kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dansk litteratur

Dansk litteratur är litteratur författad på danska, vanligen i Danmark. Några danska författare är Saxo Grammaticus, Ludvig Holberg, H. C. Andersen och Karen Blixen.

Forntid och medeltid

Liksom övrig nordisk litteratur är det runstenar som är de äldsta kvarvarande dokumenten. Den medeltida danskspråkiga litteraturen är knapphändig eftersom mycket skrevs på latin, men efter reformationen blev danska ett utvecklat skriftspråk.

1700-talet
Ludvig Holberg ses som den danska litteraturens fader. Han var en mångsidig författare som skrev filosofiska essäer, fabler och en roman på latin om Niels Klim men är för eftervärlden mest känd för sina komedier, bland andra Jeppe på berget (1725). Holberg fortsatte traditionen från Molière men är också en representant för upplysningen och har haft ett stort inflytande i hela Norden.

Romantiken med bland andra Adam Oehlenschläger och N.F.S. Grundtvig.

1800-talet
Sagoförfattaren H.C. Andersen och filosofen Søren Kierkegaard blev några av den danska litteraturens genom tiderna mest berömda författare. Den moderna skandinaviska litteraturens genombrott med kritikern Georg Brandes som portalgestalt. J.P. Jacobsen och Herman Bang var framstående representanter för naturalismens litteratur.

1900-talet
Karen Blixen är en av de internationellt mest kända danska författarna, främst genom filmatiseringen av hennes roman Mitt Afrika från 1937. Johannes V. Jensen tilldelades nobelpriset i litteratur 1944 för sitt författarskap. Proletärförfattaren Martin Andersen Nexø skrev socialrealistiska verk som romansviten Pelle erövraren. En existentiell inriktning präglar Martin A. Hansens främsta verk.

Samtida författare
Klaus Rifbjerg
Peter Høeg
Jens Christian Grøndahl
Pia Tafdrup
Helle Helle
Carsten Jensen

Källor

Dansk litteratur
Litteraturöversikter
Lundaland

Lundaland är ett geografiskt område runt Lund i Skåne, bildat som ett så kallat Leader-område. Området sträcker sig från Öresund till Vombsjön och Romeleåsen med Lundaslätten, Kävlingeån, Dalby Söderskog. Här finns vackra slott och kyrkor samt en urgammal kulturbygd med runstenar, bronsåldershögar och offerlundar. Inte minst boplatsen i Uppåkra visar på detta. Leader är ett EU-program (2007-2013 respektive 2014-2020), som skapar nya geografiska indelningar över hela Europa.

Se även
Lundalands filharmoniska orkester

Källor
Lundalands webbplats
Lundaland, Leaderprojektet 2007-2013

Lunds kommuns geografi
Skånes geografi
Linkin Park Underground

Linkin Park Underground (ibland kallad The LPU) är Linkin Parks officiella fanclub. Dess webbplats har ett Internetforum och släpper alla sorters nyheter som rör bandet. Sajten har dessutom ofta rätt att i förhand sälja Linkin Park-material, såsom kläder, skivor och boken From the Inside: Linkin Park's Meteora.

Fancluben fick i uppdrag att via dess sajt distribuera en serie med sju skivor, släppta mellan 2001 och november 2007. De flesta låtarna är redan utgivna på tidigare album, men är i och med detta återutgivna i nya sammanhang.

Hybrid Theory EP

Låtlista 
"Carousel" - 3:00 
"Technique (Short)" - 0:40 
"Step Up" - 3:55
"And One" - 4:31 (with interlude) 
"High Voltage" - 3:30 
"Part Of Me" - 12:41 (hidden untitled instrumental at 10:00)

Underground v2.0

Låtlista 
"A.06"  – 0:54
"With You" (Live)  – 3:22
"Pts.OF.Athrty" (Crystal Method Remix)  – 4:57
"Dedicated" (Demo 1999)  – 3:11
"High Voltage" (Live)  – 4:02
"My December"  – 4:20

Underground v3.0

Låtlista 
"Don't Stay (Live)" – 3:11
"Figure.09 (Live)" – 3:49
"With You (Live)" – 3:21
"By Myself (Live)" – 4:06
"A Place for My Head (Live)" – 3:57

Underground v4.0

Låtlista 
"Sold My Soul to Yo Mama"  – 1:58
"Breaking the Habit" (Live)  – 5:35
"Standing in the Middle"  – 3:22
"Step Up / Nobody's Listening / It's Goin' Down" (Live)  – 4:57
"Wish" (Live)  – 4:28
"One Step Closer" Featuring Jonathan Davis (Live)  – 3:57

Underground v5.0

Låtlista 
 "Somewhere I Belong" – 4:19
 "Breaking the Habit" – 4:41
 "Public Service Announcement - Intro" – 1:18
 "Dirt Off Your Shoulder/Lying From You" – 4:04
 "Big Pimpin'/Papercut" – 2:33
 "Jigga What/Faint" – 3:51

Underground v6.0

Låtlista 
 "Announcement Service Public" – 2:23
 "QWERTY" – 3:21
 "QWERTY" [Live] – 3:55
 "Pushing Me Away" (Piano Version) [Live] – 3:30
 "Breaking the Habit" [Live] – 5:21
 "Reading My Eyes" [Live] – 3:18

Underground v7.0

Låtlista 
"No More Sorrow" Live (Toronto, ON) - 05:14
"What I've Done" Live (Hartford, CT) - 03:22
"One Step Closer" Live (Syracuse, NY) - 03:41
"Given Up" Live (West Palm Beach, FL) - 03:10
"Numb" Live (The Woodlands, TX) - 03:10
"Crawling" Live (Holmdel, NJ) - 03:47
"The Little Things Give You Away" Live (Atlanta, GA) - 07:21
"In the End" Live (Toronto, ON) - 03:43
"Bleed It Out" Live (Raleigh, NC) - 07:49
"Faint" Live (Holmdel, NJ) - 04:33

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats
Linkin Parks officiella webbplats

Album av Linkin Park
en:Linkin Park Underground
vi:Linkin Park Underground
IV (olika betydelser)

IV, Iv eller iv kan avse:

 IV – ett gymnasieprogram inom den svenska gymnasieskolan, se Individuella programmet
 IV – ett romerskt tal för fyra, se 4 (tal)
 -iv – ett suffix, se Lista över suffix
Kärda socken

Kärda socken i Småland ingick i Östbo härad i Finnveden, ingår sedan 1971 i Värnamo kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Kärda distrikt.

Socknens areal är 105,91 kvadratkilometer, varav land 99,06. År 2000 fanns här 786 invånare. Tätorten Kärda med sockenkyrkan Kärda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Kärda socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kärda församling och för de borgerliga frågorna till Kärda landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Forsheda landskommun som 1971 uppgick i Värnamo kommun. Församlingen uppgick 2012 i Forshedabygdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kärda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Östbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Östbo kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi
Kärda socken ligger öster om Storån och i norr ligger Store Mosse nationalpark norr om Herrestadssjön. Socknen består av småkuperad, mossrik och mager skogsbygd.

Fornlämningar
Minst sex boplatser från stenåldern, några gravrösen och en hällristning från bronsåldern samt mer än 15 järnåldersgravfält finns här.

Namnet
Namnet (1238 Kerit), taget från kyrkbyn, har troligen förledet kärr och ett efterledet pluralform av ryd, röjning.

Se även
Kärda församling
Lista över fasta fornminnen i Värnamo kommun#Kärda

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Kärda : en Smålandssockens historia från forntid till nutid, Lars-Olof Larsson, Lars Löthman, Jan Agertz. Utgiven av Kärda hembygdsförening 1987.  libris
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 2 Hermes 1955 libris

Externa länkar

Kärda hembygdsförening

Socknar i Östbo härad
Indelningar i Värnamo kommun
Susceptibilitet

Susceptibilitet kan avse:

 Magnetisk susceptibilitet – vanligtvis betecknad med den grekiska bokstaven χ, är en materialegenskap som beskriver hur magnetiskt ett material blir i externa magnetfält
 Elektrisk susceptibilitet – ett mått på hur lätt en dielektrika polariseras av ett pålagt elektriskt fält

Se även
Permittivitet – en fysikalisk storhet som beskriver hur ett elektriskt fält påverkar och påverkas av ett elektriskt isolerande material
Who's Gonna Follow You Home?

Who's Gonna Follow You Home? är en sång skriven av Norell Oson Bard. Den spelades in av Jerry Williams 1990 på albumet Jerry Williams live på Börsen och släpptes även som singel samma år.

Keith Almgren skrev en text på svenska som heter Vem får följa dig hem, som spelades av Shanes på albumet "60-talsparty Let's Dance 1" från 1990, och även utgavs som singel samma år Med denna text har melodin även bland annat spelats in av svenska dansband som Mats Bergmans (1991 på albumet Mats Bergmans), och Grönwalls (1993 på albumet Waikiki Beach) och Matz Bladhs (2006).

Shanes inspelning låg på Svensktoppen i 44 veckor under perioden 28 oktober 1990-10 november 1991.

Låten finns i Shanes inspelning bland annat med på trippla samlingsalbumet Absolute Dansband. Text och noter finns med i flera sång- och notböcker, bland annat "Hits 91", "Vispop 11" och "Dansbandsklassiker".

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Svensktoppsmelodier 1990
Svensktoppsmelodier 1991
Låtar av Tim Norell
Låtar av Ola Håkansson
Låtar av Alexander Bard
Engelskspråkiga sånger
Ragnar Lundqvist

Ragnar Lundqvist (i riksdagen kallad Lundqvist i Rotebro), född 6 september 1885 i Brännkyrka församling, Stockholms län, död 23 april 1958 i Sollentuna, var en svensk ämbetsman och politiker (högern).

Lundqvist, som var son till stationsföreståndare August Lundqvist och Lotten Rylander, avlade studentexamen 1905 och genomgick högre trafikbefälkurs 1919. Han blev bokhållare vid Statens Järnvägar 1914, notarie där 1918, förste trafikinspektör 1932 och var byråchef i Järnvägsstyrelsen 1939–1950.

Lundqvist var sekreterare i Nordiska järnvägsmannasällskapet 1930–1950, i stiftelsen statsbanepersonalens pensions- och understödsfond 1938–1950, huvudredaktör för Sveriges kommunikationer 1920–1932, ledamot av Sollentuna landskommuns/köpings kommunalfullmäktige sedan 1918, kyrkofullmäktige sedan 1932, ordförande i kommunalstyrelsen 1932–1950, kyrkvärd i Sollentuna församling sedan 1920, inspektör vid samrealskola sedan (1946) 1948, ledamot av Stockholms läns landsting 1927–1950, ledamot av riksdagens andra kammare 1929–1939, invald i Stockholms läns valkrets, av första kammaren 1948–1954 för Stockholms läns och Uppsala läns valkrets.

Lundqvist var ledamot av 1936 års trafikutredning, av 1942 års trafikskattesakkunniga, av besparingsberedningens järnvägssakkunniga 1941–1945, av Svenska trafikförbundets styrelse 1941–1943, av Svenska turistföreningens styrelse 1943–1952, av domkapitlet i Stockholm 1942–1952, ordförande i Stockholms läns högerförbund 1933–1952, ledamot av 1947 års järnvägsutredning och andra kommittéer. Han är begravd på Sollentuna kyrkogård.

Referenser 
 
 Tidens kalender 1949, Stockholm: Victor Pettersons bokindustri A.B., 1948, sid. 221.
 Lundqvist, Ragnar på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska byråchefer
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Svenska moderater
Personer från Brännkyrka socken
Födda 1885
Avlidna 1958
Män
Alexander Dale Oen

Alexander Dale Oen, född 21 maj 1985 i Øygarden, Hordaland fylke, död 30 april 2012 i Flagstaff, Arizona, USA, var en norsk simmare. Dale Oen vann ett silver i OS 2008 och ett guld i VM 2011.

Dale Oen fick sitt internationella genombrott 2005 med en sjundeplats på 100 meter bröst i långbane-VM. Under kortbane-EM i december 2005 satte han nordiskt rekord på 100 m bröst med tiden 59,05. Han blev därmed den förste norrmannen som simmade distansen under en minut. Tiden gav honom fjärdeplatsen på distansen. Dale Oen tog guld på 100 meter bröst i EM 2008. Det var den första guldmedaljen i EM för en norsk manlig simmare. Vid OS i Peking vann han silvermedaljen på 100 m bröstsim. Norges första OS-medalj någonsin i simning. 

Vid VM i simning 2011 vann Dale Oen guld. Det blev särskilt ihågkommet då det var dagarna efter terrordådet i Oslo och massakern på Utøya.

2012 hittades han död i duschen på ett träningsläger i Flagstaff, Arizona.

Badanläggningen AdO arena i Bergen är uppkallad efter honom.

Referenser

Födda 1985
Norska simmare
Olympiska silvermedaljörer 2008
Norska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Norge
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2008
Män
Avlidna 2012
Personer från Øygardens kommun
Världsmästare i simning
Ljunglundmätare

Ljunglundmätare, Chlorissa viridata, är en fjäril som tillhör familjen mätare.

Utseende 
Ljunglundmätarens vingspann varierar mellan 19 och 27 millimeter. Hanen och honan är lika varandra. Vingarnas ovansida är blekgrön med två smala vita band tvärs över framvingen och ett sådant band tvärs över bakvingen. Larven är smal och ljusgrön med gulgröna längsgående linjer.

Levnadssätt 
Denna fjäril, liksom alla andra fjärilar, genomgår under sitt liv fyra olika stadier; ägg, larv, puppa och fullvuxen (imago). En sådan förvandling kallas för fullständig metamorfos.

Värdväxter, de växter larven lever på och äter av, är bland annat ljung och olika arter i björksläktet.

Habitat och utbredning 
Ljunglundmätarens habitat, den miljö den lever i, är på myrar och hedar. Utbredningsområdet är i Europa och österut genom Asien till Korea. I Norge förekommer den i söder och i Sverige från Skåne till Gästrikland.

Källor 

Mätare
Carl Gustaf Närlinge

Carl Gustaf Närlinge, Carl Gustaf Olsson i Golvasta, född 7 september 1885 i Bollnäs, Gävleborgs län, död 18 oktober 1965 i Linköping (Sankt Lars), var en svensk lantbrukare och centerpartistisk riksdagspolitiker.

Närlinge var ledamot av riksdagens andra kammare från 1918, fram till 1920 invald i Kopparbergs läns östra valkrets, därefter vald av Uppsala läns valkrets.

Referenser 
 Tidens kalender 1933, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1932, sid. 123.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Centerpartiet
Personer från Bollnäs socken
Födda 1885
Avlidna 1965
Män
The Free Electric Band

"The Free Electric Band" är en sång skriven av Albert Hammond och Mike Hazelwood. Den spelades in av Albert Hammond 1973 och blev hans enda melodi att gå in på en lista i Storbritannien. Sången är en glad låt om en ung person och hans möjligheter, men som prioriterar att spela musik med sitt pop-rockband.

Singeln låg på listorna i flera länder 1973–1974, och toppade den norska singellistan. I Sverige låg den etta på Tio i topp.

En text på svenska under titeln "Han gav upp alltihop (för att spela i sitt band)" skrevs av Lalla Hansson och Björn Håkanson. Den spelades in av Lalla Hansson, och blev en hit i Sverige som också låg på Tio i topp.

Listplaceringar

Referenser

Musiksinglar 1973
Singlar utgivna på Columbia Records
Engelskspråkiga sånger
Singelettor i Norge
Carl Johan Johansson i Uppmälby

Carl Johan Johansson (i riksdagen kallad Johansson i Uppmälby), född 8 juli 1867 i Frustuna församling, Södermanlands län, död 25 januari 1941 i Björnlunda församling, Södermanlands län, var en svensk hemmansägare och riksdagsledamot (socialdemokrat).

Johansson var 1912–1940 ledamot av riksdagens andra kammare, invald i Södermanlands läns södra valkrets (från 1922 ingående i Södermanlands läns valkrets). Han invaldes i jordbruksutskottet 1918 och var ordförande i densamma 1928–1940.

Familj 
Carl Johansson var son till hemmansägare Johan Andersson och Brita Karlsdotter. Han gifte sig 1889 med Johanna Lovisa Johansson.

Referenser 
 Tidens kalender 1933, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Victor Pettersons bokindustri A.B., 1932, sid. 124.
 Vem är det : Svensk biografisk handbok 1925, red. fil dr Göran Lindblad, P A Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1924 s. 363

Noter

Vidare läsning 
 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Personer från Frustuna socken
Födda 1867
Avlidna 1941
Män
S.A. Hedlunds park

S.A. Hedlunds park är en park i primärområdena Slättadamm och Tuve på Hisingen i Göteborg. S.A. Hedlunds park ingår i Hisingsparken, som är Göteborgs största parkområde.

Historia 
Det var den kände publicisten, riksdagsmannen och kommunalmannen Sven Adolf Hedlund som på 1850-talet köpte in den närliggande gården Bjurslätt, vilken han gjorde om till sitt sommarställe. Kring år 1860 lät Hedlund dämma upp en myr som bildade dammen, Slätta damm. Han lät även plantera skog i området kring dammen. Parkens yta är cirka 1,1 hektar.

År 1928 ville kommittén för Charles Felix Lindbergs donationsfond att staden, med finansiellt stöd av fonden, skulle köpa in området. Detta beviljades av stadsfullmäktige den 21 juni 1928, då parken också fick namnet S.A. Hedlunds park. Donationsfonden bidrog 1927 med 25 000 kronor och 1930 med 10 000 kronor.  

På en sten som rests vid parkens södra entré står det:

Inskriptioner på berghäll 
Nära korsningen mellan Arvid Lindmansgatans södra ända och Wieselgrensgatan finns en berghäll med inskriptioner, som fungerade som en slags gästbok. På hällen står hugget "Hällarne nämna frejdade gäster" samt över 60 olika namn på S.A. Hedlunds viktigaste gäster, däribland Hedlunds vän och medarbetare Viktor Rydberg. Andra namn som också står skrivna är S.A. Andrée, Asbjörnsen, Björnsson, E.G. Boström, Fredrika Bremer, Holger Drachmann, Hans Hildebrand, Ibsen, Carl Ifvarsson, O. Montelius, F. Nansen, A.E. Nordenskiöld, Paul Passy, Carl Snoilsky, Hugo Tamm, W.W. Thomas, Karl Warburg, Karolina Widerström, Aug. Wijkander, med flera.

Hällen har givit namn åt den närliggande Hällskriftsgatan.

Se även 
 Hisingsparken
 Slätta damm, dammen i S.A. Hedlunds park
 Slättadamm, primärområde

Källor 
 Göteborgs Kommunal Kalender 1961, red. Alvar Westman, Göteborgs Stads Statistiska Byrå, Wezäta, Göteborg 1961 s. 157
  s. 17ff
 , s. 247, 139

Vidare läsning 

 

Parker i Göteborg
Hisingen
Tolered
Lucas Petersson

Martin Lucas Petersson, född 23 juli 1870 i Södra Hestra församling, Jönköpings län, död där 25 september 1941, var en svensk hemmansägare, ombudsman och riksdagspolitiker (bondeförbundet).

Petersson var ledamot av riksdagens andra kammare från 1922 i valkretsen Jönköpings län.

Referenser 
 Tidens kalender 1933, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1932, sid. 128.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Centerpartiet
Personer från Södra Hestra socken
Födda 1870
Avlidna 1941
Män
Gustav Andersson i Löbbo

Gustav Emil Andersson , född 27 januari 1890 i Bosebo församling, Jönköpings län, död 2 augusti 1962 i Villstads församling, Jönköpings län, var en svensk hemmansägare, ombudsman och centerpartistisk riksdagspolitiker.

Andersson var ledamot av riksdagens andra kammare 1933–1942 och tillhörde första kammaren från 1943 i valkretsen Jönköpings län. Han var även landstingsledamot från 1927. I riksdagen skrev han 59 egna motioner, främst om jord- och skogsbruk. Ett flertal motioner avsåg enskilda understöd från Vadstena krigsmanshuskassa.

Källor 
 Tidens kalender 1933, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1932, sid. 125.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Centerpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Centerpartiet
Födda 1890
Avlidna 1962
Män
Personer från Bosebo socken
Politiets sikkerhetstjeneste

Politiets sikkerhetstjeneste ("Polisens säkerhetstjänst", PST) är Norges säkerhetstjänst. PST är en myndighet direkt underställd Justis- og politidepartementet och ingår som en del i det nationella Politidirektoratet ("Polisstyrelsen"). Myndigheten grundades 1937 som Politiets overvåkningstjeneste ("Polisens övervakningstjänst", POT) och fick sitt nuvarande namn 2002.

I PST:s huvuduppgifter ingår bland annat kontraterrorism, kontraspionage, hindra spridning av massförstörelsevapen, motverka politisk extremism, utarbeta säkerhetsråd och hotbildsanalyser åt myndigheter, skydd av utländska dignitärer och säkerhetsundersökningar.

Ansvarsområde 
PST:s huvuduppgifter fastställs i den norska polislagen. Polislagen § 17b stadgar att PST ska förebygga och efterforska:

 överträdelser av strafflagens kapitel 8 (brott mot statens säkerhet och självständighet) och 9 (brott mot Norges konstitution och statschef), lagen om försvarshemligheter och säkerhetslagen,
 olovlig underrättelseverksamhet,
 spridning av massförstörelsevapen och av utrustning, materiel och teknologi för produktion eller bruk av sådana vapen,
 överträdelser av bestämmelser i, eller i anslutning till, lagen om kontroll av export av strategiska varor, tjänster och teknologi m.m. och lagen om genomförande av bindande resolutioner antagna av FN:s säkerhetsråd eller annan lagstiftning gällande liknande speciella åtgärder, och
 sabotage och politiskt motiverat våld eller tvång, eller överträdelser av strafflagen §§ 147 a eller 147 b.

Polislagen § 17c stadgar vidare att den centrala enheten inom PST ska:

 utarbeta säkerhetsanalyser åt de politiska myndigheterna,
 samarbeta med andra länders polismyndigheter och säkerhets- och underrättelsetjänster, och
 genomföra personkontroller för bruk vid säkerhetsundersökningar.

Organisation 
PST:s ledning består av Den sentrale enhet (DSE) och har sitt kontor i Nydalen i Oslo. PST:s verksamhet bedrivs även från kontor i samtliga 27 lokala polisdistrikt i Norge.

Se även 
 Etterretningstjenesten, Norges underrättelsetjänst

Externa länkar 
 Politiets sikkerhetstjeneste (officiell webbplats) 

Polisväsendet i Norge
Polisorganisationer
Norska underrättelseorgan
Hypoteksförening

Hypoteksförening, tidigare förening av fastighetsägare i ändamål att upplåna penningar för att åter utlåna dem i form av hypotekslån åt föreningens medlemmar.

Historia 
Den första hypoteksföreningen bildades 1770, då ett antal ägare av riddargods i Schlesien slöt sig samman efter en plan, som gjorts upp av köpmannen Bühringi Berlin. 

Av Sveriges till sammanlagt 2,556 miljarder kronor taxerade jordbruksfastigheter var vid 1907 års slut omkring 33 procent av värdet belånat i hypoteksföreningarna, vilkas återstående kapitalskuld då utgjorde 279.194.902 kronor, fördelade på 73.631 delägare.

Lista över tidigare hypoteksföreningar 

 Skånska hypoteksföreningen (bildad 1836, mellan jordägare i Skåne; styrelsens säte: Lund)
 Östgöta hypoteksförening (bildad 1845, mellan jordägare inom Östergötland, med anslutning 1846 av sådana inom norra delen av Kalmar län; styrelsens säte: Linköping)
 Smålands med flera provinsers hypoteksförening (bildad 1846, inom Jönköpings, Kronobergs, Hallands och södra delen av Kalmar län med Öland, med anslutning 1847 av Blekinge och Skaraborgs län; styrelsens säte: Växjö)
 Mälarprovinsernas hypoteksförening (bildad 1847, inom Uppsala, Stockholms, Västmanlands, Södermanlands och Örebro län; styrelsens säte: Stockholm)
 Örebro läns särskilda hypoteksförening (bildad 1849, inom Örebro län; styrelsens säte: Örebro)
 Värmlands hypoteksförening (bildad 1850, inom Värmlands län; styrelsens säte: Karlstad)
 Älvsborgs med flera läns hypoteksförening (bildad 1851, inom Älvsborgs, Göteborgs och Bohus samt Hallands och Skaraborgs län; styrelsens säte: Göteborg); 
 Gotlands hypoteksförening (bildad 1861, inom Gotlands län; styrelsens säte: Visby)
 Gäfle-Dala hypoteksförening (bildad 1861, inom Gävleborgs och Kopparbergs län; styrelsens säte: Gävle)
 Norrlands hypoteksförening (bildad 1861, inom Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län; styrelsens säte: Härnösand)

Upphörda hypoteksföreningar 
 Hypotekskassan för bruksegare (upphörd 1884)

Se även 
 Hypoteksbank
 Allmänna hypoteksbanken
 Stadshypotekskassan

Källor
 

Svenska finansinstitut
Ugglan
Hypotekskassan för bruksägare

Hypotekskassan för bruksägare (vars officiella namn var Bruksegares hypotekskassa) grundades 1833 i Stockholm med ändamål att på billiga villkor ge möjlighet till erhållande av lån mot inteckning i bruksegendom. Den upphörde 1884.

Källor

Ej längre existerande svenska finansinstitut