kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sofia av Brandenburg

Sofia av Brandenburg, född 1568, död 1622, var kurfurstinna av Sachsen. Hon var dotter till Johan Georg av Brandenburg och Sabina av Brandenburg-Ansbach och gift sedan 1582 med kurfurst Kristian I av Sachsen. Hon var Sachsens regent under sonen Kristian II:s omyndighet från 1591 gemensamt med hertig Johan Wilhelm av Sachsen-Wiemar. 

Sofia motarbetade som regent kalvinismen till förmån för lutherdomen. Vid makens död fängslade hon kalvinisten och rådsmedlemmen Nikolaus Krell och fick honom avrättad 1601. Anspelande på den gudfruktiga änkan Judit i den gammaltestamentliga Judits bok hyllades hon därefter av lutheranerna som "Judit av Sachsen”. 

Hon präglade egna mynt, Sophiendukaten, restaurerade en kyrka som fick namnet Sophienkirche och parken Der Herzogin Garten.

Referenser 

Födda 1568
Avlidna 1622
Tyska kurfurstinnor
Kvinnliga regenter under 1500-talet
Kvinnor
Michele Santoro

Michele Santoro, född 2 juli 1951 i Salerno, är en italiensk journalist och programledare. Fram till oktober 2005 var han ledamot i Europaparlamentet för södra Italien med Olivträdsalliansen. Han satt även i Europaparlamentets kommitté för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och var suppleant i kommittén för kultur och utbildning.

Källor

Externa länkar
Officiell webbsida

Italienska journalister
Män
Födda 1951
Levande personer
Italienska socialister
Agnes Hedwig av Anhalt

Agnes Hedwig av Anhalt, född 1573, död 1616, tysk abbedissa, kurfurstinna av Sachsen. Dotter till Joakim Ernst av Anhalt och Eleonora av Württemberg. Gift 1586 med kurfurst August av Sachsen, gift 1588 med hertig Johan III av Schleswig-Holstein-Sonderburg. 

Agnes Hedwig var abbedissa i klostret Sankt Cyriac i Gernrode 1581-1586. På bröllopsnatten 1586 begärde hon frigivningen av Caspar Peucer.

Referenser
 

Födda 1573
Avlidna 1616
Kvinnor
Tyska kurfurstinnor
Tyska abbedissor
Tyska hertiginnor
Wollert Konow

Wollert Konow är namnet på fyra norska politiker: 

 Wollert Konow (1779–1839), norsk stortingsrepresentant från Bergen i perioderna 1815–1817 och 1827–1829

 Wollert Konow (1809–1881), norsk stortingsrepresentant från Bergen, vald från Søndre Bergenhus amt i perioden 1854–1856
 Wollert Konow (1845–1924), norsk statsminister från 1910 till 1912
 Wollert Konow (1847–1932), norsk lantbruksminister från 1900 till 1903
Vrbovsko

Vrbovsko är en stad i Kroatien. Tätorten har 1 894 och kommunen 6 047 invånare (2001). Vrbovsko ligger i den östligaste delen av Gorski kotar i Primorje-Gorski kotars län.

Orter i kommunen
Vrvovsko utgör huvudorten i kommunen med samma namn. I kommunen finns förutom Vrbovsko följande 64 orter: Blaževci, Bunjevci, Carevići, Damalj, Dokmanovići, Dolenci, Donji Vučkovići, Donji Vukšići, Draga Lukovdolska, Dragovići, Gomirje, Gorenci, Gornji Vučkovići, Gornji Vukšići, Hajdine, Hambarište, Jablan, Jakšići, Kamensko, Klanac, Komlenići, Lesci, Liplje, Lukovdol, Ljubošina, Majer, Mali Jadrč, Matići, Međedi, Mlinari, Močile, Moravice, Musulini, Nadvučnik, Nikšići, Osojnik, Petrovići, Plemenitaš, Plešivica, Podvučnik, Poljana, Presika, Radigojna, Radočaj, Radoševići, Rim, Rtić, Severin na Kupi, Smišljak, Stubica, Štefanci, Tići, Tomići, Topolovica, Tuk, Veliki Jadrč, Vučinići, Vučnik, Vujnovići, Vukelići, Zapeć, Zaumol, Zdihovo och Žakule.

Historia
Vrbovsko nämns för första gången i ett dokument utfärdat 1481 som slår fast att staden och dess omgivningar är i den kroatiska adelsfamiljen Frankopans ägo.

I samband med parlamentet i Cetin 1527 kom staden formellt att sortera under den habsburgska kronan. Under 1500-talet utsattes staden liksom hela Gorski kotar för återkommande angrepp från osmanerna vilket ledde till att staden avfolkades. För att stävja osmanernas vidare avancemang upprättade de habsburgska myndigheterna den så kallade Militärgränsen i vilken Vrbovsko kom att ingå. Med början 1599 bjöd myndigheterna gradvis in serbiska flyktingar från Lika, Dalmatien och det av osmanerna ockuperade Bosnien och Hercegovina till området. Dessa var villiga att försvara Vrbovsko men ändrade samtidigt den etniska sammansättningen i staden.

Under 1700-talet återbefolkades Vrbovsko med människor från det kroatiska kustlandet och 1785 utfärdade kejsaren Josef II en gyllene bulla som utsåg Vrbovsko till kunglig köpstad med speciella privilegier. 1886 upplöstes Militärgränsen formellt och Vrbovsko integrerades i det civila Kroatien.

Se även 

Gorski kotar

Referenser 

Orter i Primorje-Gorski kotars län
Frilsham

Frilsham är en by och civil parish i närheten av Newbury i Berkshire i England. Byn ligger på en kulle nära Berkshire Downs och omges av skogar och ängar. Byn har ett fotbollslag, en medeltida kyrka och ett hus för gemensamma aktiviteter ("Village Hall"). Näraliggande byar är bland andra Yattendon, Hermitage, Stanford Dingley och Hampstead Norreys. Man kan från byn se ut över Pang valley och även över River Pang.

Noter

Externa länkar

Officiell webbplats 

Orter i Berkshire
Civil parishes i Berkshire
En popklassiker

En popklassiker är ett musikalbum av Lustans Lakejer.

Låtlista 
 Skuggan Av Ett Tvivel - 4:22
 Begärets Dunkla Mål - 3:51
 Unga Moderna - 3:15
 Stilla Nätter - 3:58
 Rendez-Vous I Rio - 3:15
 Man Lever Bara Två Gånger - 3:54
 Män Av Skugga - 2:47
 Diamanter Är en Flickas Bästa Vän - 4:33
 Läppar Tiger, Ögon Talar - 3:03
 En Främlings Ögon - 4:17
 En Kyss För Varje Tår - 5:43
 Good as Gold - 4:19
 Obsession - 4:31
 Brustna Hjärtans Patrull - 3:49
 Stjärna I Rännsten - 4:37
 Som Ett Rykte - 4:30

Musikalbum 1994
Krindjabo

Krindjabo är en stad och kommun i regionen Sud-Comoé i Elfenbenskusten. Staden har bland annat en fotbollsklubb, le US Krindjabo.

Externa länkar 
 Karta över regionen

 
Orter i Région du Sud-Comoé
Kaman HH-43 Huskie

Kaman HH-43 Huskie var en militärhelikopter som producerades i flera varianter. Den användes av United States Air Force, United States Navy och av United States Marine Corps från 1950-talet till 1970-talet, bland annat under Vietnamkriget. Förutom USA har även Pakistan, Thailand, Marocko och Colombia köpt och använt helikoptern.

Varianter
XHTK-1
HTK-1 
HTK-1G 
HTK-1K 
XHOK-1 
HOK-1 
HUK-1 
H-43A 
HH-43A 
H-43B H-43A 
HH-43B 
UH-43C 
OH-43D 
TH-43E 
HH-43F 
QH-43G

Köpare

Imperial Iranian Air Force

Pakistan Air Force

 United States Air Force
 United States Marine Corps
 United States Navy

Helikoptrarna idag

 Hill Aerospace Museum, Utah har en HH-43 för visning.
 Air Mobility Command Museum, Delaware, har en HH-43 för visning.
 Helikoptermuseet i Bückeburg, Tyskland, har en HH-43 för visning.
 Pakistan Air Force museum i Karachi, Pakistan, har en HH-43 Huskie för visning.
 Museum of Aviation, Georgia, har en HH-43A för visning.
 Midland Air Museum, Coventry, England, reparerar en HH-43B.
 The Olympic Flight Museum, Olympia, Washington, har en HH-43B Huskie för visning.
 Goodfellow Air Force Base, San Angelo, Texas, har en H-43B för visning. 
 Royal Thai Air Force Museum, Don Muang AFB har en Huskie-helikopter för visning.
 Castle Air Museum, Atwater, Kalifornien, har en HH-43F för visning.
 National Museum of the United States Air Force, Ohio, har en HH-43F för visning. 
 New England Air Museum har en HH-43F för visning.
 The Flying Leathernecks Museum, Kalifornien, har en Huskie-helikopter för visning. Den är ett lån från National Museum of Naval Aviation, Florida. 
 Pima Air & Space Museum, Tucson, Arizona har helikoptern BuNo 139974. Den är också ett lån från National Museum of Naval Aviation.
 U.S. Army Aviation Museum, Alabama, har en Navy BuNo 138101. Den förvarades tidigare vid National Museum of Naval Aviation, Florida. 
 Carolinas Aviation Museum, vid Charlotte-Douglas International Airport, har en HOK-1. 

Dessutom finns det många Huskie-helikoptrar i privat ägo runt om i världen.

Referenser
 Chiles, James R. The God Machine: From Boomerangs to Black Hawks: The Story of the Helicopter. New York: Bantam Books, 2007. .
 Francillon, René J. McDonnell Douglas Aircraft since 1920: Volume II. London: Putnam, 1997. .
 Frawley, Gerard. The International Directory of Civil Aircraft, 2003-2004. Fyshwick, Canberra, Act, Australia: Aerospace Publications Pty Ltd., 2003, p. 155. .
 Munson, Kenneth. Helicopters and other Rotorcraft since 1907. London: Blandford Publishing, 1968. .
 Thicknesse, P. Military Rotorcraft (Brassey's World Military Technology series). London: Brassey's, 2000. .
 Wragg, David W. Helicopters at War: A Pictorial History. London: R. Hale, 1983. .

Noter

Externa länkar
 HH-43 page 
 HH-43 Huskie Referenser, cybermodeler.com
 KensAviation.com page om HH-43
 Unofficial USAF "Pedro" Crash Rescue Air Rescue webbsida

Militärhelikoptrar
Amerikansk krigsmateriel under Vietnamkriget
Berga socken, Västergötland

Berga socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Berga distrikt.

Socknens areal är 23,59 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 282 invånare. Sockenkyrkan Berga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Berga församling. För de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Hassle socken och Färeds socken Hassle, Berga och Färeds landskommun, vilken upplöstes 1888 då för bland andra denna socken Hassle, Enåsa och Berga landskommun] bildades. Landskommunen uppgick 1952 i Hasslerörs landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2004 i Lyrestads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Berga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Berga socken ligger nordost om Mariestad med Vänern i väster. Socknen är en odlingsbygd med skog i väster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält vid Säby där också en runsten står.

Namnet
Namnet skrevs 1419 Bergom, innehåller berg och kommer från kyrkbyn som ligger på en kuperad mark.

Se även
 Berga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Björn Hallerdt

Björn Kristian Hallerdt, född 6 augusti 1925 i Stockholm, död 11 april 2015, var en svensk museiman och författare. Han var stadsantikvarie och chef för Stockholms stadsmuseum mellan 1975 och 1991. Under denna tid tillkom som nya verksamheter inom museet Stockholms läns museum 1983 (fristående institution från 1988) och Stockholms medeltidsmuseum 1986. 

Björn Hallerdt blev filosofie licentiat 1955. Därefter var han bland annat landsantikvarie i Kopparbergs län 1956–1967 och chef för Dalarnas museum 1962–1967, chef för Sundsvalls museum 1967–1972 samt landsantikvarie i Norrbottens län och chef för Norrbottens museum 1972–1975.
Han var sekreterare i Samfundet S:t Erik mellan 1976 och 1991; mellan 1977 och 2002 var han redaktör får samfundets årsbok. Han är även författare till en lång rad böcker och artiklar om kulturhistoriska ämnen, ofta med anknytning till Stockholm. Vid etableringen av Riksidrottsmuseet var han ordförande i utställningskommittén 1988–1992 och i museets styrelse 1994–1996. 

Hallerdt mottog år 1991 Samfundet S:t Eriks plakett.

Björn Hallerdt var 1957–1968 gift med Gunvor Lilja (1921–2010) och från 1968 med Margareta Hallerdt, född Esbjörnsson. Han är far till tre barn, bland dem Miriam Andersén och Malena Hallerdt. Björn Hallerdt är begravd på Lidingö kyrkogård.

Publikationer i urval
Leva i brukssamhälle. En studie över sociala relationer vid Surahammars bruk 1845–1920. 1957
Drottninghuset 300 år (red.). 1986
Ljus kraft värme. 100 år med el i Stockholm (red.). 1992
Stockholms hamn under 1900-talet. 1993
Av kärlek till Stockholm. En krönika om Samfundet S:t Eriks 100 år. 2001
Propellerns pionjär och Monitors mästare. Glimtar av John Ericssons liv och verk. 2003

Referenser

Män
Födda 1925
Avlidna 2015
Mottagare av Samfundet S:t Eriks plakett
Svenska författare under 1900-talet
Svenska kulturhistoriker
Författare från Stockholm
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Hassle socken

Hassle socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Hassle distrikt.

Socknens areal är 53,52 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 780 invånare. Godset Fåleberg, orten Hasslerör samt sockenkyrkan Hassle kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Omkring 1500 utbröts Enåsa församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hassle församling. För de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Berga socken och Färeds socken Hassle, Berga och Färeds landskommun, vilken upplöstes 1888 då för bland andra denna socken Hassle, Enåsa och Berga landskommun bildades. 1923 utbröts Enåsa jordebokssocken. Landskommunen uppgick 1952 i Hasslerörs landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2004 i Lyrestads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hassle, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani och Livregementets husarer, Vadsbo skvadron, Vadsbo kompani.

Geografi
Hassle socken ligger nordost om Mariestad med Vänern och broförbindelsen till Torsö i nordväst. Socknen är en odlad slättbygd med kuperad skogsbygd i norr och öster.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns fyra gravfält och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1306 Haslu och kommer från kyrkbyn (nu Nolhasse). Namnet har kanske tidigt varit ett ånamn, Hasla, bildat av hassel.

Se även
 Hassle församling

Litteratur
Nils Forssell, Hassle pastorat och Hasslerörs kommun 1970.

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Hassle, Berga och Färeds landskommun

Hassle, Berga och Färeds landskommun var en tidigare kommun i Skaraborgs län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. 

Det kunde även förekomma vissa avvikelser från principen "en socken - en kommun". Ett exempel var de tre socknarna Hassle (med Enåsa kapell), Berga och Färed, i Vadsbo härad i Skaraborgs län. Dessa bildade 1863 gemensamt denna kommun. Den 1 januari 1888 delades kommunen upp i Färeds landskommun och Hassle, Enåsa och Berga landskommun. Vid kommunreformen 1952 förenades de två landskommunerna tillsammans med Torsö landskommun och bildade Hasslerörs landskommun, som sedan 1971 ingår i Mariestads kommun.

Referenser
Riksarkivet Konseljärenden 1840-1920

Noter

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Mariestads kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Anna av Schweidnitz

Anna av Schweidnitz (; ; ), född omkring 1339 i Świdnica i hertigdömet Schweidnitz-Jauer, död 11 juli 1362 i Prag i Böhmen, var en tysk-romersk kejsarinna och böhmiskt drottning genom giftermålet med kejsar Karl IV år 1353.

Biografi 

Som dotter till den polska hertigen Henrik II och hans fru Katarina av Ungern, blev hon faderlös vid fyra års ålder och uppfostrades av sin mor vid det ungerska hovet i Visegrád. Hon förlovades vid elva års ålder med Karl IV:s nyfödde son och tronföljare Wencel, men när denne och hans mor avled, arrangerades ett giftermål med Karl själv. Äktenskapet arrangerades för att inlemma Annas arvsrätt till Böhmens grannländer i dess kungafamilj. Vigseln ägde rum 27 maj 1353; hon kröntes till Böhmens och Tysklands drottning den 28 juli i Prag respektive 9 februari 1354 i Aachen samt till tysk-romersk kejsarinna den 5 april 1355 i Rom. Hon avled senare barnsängen i juli 1362 och genom henne inlemmades hertigdömena Schweidnitz och Jauer i Böhmen efter hennes barnlöse farbrors död.

Anfäder

Referenser

Externa länkar 

 Biografi på Genealogie Mittelalter

Böhmens drottningar
Tysk-romerska kejsarinnor
Avlidna 1362
Kvinnor
Personer i Tyskland under 1300-talet
Personer från Schweidnitz
Personer i Böhmen under 1300-talet
Personer som dött i barnsäng
Färeds landskommun

Färeds landskommun var en tidigare kommun i Skaraborgs län.

Administrativ historik

Landskommunen bildades den 1 januari 1888 när Hassle, Berga och Färeds landskommun delades i två, och denna kommun motsvarade då området för Färeds socken.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Hasslerörs landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Mariestads kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Färeds socken

Färeds socken i Västergötland ingick i Vadsbo härad, ingår sedan 1971 i Mariestads kommun och motsvarar från 2016 Färeds distrikt.

Socknens areal är 13,34 kvadratkilometer allt land. År 2000 fanns här 149 invånare. Kyrkbyn Färed med sockenkyrkan Färeds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Färeds församling. För de borgerliga frågorna bildades tillsammans med Hassle socken och Berga socken Hassle, Berga och Färeds landskommun, vilken upplöstes 1888 då för denna socken Färeds landskommun bildades. Landskommunen uppgick 1952 i Hasslerörs landskommun som 1971 uppgick i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2004 i Lyrestads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Färed, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vadsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Norra Vadsbo kompani.

Geografi
Färeds socken ligger nordost om Mariestad. Socknen är en odlingsbygd med skogsbygd i väster och Fredsbergs mosse i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar, domarringar och resta stenar. Skålgropsförekomster har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1410 Färithe och kommer från kyrkbyn. Namnet har olika tolkningar. Namnet kan ha förleden far, 'farväg' och efterleden vidher, 'skog'. Alternativt har namnet förleden fä, 'kreatur' och efterleden ed 'gångsträcka; passage mellan vatten' syftande på kyrkbyns läge mellan två mossmarker.

Se även
 Färeds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Mariestads kommun
Socknar i Vadsbo härad
Enåsa församling

Enåsa församling var en församling i Skara stift och i Mariestads kommun. Församlingen uppgick 2004 i Lyrestads församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades på 1500-talet genom utbrytning ur Hassle församling.  

Församlingen var till 1995 annexförsamling i pastoratet Hassle, Berga, Färed, Enåsa som från 1962 även omfattade Torsö församling. Från 1995 till 2004 var församlingen annexförsamling i pastoratet Lyrestad, Hassle, Berga, Färed och Enåsa. Församlingen uppgick 2004 i Lyrestads församling.

Organister

Kyrkor 

 Enåsa kyrka

Se även
Enåsa socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Mariestads kommun
Elisabet av Pommern

Elisabet av Pommern, född 1347, död 15 april 1393 i Königgrätz Hradec Králové, tysk-romersk kejsarinna och drottning av Böhmen; gift 1363 med Karl IV och kung av Böhmen.

Dotter till Bogislaw V av Pommern och Elisabet av Polen. Äktenskapet arrangerades av diplomatiska skäl för att bryta den antitjeckiska koalitionen av Österrike, Polen och Ungern. Vigseln ägde rum i Kraków 21 maj 1363, och Elisabet kröntes till drottning 18 juni i Prag, och till kejsarinna den 1 november 1368 i Rom. 

Elisabet beskrivs som kraftfull, självsäker och stark, och relationen till Karl beskrivs som god och harmonisk. Under Karls sjukdom 1371 gjorde Elisabet en pilgrimsfärd till katedralen till fots för att be om hans tillfrisknande. Parets goda relation har beskrivits i bland annat Noc na Karlštejně. Hon tycks dock inte ha utövat något inflytande över politiken, och lyckades inte förändra Karls favoriserande av barnen från sina första äktenskap. 

Den 29 november 1378 avled maken och efterträddes av hennes styvson, och hon ägnade sig åt sina egna söner och stödde sin son Sigismunds planer att bli monark i Polen.

Källor 

 

Böhmens drottningar
Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 1347
Avlidna 1393
Kvinnor
Personer i Tyskland under 1300-talet
Personer i Böhmen under 1300-talet
Margareta II av Hainault

Margareta II av Hainault, född 1311, död 1356, var regerande grevinna av Hainault 1345-1356 och Grevskapet Holland och Zeeland 1345-1354. Hon var även tysk-romersk kejsarinna som gift med Ludvig IV. Hon var 1349-1354 inblandad i ett inbördeskrig med sina söner om sina troner.

Biografi

Hon var dotter till Wilhelm I av Hainault och Johanna av Valois. Margareta tillbringade en del av sin barndom med modern vid det franska hovet. Hon gifte sig 1324 med kejsar Ludvig, och blev därmed kejsarinna. Den 17 januari 1328 kröntes den sextonåriga Margareta och hennes man till kejsarinna och kejsare i Rom

När hennes bror Vilhelm II avled barnlös 1345 inlemmades Holland med kejsardömet. Margareta beslutade sig då för att efterträda sin bror som Hollands monark, och fick sin makes tillstånd att göra så, då han i egenskap av kejsare var dessa staters högsta härskare och därmed kunde ge henne dem som förläning. Hon reste till Nederländerna där hon lät kröna sig till monark som grevinnan Margareta I i Holland, Zeeland och Friesland och Margareta II i Hainaut. Hennes installation i Hainaut var okontroversiell, eftersom Hainaut hade erkänd kvinnlig tronföljd. Men Holland och Zeeland saknade kvinnlig tronföljd, och hennes rätt till dessa grevskap ifrågasattes. Hennes anspråk ifrågasattes också av hennes systrar. För att stärka sin ställning gav den sina undersåtar och städer viktiga ekonomiska privilegier, men relationerna i Holland och Zeeland förblev spända.

Efter en vistelse i Nederländerna 1345-46 kallades hon tillbaka till Tyskland av maken, och lämnade sin son Vilhelm att styra i hennes ställe. Vid makens död 1347 avstod Margareta från Holland i utbyte mot en pension. Vilhelm betalade dock inte ut pensionen, och Margareta återtog därför makten i Holland 1350. Detta utlöste ett krig med sonen som varade 1351-1354. I fredsfördraget 1354 abdikerade Margareta i utbyte mot en pension. Hon bosatte sig sedan på slottet i Le Quesnoy. 

Margareta fick ett dåligt eftermäle på grund av kriget mellan mor och son, som uppfattades som skamligt och som dessutom orsakade svåra skador, samt för att Holland, till skillnad från Hainaut, inte hade kvinnlig tronföljd och hon därför uppfattades som en usurpator.

Barn
 Ludvig VI av Bayern (1328/1330-1365), hertig av Bayern, kurfurste av Brandenburg
 Vilhelm I av Bayern, (Vilhelm V av Holland) född 1332
 Albrecht av Holland och Bayern, född 1336
 Beatrix av Bayern (1344-1359), gift med kung Erik Magnusson av Sverige (död 1359)
 Otto V av Bayern, kurfurste av Brandenburg, född 1346
Agnes av Bayern

Källor 

 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/margarethavanholland

Tysk-romerska kejsarinnor
Födda 1311
Avlidna 1356
Kvinnor
Kvinnliga regenter under 1300-talet
Personer i Tyskland under 1300-talet
Grevar av Holland