kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tärna socken, Lappland

Tärna socken ligger i Lappland, ingår sedan 1971 i Storumans kommun och motsvarar från 2016 Tärna distrikt.

Socknens areal är 3 845,50 kvadratkilometer, varav 3 474,80 land. År 2000 fanns här 1 659 invånare. Tätorten Hemavan och tätorten och kyrkbyn Tärnaby med sockenkyrkan Tärna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tärna församling bildades 1780 som en kapellförsamling till Lycksele församling för att från 3 oktober 1822 vara kapellförsamling till Stensele församling. 1 maj 1903 (enligt beslut den 12 september 1902) blev kapellförsamlingen ett eget pastorat och egen jordebokssocken, utbruten från Stensele socken.

När 1862 års kommunreform genomfördes i Lappland 1874 kom ansvaret för de borgerliga frågorna att tillhöra Stensele landskommun. Ur denna landskommunen utbröts 1903 Tärna landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Storumans kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Tärna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Lappland.

Geografi
Tärna socken ligger kring Umeälvens översta lopp. Socknen består av höglänt skogsbygd och högfjäll med höjder som i Norra Sytertoppen når 1 764 meter över havet.

Fornlämningar 
Omkring 90 boplatser från stenåldern och cirka 160 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet kommer från kyrkbyn som i sin tur övertagit namnet från Tärnasjön. Sjönamnet är troligen är försvenskning av de samiska namnet Deännájávrrie som har en oklar förled och en efterled jävrrrie som betyder sjö.

Befolkningsutveckling

Se även
Tärna församling
Lycksele tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Storumans kommun
Socknar i Lappland, Sverige
Malå socken

Malå socken ligger i Lappland och motsvarar området som sedan 1983 utgör Malå kommun och motsvarar från 2016 Malå distrikt.

Socknens areal är 1 740,50 kvadratkilometer, varav 1 637,10 land. År 2000 fanns här 3 553 invånare.  Tätorten och kyrkbyn Malå med sockenkyrkan Malå kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Malå socken bildades 1862 genom en utbrytning ur Arvidsjaurs socken. År 1869 flyttades Malå socken över från Norrbottens län till Västerbottens län.

När 1862 års kommunreform genomfördes i Lappland 1874 övergick ansvaret för de kyrkliga frågorna till Malå församling och för de borgerliga frågorna till Malå landskommun. Landskommunen ombildades 1971 till Malå kommun som uppgick 1974 i Norsjö kommun men utbröts ur denna 1983 till en återbildad Malå kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Malå, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Lappland.

Geografi
Malå socken ligger kring Malån och söder om Skellefteälven. Socknen är en myr- och sjörik småkuperad skogsbygd med höjder som i når 600 meter över havet.

Fornlämningar 
Övera 100 boplatser från stenåldern är funna.

Namnet
Namnet kommer från kyrkbyn som i sin tur kommer från ån Malån. Ånamnet (1553 Måll ån) kan innehålla mal, 'sand, grus eller småsten (på stranden)'.

Befolkningsutveckling

Se även
Malå församling
Norsjö och Malå tingslag

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Indelningar i Malå kommun
Socknar i Lappland, Sverige
Yngve Schaar

Yngve Gustaf Victor Schaar, född den 14 april 1881 i Fjälkinge församling i Kristianstads län, död den 16 november 1962, var en svensk jurist och polismästare, verksam i Malmö. Han var far till Claes Schaar.

Schaar, som var prästson, blev juris utriusque kandidat i Lund 1907. Under studietiden var han aktiv i studentlivet och var bland annat förman för Akademiska Föreningens sociala utskott 1903–1904 och 1906 samt ledamot av kommittén för Lundakarnevalen 1904, och ännu på 1930-talet hade han uppdrag inom Kristianstads nations Snapphaneorden. Efter Lundatiden blev Schaar tillförordnad domhavande i Färs härad 1909–1910, polissekreterare i Malmö 1911, tillförordnad polismästare 1916 och var stadens ordinarie polismästare 1918–1946. Hans förmodligen tyngsta uppgift blev ledandet av polisinsatsen under Möllevångskravallerna 1926, då det under flera dagar ägde rum våldsamma sammandrabbningar mellan polis och upp till 8000 demonstranter.

Schaar var även ordförande i taxeringsnämnden och ledamot av brandstyrelsen, styrelsen för Malmö museum och Malmö fornminnesförening samt för Malmö högre allmänna läroverk för flickor. På ett lättsammare plan medverkade Schaar i Malmöradion som programledare för en lokal version av "Barnens brevlåda" och kallade sig då "Farbror Carl".

Källor
 K. Arne Blom & Ulf Hjelmqvist: Från bondbröllop till olympiska förspel - om studentkarnevaler fram till 1912 (Lund 1978)
 Gunnar Hillerdal & Eric Starfelt: Akademiska Föreningen i Lund 1830-1953 (Lund 1953)

Nättidningen Svensk Historia: Möllevångskravallerna 1926

Noter

Svenska poliser
Personer i Malmös historia
Alumner från Lunds universitet
Personer verksamma inom Akademiska Föreningen
Födda 1881
Avlidna 1962
Män
Personer från Fjälkinge socken
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Norsjö socken

Norsjö socken i Västerbotten motsvarar området som sedan 1971 utgör Norsjö kommun och motsvarar från 2016 Norsjö distrikt.

Socknens areal är 1 929,90 kvadratkilometer, varav 1 747,70 land. År 2000 fanns här 4 541 invånare. Tätorten Bastuträsk samt tätorten och kyrkbyn Norsjö med sockenkyrkan Norsjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Norsjö socken bildades 1811 som kapellag genom en utbrytning ur Skellefteå socken. 1834 blev Norsjö en egen församling och samtidigt utbröts Jörns socken ut ur denna socken som ett kapellag.

Vid kommunreformen 1862 överfördes ansvaret för de kyrkliga frågorna till Norsjö församling och för de borgerliga frågorna till Norsjö landskommun. Landskommunen ombildades 1971 till Norsjö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Norsjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerbotten. De indelta soldaterna tillhörde Västerbottens regemente.

Geografi
Norsjö socken ligger nordväst om Skellefteå kring Norsjön och Malån med Skellefteälven i norr. Socknen är en myr- och sjörik småkuperad skogsbygd med höjder som i nordväst når 550 meter över havet. Här reser sig Hundberget, Brännberget, Storklinten och ett flertal andra berg. Tre kilometer nordväst om byn Åmliden ligger berget Åmliden som är landskapet Västerbottens högsta punkt med sina 551 meter över havet.

Fornlämningar 
Cirka 20 boplatser från stenåldern är funna och omkring 240 fångstgropar är påträffade.

Namnet
Namnet (1539 Norsiö) kommer från kyrkbyn som fått sitt namn från läget vid Norsjön. Förleden i sjön är bäcknamnet Noret som i sin tur är bildat av nor 'smalt vattendrag som förenar två öppna vattenpartier'.

Befolkningsutveckling

Se även
Norsjö
Norsjö församling
Norsjö och Malå tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Västerbotten
Indelningar i Norsjö kommun
Georgius A. Tillæus

Georgius Andreæ Tillæus, född 7 september 1614 i Torsångs socken, Dalarna, död 15 juni 1695 i Västerås, Västmanlands län, var en svensk präst. 

Han var kyrkoherde i Storkyrkan i Stockholm och hovpredikant. Georgius Tillæus var den första som tog namnet Tillæus, och är således stamfader till den gamla ansedda prästsläkten Tillæus.

Källor 
Västerås stifts herdaminne, kyrkoböcker

Kyrkoherdar i Stockholm
Personer från Torsångs socken
Födda 1614
Avlidna 1695
Män
Personer under stormaktstiden
Takt (olika betydelser)

Takt kan syfta på:

 Takt – en tidsenhet med ett bestämt antal slag
 Taktart – en rytmisk indelning av betonade och obetonade slag
 Takt – ett begrepp för visande av omdöme och hänsyn i sociala relationer, se Etikettregler
 Takt (dikt) – en dikt av Gustaf Fröding

Se även
Daglig styrning 
Balanserat Styrkort
Einar Hultman

Einar August Hultman, född 14 januari 1880 i Järvsö, Gävleborgs län, död 25 oktober 1950 i Slottsstadens församling, Malmö, var en svensk ingenjör och spårvägsdirektör.

Hultman utexaminerades från Kungliga Tekniska högskolan 1904 och studerade vid tekniska högskolan i Dresden 1904–1906. Han var anställd vid ASEA:s banavdelning 1905–1907, driftsingenjör vid Malmö stads spårvägar 1907–1917 och direktör där 1917–1946. Han var Sveriges representant i styrelsen för Internationalen Straßen- und Kleinbahnverein 1921–1927 och ordförande i Svenska Lokaltrafikföreningen 1942–1946. Efter pensioneringen blev han 1947 vice verkställande direktör i Salinder & Co AB i Malmö, ett företag som bedrev försäljning av sybehör och vävnader engros (han hade 1922 ingått äktenskap med Margit Salinder, dotter till grosshandlaren Carl Johan Salinder, död 1941). 

Hultmans tidigare opublicerade berättelse från en studieresa till europeiska spårvägsstäder 1921 utgavs 1989 av Malmö tekniska museum under titeln En spårvägsresa 1921. Han är begravd på Sankt Pauli mellersta kyrkogård i Malmö.

Bibliografi
Malmö spårvägsaktiebolag och Malmö stads spårvägar 1887-1917 (tillsammans med Arvid Törnblom, 1917)
Spårvägarna ( i "Officiell berättelse öfver Baltiska utställningen i Malmö 1914", del I (1921), sid. 263–267)
Utvecklingen av spårvägstrafiken och stadens omnibustrafik i Malmö, ( i "Svenska Spårvägsföreningen. Årsmötet i Malmö den 29–30 maj 1931", 1932), sid. 27–34
Lokaltrafiken i Malmö (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1944:4, sid. 64–69)
Vagnar för fast konduktör i Malmö (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1945, sid. 85–87)

Källor

 Hultman, Einar på SvenskaGravar.se

Spårvägsdirektörer i Malmö
Busstrafik i Malmö
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer från Järvsö socken
Gravsatta på Sankt Pauli mellersta kyrkogård
Födda 1880
Avlidna 1950
Män
Degerfors socken, Västerbotten

Degerfors socken (ibland felaktigt kallad Vindelns socken) i Västerbotten motsvarar området som sedan 1971 utgör Vindelns kommun, från 2016 inom Vindelns och Åmsele distrikt.

Socknens areal är 2 955,82 kvadratkilometer, varav 2 754,87 land. År 2000 fanns här 4 247 invånare. Tätorterna Tvärålund, Hällnäs och Granö samt tätorten och kyrkbyn Vindeln med sockenkyrkan Vindelns kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Degerfors församling bildades 1768 genom utbrytning ur Umeå landsförsamling. Socknen var etablerad 1800. 

Vid kommunreformen 1862 överfördes ansvaret för de kyrkliga frågorna till Degerfors församling och för de borgerliga frågorna till Degerfors landskommun. Landskommunen namnändrades 1969 till Vindelns landskommun som 1971 ombildades till Vindelns kommun. Ur församlingen utbröts 1962 Åmsele församling som sedan 2006 återuppgick i denna församling. Församlingen namnändrades 1970 till Vindelns församling.

1 januari 2016 inrättades distrikten Vindeln och Åmsele, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000 och fick 1962, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerbotten. De indelta soldaterna tillhörde Västerbottens regemente.

Geografi
Degerfors socken ligger vid Umeälven och Vindelälven. Socknen är en sjö- och myrrik kuperad skogstrakt som i Vittjämliden i norr når 449 meter över havet.

Fornlämningar
Från stenåldern är drygt 35 boplatser funna. Omkring 700 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet (1539 Degerforssa) kommer från en fors i Vindelälven. Förleden digher betyder 'stor'.

Befolkningsutveckling

Se även
Degerfors församling
Degerfors tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Västerbotten
Indelningar i Vindelns kommun
Åmsele församling

Åmsele församling var en församling inom Svenska kyrkan i Luleå stift och i Vindelns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vindelns församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1 januari 1962 genom en utbrytning ur Degerfors församling av Åmsele kyrkobokföringsdistrikt (med 1 706 invånare) samt ett område av Degerfors kyrkobokföringsdistrikt (med 246 invånare). Åmsele kyrkobokföringsdistrikt hade bildats 1 januari 1924 enligt beslut den 9 mars 1923. Församlingen återuppgick 2006 i Vindelns församling.

Åmsele var under hela dess existens annexförsamling i pastoratet Vindeln (benämnt Degerfors före 1970) och Åmsele.

Areal
Åmsele kyrkobokföringsdistrikt omfattade den 1 januari 1961 en areal av 750,70 km², varav 697,18 km² land, medan den nya församlingen omfattade 1 januari 1966 en areal av 814,76 km² land. Den 1 januari 1976 omfattade församlingen en areal av 894,2 km², varav 814,8 km² land.

Befolkningsutveckling

Kyrkor
Åmsele kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Luleå stift
Indelningar i Vindelns kommun
Gerard David

Gerard David, född omkring 1460, död 1523, var en nederländsk konstnär.

David stammade från Oudewater vid Gouda men blev från 1483 verksam i Brygge, till vars äldre målare, särskilt Jan van Eyck och Hans Memling, han slöt sig. David målade mest stillsamma högtidliga bibliska scener i det fria. figurerna har en värdig hållning, landskapet är ofta starkt framträdande, och David har sett som en föregångare till landskapsmåleriet. David finns representerad på Louvren med ett Mariaaltare. Stadsmuseet i Brygge äger dels två rättshistoriska bilder (med Kambyses och Sisamnes), samt målningen Kristi dop. Berlinmuseet har en Madonna samt Kristus på korset, National Gallery har hans Kapitelherren Salviati med tre helgon. Andra verk av David finns i Wien, Rouen med flera platser. Nationalgalleriet i Oslo har i Laugaards samling en vacker målning av David, en madonna i landskap. David var sannolikt verksam även som miniatyrmålare och utövade stort inflytande på detta måleri.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 

Nederländska konstnärer
Födda 1400-talet
Avlidna 1523
Män
Bernard van Orley

Bernard (eller Barend, Bernaert, Barent) van Orley, död 1542, var en flamländsk målare.

Orley blev mästare i Bryssel 1515 och var hovmålare hos Margareta av Österrike från 1518. Orley målade religiösa motiv och porträtt samt verkade som konstnärlig ledare inom vävnadstillverkningen. Han var påverkad av Albrecht Dürer i enskilda motiv och av Rafael genom den storslagna figurstilen och plastiska formen. Han närmade sig dock stilmässigt renässansen och anses som en av de första att använda stilen i Nederländerna.

Van Orley är mest känd genom sina altarverk som Korsfästelsen (Berlin), Madonna (Louvren), Yttersta domen (Antwerpen) samt flera arbeten i Bryssels museer, men målade även porträtt. Under sina senare år var van Orley främst sysselsatt med tapetväveri, vilket flera bevarade kartonger i museer i Paris, Dresden och München visar. Han komponerade även utkast till glasmålningar, av vilka några bevarats på Musée des arts décoratifs i Bryssel.

Källor 

 Nationalencyklopedin. CD-utgåvan 2000.
 Studier i Vasatidens konst, August Hahr

Externa länkar

Flamländska målare
Födda 1400-talet
Avlidna 1542
Män
Spekes gasell

Spekes gasell (Gazella spekei) är en afrikansk antilop som är uppkallad efter den brittiska naturforskaren John Hanning Speke.

Kännetecken 

Arten är påfallande smal och har en ljusbrun päls på ovansidan. På varje sida av kroppen finns en längsgående svart strimma och regionen ovanpå strimman är ofta lite ljusare brun än ryggen. Buken är vitaktig. Hornen är S-formiga och har en struktur som påminner om sammanklistrade ringar. Hos hannarna blir hornen upp till 30 cm långa, hos honor är de tydlig mindre. Vid ögonen finns körtlar som avsöndrar en doftande vätska. I ansiktet har gasellen tre till fem hudveck över näsborrarna och två vita strimmor från nosen till ögonbryn. Arten når en kroppslängd mellan 95 och 105 cm, en mankhöjd av 50 till 60 cm och en svanslängd på 15 till 20 cm. Vikten ligger mellan 15 och 25 kg.

Utbredning och habitat 

Spekes gasell förekommer nästan uteslutande i Somalia i landets centrum och i en långsträckt region längs Indiska oceanen. Vanligast är den i dalgången till floden Nugaal. Ibland vandrar individer till angränsande etiopiska områden. Habitatet utgörs av halvöknar med några buskar, lite gräs, suckulent och arter av aloesläktet.

Levnadssätt 

Denna gasell lever ensam eller i grupper med upp till 20 individer beroende på tillgång till föda. Hudvecken i ansiktet kan blåsas upp till storleken av en tennisboll. När luften sedan pressas ut uppstår ett ljud som påminner om ett pistolskott.

Födan utgörs av växtdelar.

Dräktigheten varar i cirka 180 dagar och vanligen föds en unge per kull. Ungen får di i upp till 3 månader. Könsmognaden infaller för honor efter cirka 9 månader och för hannar efter ungefär 18 månader. Livslängden uppgår till 12 år.

Status och hot 

Det saknas forskningsdata om artens bestånd och uppgifterna är ofta motstridiga. IUCN kategoriserar arten som starkt hotad (EN).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Kingdon, Jonathan: The Kingdon Field Guide To African Mammals.

Externa länkar 

Slidhornsdjur
Däggdjur i etiopiska regionen
Dirk Vellert

Dirk Jacobsz. Vellert, född omkring 1485, död efter 1547, var en nederländsk målare och grafiker.

Vellert var först verksam i Amsterdam, senare i Antwerpen.

Källor 
 Jever och Kalmar. Ett östfriesiskt motstycke till gyllene salens tak i Kalmar slott med en exkurs om den nederländska dekorationsstilens utveckling, August Hahr, 1919

Externa länkar 

Nederländska grafiker
Nederländska konstnärer
Födda 1400-talet
Avlidna 1500-talet
Män
Anders Bergman (ingenjör)

Anders Abelsson Bergman, född 26 juni 1898 i Österåkers församling, Stockholms län, död 13 februari 1999 i Råsunda församling, Solna kommun, var en svensk ingenjör och spårvägsdirektör.

Bergman avlade studentexamen vid Lundsbergs skola 1916 och utexaminerades från Kungliga Tekniska högskolan 1920. Han blev baningenjör vid Malmö stads spårvägar 1921, driftsingenjör där 1925, trafikchef vid Stockholms Läns Omnibus AB 1936 och var direktör vid Malmö stads spårvägar 1946–1964. Han var ordförande i Skånska Ingenjörsklubben 1953–1956. Bergman är gravsatt i minneslunden på Solna kyrkogård.

Bibliografi
Hjul och skena ( i "Svenska Spårvägsföreningen. Årsmötet i Malmö den 29–30 maj 1931", 1932), sid. 83–94
Ny rullande materiel i Malmö (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1947, sid. 78–79)
The Development of the Tramcar in Sweden During the Last Decade (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1949, sid. 95–108)
Malmö nya motorvagn (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1950, sid. 53–64)
Några nyheter på Malmös nya motorvagn (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1951, sid. 167–169)
Lokaltrafiken i Malmö (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1954, sid. 42–47)
Nya släpvagnar i Malmö (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1956, sid. 188–192)
Årets bussleverans till Malmö spårvägar (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1956, sid. 183–187)
Lokaltrafiken i Malmö just nu (i "Meddelanden från Svenska Lokaltrafikföreningen" 1964:4, sid. 9–13)

Källor

 Anders Abelsson Bergman på Gravar.se

Spårvägsdirektörer i Malmö
Busstrafik i Malmö
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Personer från Österåkers socken, Uppland
Svenska hundraåringar
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1898
Avlidna 1999
Män
Jay Roach

Jay Roach, född 14 juni 1957 i Albuquerque, New Mexico, är en amerikansk regissör och filmproducent. Roach är kanske mest känd för att ha regisserad filmerna med Austin Powers och Släkten är värst.

Referenser

Noter

Externa länkar

Män
Födda 1957
Levande personer
Amerikanska TV-regissörer
Amerikanska filmproducenter
Personer från Albuquerque
Amerikanska filmregissörer
Alumner från USC School of Cinematic Arts
Alumner från Stanford University
Adolphe Stackelberg

Reinhold Adolphe Louis Stackelberg, född 30 juni 1822 i Fågelås socken, Skaraborgs län, död 22 januari 1871 på Stensnäs, Ukna församling, Kalmar län, var en svensk greve, godsägare och brukspatron.

Stackelberg var en av den småländska väckelserörelsens eldsjälar.

Biografi

Adolphe Stackelberg föddes i ett högadligt hem, som dock saknade ansenligare förmögenhet. Trots detta lyckades Adolphe Stackelberg få gifta sig med den mycket förmögne friherren Jan Carl Adelswärds dotter Honorine. Giftermålet skedde den 30 augusti 1847 och Adelswärd skänkte paret Stensnäs herrgård med tillhörande gårdar. 

Stackelberg var djupt religiös och började tidigt att fundera över hur han skulle kunna se till sina arbetares själsliga försorg på bästa sätt. Han började hålla bönestunder i allt större kretsar och bjöd hem andliga talare av olika slag. Detta gav Stackelberg smeknamnet "läsargreven". I Stensnäs norra flygel ligger salen, där greve Reinhold Adolphe Louis Stackelberg höll sina berömda uppbyggelsemöten vid mitten av 1800-talet. 

År 1852 träffade Stackelberg för första gången väckelsepredikanten Carl Olof Rosenius, vilket blev startpunkten till en livslång vänskap. År 1854 upprättade de en gemensam församling i Västervik. Hösten 1855 började även den evangeliska väckelsen i Kalmar län att organisera sig i missionsföreningar. Detta utgjorde början till Östra Smålands missionsförening.

År 1860 ärvde Stackelberg även Överums bruk av sina svärföräldrar. Där lät han till att börja med bygga en mobil kyrka som kunde flyttas runt på trallar. I denna predikade åren 1865-1867 Nicolaus Bergensköld, vilken senare emigrerade till Förenta Staterna och där blev en ledande gestalt inom svenskbygdernas missionsrörelse. Senare byggde Stackelberg även en permanent kyrka på brukstorget. Denna blev emellertid inte färdig förrän efter hans död och invigdes den 18 augusti 1872.

Referenser

Noter

Källor
Pahlm, Lars Gunnar Läran tidsandan och nätverken: En litteraturstudie av kyrkan i samhället 1800-1870.  (Magisteruppsats, Institutionen för Humaniora och Religionsvetenskap, Växjö Universitet 2008) 
Rodén, Nils Den nyevangeliska väckelserörelsen i Kalmar län till greve A. Stackelbergs död (1871) del 1 t.o.m. 1856. Svenska kyrkans diakonistyrelses bokförlag 1952

Externa länkar
 https://web.archive.org/web/20110108233915/http://www.uknacd.se/HTML/stensn%C3%A4s_herrg%C3%A5rd.htm
 http://johnbible.se/upp_kap19.html

Svenska brukspatroner under 1800-talet
Svenska grevar
Kristna ledare
Födda 1822
Avlidna 1871
Män
Adolphe
Boom-Boom (låt av Emmy)

"Boom-Boom" är en låt framförd av den armeniska sångerskan Emmy (Emma Bedzjanjan). Låten representerade Armenien vid Eurovision Song Contest 2011 i Düsseldorf, Tyskland, och slogs ut i den första semifinalen.. Låten är komponerad av Hajk Harutiunjan och Hajk Hovhannisian, samt skriven av Sosi Chanikjan.

Referenser

Fotnoter 

Bidrag till Eurovision Song Contest 2011
Armeniens bidrag i Eurovision Song Contest
Celebrate (låt av Daria Kinzer)

"Celebrate" (svenska: Fira) är en låt framförd av den kroatiska sångerskan Daria Kinzer. Låten var Kroatiens bidrag vid Eurovision Song Contest 2011 i Düsseldorf, Tyskland. Låten är komponerad av Boris Đurđević samt skriven av Andrea Čubrić.

Referenser

Fotnoter 

Bidrag till Eurovision Song Contest 2011
Kroatiens bidrag i Eurovision Song Contest
Federal Party

The Federal Party var ett politiskt parti som var aktiv i Sri Lanka under mitten på 1950-talet till 1970-talet.

Politiska partier i Sri Lanka
Politiska partier bildade 1949
Get You

"Get You" är en låt framförd av den ryska sångaren Aleksej Vorobjov. Låten kom att representera Ryssland vid Eurovision Song Contest 2011 i Düsseldorf, Tyskland. Låten är komponerad och skriven av den svenska låtskrivaren och musikproducenten RedOne (Nadir Khayat).

Låten kom officiellt att presenteras den 12 mars, även om den av misstag släpptes på YouTube en vecka för tidigt.

Referenser

Fotnoter 

Bidrag till Eurovision Song Contest 2011
Rysslands bidrag i Eurovision Song Contest
Låtar av RedOne
Heligfjäll

Heligfjäll (sydsamiska: Eejlesvaartoe) är en by som ligger 38 km från Vilhelmina tätort, Västerbottens län och är belägen på Heligfjällets sydsluttning. Byn grundades omkring 1845.

Källor

Orter i Vilhelmina kommun