I slutet av sin karriär anklagades han för oegentligheter och pensionerades 1872. Efter pensioneringen återvände han till Wien och sammanställde ett kroatiskt-ungerskt lexikon. Han dog övergiven i ett ålderdomshem 1879 i Wien.

Källor 
www.kam.si

Noter

Filateli
Födda 1804
Avlidna 1879
Män
Orlogsværftet

Orlogsværftet var ett tidigare danskt skeppsvarv, som stod för nybyggnation och underhåll av fartygen i den danska marinen, som också formellt sett var dess ägare. Varven var beläget på Flådestation Holmen och namnet "Orlogsværftet" används sedan 1866 också som generell beteckning för området omkring Holmen.

Varvet som institution grundades av kung Hans på 1500-talet och först på Slotsholmen. Det flyttades till Bremerholm och senare 1690 till Nyholm. Det var fram till 1800-talet Danmarks ledande skeppsvarv, där det byggdes torpedbåtar, pansarskepp och ubåtar. Varvsverksamheten flyttades 1924 till Frederiksholm och Dokøen som en civil verksamhet under Marineministeriet. 

År 1970 levererade Orlogsværftet sitt sista nybyggda fartyg, ubåten Nordkaperen, och det fungerade därefter fram till nedläggningen 1992 som reparationsvarv. 

Området omkring det tidigare varvet är ett av Kulturarvsstyrelsen utsett industriminne, och några av byggnaderna på Holmen är dessutom fredade.

Orlogsværftets fabriksmästare och direktörer 
 1692–1727 fabriksmästare Olaus Judichær
 1729–1739 fabriksmästare Knud Nielsen Benstrup
 1739–1758 fabriksmästare Diderich de Thurah
 1758–1772 fabriksmästare Friderich Michael Krabbe
 1772–1787 fabriksmästare Henrik Gerner
 1790–1796 fabriksmästare Ernst Wilhelm Stibolt
 1796–1797 kaptenlöjtnant Frantz C. Hohlenberg (tillförordnad)
 1797–1803 fabriksmästare Frantz C. Hohlenberg
 1803–1814 Kollektiv ledning
 1814–1846 fabriksmästare Andreas Schifter
 1848–1864 fabriksmästare Otto Frederik Suenson
 1864 –1883 direktör Nicolai Elias Tuxen
 1883–1895 direktör Knud Christian Julius Nielsen
 1895–1920 direktör Jean Charles Tuxen
 1920–1925 direktör Einar Adolph
 1926–1959 direktör Niels Knud Nielsen
 1959–1969 direktör Hans Henrik Schou-Pedersen
 1969–1981 direktör Kaj Stundsig-Larsen
 1981–1989 direktör Hans Peter Jacobsen
 1989–1995 direktör P.H. Bøwing Nielsen (tillförordnad)

Referenser
 'Om Holmen på Kulturarvsstyrelsens webbplats 
 Orlogsværftets fabriksmästare och direktörer 

Militära anläggningar i Danmark
Danska skeppsvarv
Köpenhamns historia
Stehags församling

Stehags församling var en församling i Lunds stift och i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till och med 1961 ett eget pastorat. Från 1962 till och med 2001 moderförsamling i pastoratet Stehag, Trollenäs, Bosarp och Västra Strö som från 1992 även omfattade Billinge församling. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

Kyrkor 
 Stehags kyrka

Se även
Stehags socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Eslövs kommun
Stehags landskommun

Stehags landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Stehags socken i Onsjö härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Bosarps landskommun som uppgick 1967 i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Stehags landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eslövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Trollenäs landskommun

Trollenäs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Näs socken i Onsjö härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet ändrades enligt beslut den 27 oktober 1899 från Näs landskommun till Trollenäs landskommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Bosarps landskommun som uppgick 1967 i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Trollenäs landskommun 1938-1946

Se även
Näs landskommun

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Eslövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Trollenäs socken

Trollenäs socken i Skåne ingick i Onsjö härad, uppgick 1967 i Eslövs stad och området ingår sedan 1971 i Eslövs kommun och motsvarar från 2016 Trollenäs distrikt.

Socknens areal är 23,99 kvadratkilometer varav 23,70 land. År 2000 fanns här 469 invånare. En del av norra Eslöv, orten Trollenäs med Trollenäs slott, Näs gamla kyrka och sockenkyrkan Trollenäs kyrka samt orterna Stabbarp och Gullarp ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1857 införlivades Gullarps socken. Namnet ändrades enligt beslut den 27 oktober 1899 från Näs socken till Trollenäs socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Näs församling och för de borgerliga frågorna bildades Näs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Bosarps landskommun som uppgick 1967 i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Trollenäs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Onsjö härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Onsjö kompani.

Geografi
Trollenäs socken ligger närmast nordväst om Eslöv kring Saxån i väster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Tio boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns ett par gravhögar. Från järnåldern finns ett flatmarksgravfält.

Namnet
Namnet skrevs i mitten av 1300-talet Näs och kommer från kyrkbyn. Namnet syftar på näset mellan Saxån och Gullarpsån där byn och slottet ligger..

Se även
 Trollenäs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Onsjö härad
Trollenäs församling

Trollenäs församling var en församling i Lunds stift och i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 10 oktober 1857 införlivades Gullarps församling. Namnet ändrades enligt beslut den 27 oktober 1899 från Näs församling till Trollenäs församling.

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att därefter från 1500-talet till 10 oktober 1867  vara annexförsamling i pastoratet Gullarp och Näs och därefter till och med 1946 utgöra ett eget pastorat. Från 1947 till och med 1961 moderförsamling i pastoratet Trollenäs, Bosarp och Västra Strö. Från 1962 till och med 2001 annexförsamling i pastoratet Stehag, Trollenäs, Bosarp och Västra Strö som från 1992 även omfattade Billinge församling. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

Kyrkor 
 Trollenäs kyrka
Näs kyrka

Se även
Trollenäs socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Eslövs kommun
The Divine Baze Orchestra

The Divine Baze Orchestra var ett progressivt rockband från Uddevalla. De har släppt två album på Transubstans/Record Heaven. Den 25 februari 2011 genomförde de en konsert tillsammans med jazzrockbandet Wasa Express på Östraboteatern i Uddevalla.

Bandet upplöstes under 2012.

Medlemmar 
Senaste medlemmar
Oliver Eek – sång, gitarr (2003–2012)
Christian Eklöf – trummor, slagverk (2003–2012)
Jon Liliequist – basgitarr, synthesizer, programmering (2011–2012)

Tidigare medlemmar
Jens Liliequist – saxofon (2011)
Joel Lööf – klaviatur (2008–2011)
Mattias Johansson – klaviatur, sång (2008–2011)
Joel Berntson – basgitarr (2008–2011)
Alexander Frisborg – sång, mellotron, rytmgitarr (2003–2009?)
Daniel Karlsson – klaviatur (2005–2008)
Tobias Petterson – basgitarr, sång (2003–2008)

Diskografi 
Studioalbum
Once we were born... (2007)
Dead But Dreaming (2010)

Samlingsalbum (div. artister)
Rökstenen: A Tribute to Swedish Progressive Rock of the 70's (2009) (DBO med låten Här kommer natten av Pugh Rogefeldt)

Källor

Externa länkar
The Divine Baze Orchestra på facebook

Svenska rockgrupper
Västra Strö socken

Västra Strö socken i Skåne ingick i Onsjö härad, uppgick 1967 i Eslövs stad och området ingår sedan 1971 i Eslövs kommun och motsvarar från 2016 Västra Strö distrikt.

Socknens areal är 12,04  kvadratkilometer varav 11,95 land. År 2000 fanns här 167 invånare. Kyrkbyn Västra Strö med sockenkyrkan Västra Strö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Strö socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Strö församling och för de borgerliga frågorna bildades Strö landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Bosarps landskommun som uppgick 1967 i Eslövs stad som ombildades 1971 till Eslövs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Östra Onsjö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västra Strö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Onsjö härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Onsjö kompani.

Geografi
Västra Strö socken ligger väster om Eslöv kring Saxån i väster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Cirka 30 boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns ett par gravhögar. Vid Västra Strömonumentet finns fem resta stenar och två runstenar.

Namnet
Namnet skrevs 1351 Ströö och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller strö, 'ström, vattendrag' syftande på Saxån..

Se även
 Västra Strö församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Onsjö härad