kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hans Jagenburg

Hans Rudolf Jagenburg, född 18 augusti 1894 i Kinnarumma, död 5 januari 1971 i Borås, var en svensk friidrottare (höjdhopp). Han tävlade för klubben Skara Läroverks IF och Örgryte IS. 

Jagenburg deltog i höjdhopp vid Olympiska sommarspelen 1920 och kom där på en nionde plats.

Han utsågs 1928 retroaktivt till Stor Grabb nummer 32 i friidrott.

Referenser

Fotnoter 

Svenska höjdhoppare
Svenska mästare i höjdhopp
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1920
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Personer från Kinnarumma socken
Män
Födda 1894
Avlidna 1971
Friidrottare i Örgryte IS
Ivar Reimers

Ivar Valentin Reimers, född 14 februari 1886 i Skedevi församling, Östergötlands län, död 4 april 1948 i Vänersborg, var en svensk lärare, tonsättare och friidrottare (höjdhopp). Han tävlade för klubben Mariebergs IK.

Han hade olika tjänster inom skolväsendet och var framgångsrik idrottsman, men han var inte minst tonsättare åt poeter som Nils Ferlin, Anders Österling, Wilhelm Peterson-Berger och Elsa Beskow.

Manskvartetter 
Det svenska landet (Anders Österling)

Stilla Hjärta (Jeppe Aakjær)

Milorna flämta (Nils Ferlin

Vaggvisa (W. Peterson-Berger)

Publicerade i kvartetthäften utgivna av Sällskapet för svenska kvartettsångens befrämjande. Textförfattarna inom parentes.

Referenser

Källor

Fotnoter

Svenska höjdhoppare
Män
Födda 1886
Avlidna 1948
Svenska lärare under 1900-talet
Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska mästare i höjdhopp
Personer från Skedevi socken
Georg Högström

Georg Bernhard Högström, född 4 november 1895 i USA, död 9 april 1976 i Karlstads domkyrkoförsamling, var en svensk friidrottare (höjdhopp och stavhopp). Han tävlade för klubben IF Göta. Vid OS i Antwerpen år 1920 kom han på åttonde plats i stavhopp.

Han utsågs 1928 retroaktivt till Stor Grabb nummer 33 i friidrott.

Referenser

Noter 

Svenska höjdhoppare
Svenska stavhoppare
Svenska mästare i höjdhopp
Svenska mästare i stavhopp
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1920
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Födda 1895
Avlidna 1976
Ekestubbe

Ekestubbe kan syfta på:

 Ekestubbe (introducerad adelsätt) – en finländsk och svensk adelsätt introducerad som 285 i Sverige och i Finland som 25
  Ekestubbe (ointroducerad) – en svensk frälsesläkt från Västmanland
Nolhott

Nolhott eller nolhôtte (även nolhötte) är enligt befolkningen i Bohuslän en person från den norra delen av landskapet eller från gränstrakterna till Norge och Dalsland.

Ingen bohusläning vet egentligen riktigt hur definitionerna skall vara, men man är överens om att nolhottarna kommer från en ort som ligger norr om den ort man själv härstammar ifrån.  

Strömstads tidning hade sedan början av 1970-talet fram till 2023 en följetong om Nolhôtten, skriven av Leif Gunnarsson.

Fartyget M/S Nolhåtten 
Fartyget "M/S Nolhåtten" är en sightseeingbåt som utgår från Hamburgsund.
Med detta fartyg kör skepparen Stellan Johansson passagerare runt i fjällbackaskärgården, samtidigt som han berättar historier, skrönor och historiska fotnoter från bygden. Eller som hans bok i Tanums kulturnämnds skriftserie heter: "Ruskiga historier och historiska ruskigheter".

Noter 

"Längs Kusten i Bohuslän" Skrönor och fakta för båtfarare och andra skärgårdsälskare. Ted Knapp, Warne förlag 2005-2006.

Bohusläns befolkning
Sällstorps socken

Sällstorps socken i Halland ingick i Viske härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun och motsvarar från 2016 Sällstorps distrikt.

Socknens areal är 20,32 kvadratkilometer, varav 20,10 land. År 2000 fanns här 250 invånare. Kyrkbyn Sällstorp med sockenkyrkan Sällstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sällstorps socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sällstorps församling och för de borgerliga frågorna till Sällstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Veddige landskommun som 1971 uppgick i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Veddige församling som 2012 uppgick i Veddige-Kungsäters församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sällstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Viske härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Sällstorps socken ligger nordost om Varberg kring Viskans biflod Skuttraån. Socknen består av dalbygd kring Skuttran och kuperad skogsbygd däromkring.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och en hällkista. Från bronsåldern finns gravrösen.

Namnet
Namnet (1344 Sakälsthorp) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller troligen mansnamnet Sakulf. Eftereleden är torp, 'nybygge'.

Befolkningsutveckling

Se även
Sällstorps församling
Lista över fasta fornminnen i Varbergs kommun#Sällstorp

Referenser

Externa länkar

Sällstorps socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
  skapar av Hallands kulturhistoriska museum

Socknar i Viske härad
Indelningar i Varbergs kommun
Sällstorps landskommun

Sällstorps landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Sällstorps socken i Viske härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Veddige landskommun som senare 1971 uppgick i Varbergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Varbergs kommun
Ås socken, Halland

Ås socken i Halland ingick i Viske härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun och motsvarar från 2016 Ås distrikt.

Socknens areal är 37,87 kvadratkilometer, varav 37,15 land. År 2000 fanns här 1 618 invånare. Orten Åskloster samt tätorten Åsby med sockenkyrkan Ås kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ås socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ås församling och för de borgerliga frågorna till Ås landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Veddige landskommun som 1971 uppgick i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Veddige församling som 2012 uppgick i Veddige-Kungsäters församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Viske härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Ås socken ligger vid kusten söder om Viskan och Klosterfjorden till del på Årnäshalvön och öar i havet. Socknen består av en smal kustslätt i väster, Deromedalen i öster och skogbevuxna bergshöjder däremellan.

Årnäsuddens naturreservat ingår i EU-nätverket Natura 2000.

En sätesgård var Åsklosters kungsgård.

I Åsbro fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Från stenåldern finns cirka 20 boplatser. Från bronsåldern finns över talrika gravrösen varav några på Årnäshalvön är stora. Från järnåldern finns gravfält och en fornborg. Ruinkullar efter Ås kloster finns här också.

Namnet
Namnet (1345 Aas) kommer från kyrkbyn och är bildat från ås, 'höjdsträckning'.

Befolkningsutveckling

Se även
Ås församling
Lista över fasta fornminnen i Varbergs kommun (Ås)

Referenser

Externa länkar

Ås socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
  skapar av Hallands kulturhistoriska museum

Socknar i Viske härad
Indelningar i Varbergs kommun
Sällstorps församling

Sällstorps församling var en församling  i Göteborgs stift. Församlingen uppgick 2006 i Veddige församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingens status före 1535 är oklar, från 1535 är församlingen annexförsamling i pastoratet Veddige, Ås och Sällstorp.  Församlingen införlivades 2006 i Veddige församling tillsammans med Ås församling.

Församlingskod var 138317.

Kyrkor 

Sällstorps kyrka

Se även
Sällstorps socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Harry Johansson (friidrottare)

Harry Johansson, en svensk friidrottare (höjdhopp). Han tävlade för klubben Kronobergs IK.

Referenser

Källor

Svenska höjdhoppare
Män
Födelseår saknas
Dödsår saknas
Svenska mästare i höjdhopp
Tyssedal

Tyssedal är en tätort i Odda kommun i Hordaland fylke, Norge. Tätorten hade 681 invånare den 1 januari 2009, och ligger 6 km norr om Odda centrum vid Riksvei 13 mot Brimnes. Tyssedal ligger mellan fjord och fjäll, på östsidan av Sørfjorden i Hardanger, och vid foten av Hardangervidda. Tyssedal är ett typiskt brukssamhälle. Tyssedal sattes 2009 upp på Norges lista över förslag till världsarv (tentativa listan), tillsammans med industriorterna Odda, Rjukan och Notodden.

Industri

Industrin kom till Tyssedal och Odda i början av 1900-talet för tillgången till billig elenergi. På industriområdet vid fjorden låg tidigare ett aluminiumsmältverk, DNN Aluminium. Det franskägda Ilmenitlsmältverket Eramet Titanium & Iron AS, tidigare Tinfos Titan & Iron, ligger på industriområdet idag.

Filmen Hvem eier Tyssedal? från 1975 handlar om arbetarnas kamp mot nedläggningen av den för orten totalt dominerande industrin.

Referenser

Externa länkar 
Tyssedal informationssidor 
Norsk Vasskraft og Industristadmuseum i Tyssedal och Odda 
Tyssefaldene, kraftsällskap i Tyssedal 
Tyssedal Hotell 

Orter i Hordaland fylke
Tentativa världsarv i Norge
Industriminnen i Norge
Odda kommun
Helge Jansson

Helge Alexander Jansson, född 1 juni 1904 i Eksjö, död 17 oktober 1989 i Göteborg, var en svensk friidrottare (mångkamp och höjdhopp).

Han tävlade för klubbarna Eksjö GIK och Göteborgs Polismäns IF. Jansson vann SM-guld i höjdhopp år 1924 och i tiokamp åren 1928 och 1930.

Han var från 1935 gift med Alva Maria Jansson (1904–1982). De är begravda på Kvibergs kyrkogård.

Referenser

Källor

Svenska höjdhoppare
Svenska mångkampare
Svenska mästare i höjdhopp
Svenska mästare i tiokamp
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Eksjö
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Födda 1904
Avlidna 1989
Män
Hellmofjorden

Hellmofjorden (lulesamiska: Oarjjevuodna) är en norsk fjord i Tysfjord kommun. Den är en av Tysfjordens fjordarmar.

Hellmofjorden är den sydligaste av fjordarna i kommunen - därav förstavelsen «oarjje» (som betyder söder på samiska). Fjorden kallas på samiska även  Helmukvuodna, men även Hellmåvvå används i området i och omkring fjorden.

Från Hellmobotn innerst i fjorden är det bara 6,3 km i rak linje till gränsen till Sverige. Här är Norge som smalast (undantaget Bøkfjorden öster om Kirkenes vid ryska gränsen). Det finns ingen väg (bro eller tunnel) över fjorden eller längre ut, eller väg innanför fjorden inom Norge, och enda sättet att korsa den med bil, cykel eller buss är färja.

Bildgalleri

Referenser

Norges fjordar
Tentativa världsarv i Norge
Tysfjords kommun
Faith Domergue

Faith Domergue, född 16 juni 1924, död 4 april 1999, var en amerikansk skådespelerska.

Biografi
Domergue föddes i New Orleans och adopterades av Adabelle Wernet när hon var sex veckor gammal. Modern gifte sig med Leo Domergue när Faith var 18 månader gammal. Familjen flyttade till Kalifornien 1928.

Domergue skrev kontrakt med Warner Bros och gjorde sin filmdebut i en liten roll i filmen Blues in the Night (1941). Efter att ha gått ut high school 1942 fortsatte hon satsa på en skådespelarkarriär men skadades i en bilolycka. Medan hon återhämtade sig efter olyckan gick hon på en fest på Howard Hughes yacht. Hughes köpte ut hennes kontrakt med Warners och gav henne kontrakt med sitt bolag RKO. Hughes och Domergue inledde ett förhållande men det tog slut efter några år. Domergue medverkade i Hughes film Vendetta, som efter långa förseningar fick premiär 1950. Därefter frilansade hon som skådespelare i filmer som Where Danger Lives (1950) och Revolver kid (1952).

1955 medverkade hon i science fiction-filmerna Rymdens demoner (This Island Earth) och It Came from Beneath the Sea. Senare gjorde hon filmer i bland annat England Mannen i skuggan och Italien och spelade även gästroller i TV-serier. Hennes sista film var De sju dödas hus (1974). Hon flyttade så småningom till Europa men flyttade tillbaks till USA efter sin makes död 1991. Hon dog av cancer i Santa Barbara 1999 vid 74 års ålder.

Domergue skrev en bok om sin tid med Howard Hughes, My Life with Howard Hughes (1974). Hon porträtterades av Kelli Garner i filmen The Aviator (2004).

Referenser

Externa länkar

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1924
Avlidna 1999
Kvinnor
Veddige socken

Veddige socken i Halland ingick i Viske härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun och motsvarar från 2016 Veddige distrikt.

Socknens areal är 81,33 kvadratkilometer, varav 77,07 land. År 2000 fanns här 3 095 invånare. Tätorten Veddige med sockenkyrkan Veddige kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Veddige socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Veddige församling och för de borgerliga frågorna till Veddige landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Varbergs kommun. Församlingen utökades 2006 och uppgick 2012 i Veddige-Kungsäters församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Veddige, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Viske härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Veddige socken ligger kring Viskan. Socknen består av dalbygd kring Viskan och kuperad skogsbygd däromkring. Största insjö är Stora Hornsjön som delas med Idala och Frillesås socknar i Kungsbacka kommun samt Horreds socken i Marks kommun.

Hjörne naturreservat är ett kommunalt naturreservat.

Sätesgårdar var Björkholms säteri och Jonsjö säteri.

Fornlämningar
Från stenåldern finns cirka 50 boplatser, en gånggrift och två hällkistor. Från bronsåldern finns några stora högar, gravrösen och skålgropstenar.

Danskestenarna 
På en plats 60–70 meter över havet, där någon kvarn knappast kunde ha legat långt från bebyggelse finns i skogen 10–20 kvarnstenar. En man som kände till stenarnas historia har berättat att de i folkmun kallats ”danskestenar”, då de ansågs huggna av danskar under medeltiden, när Halland, Skåne och Blekinge tillhörde Danmark. Åsbro vid Viskan kan ha varit platsen för utskeppning till det danska moderlandet, där sten för ändamålet saknas och möjligen var det munkarna vid Ås kloster som initierade tillverkningen av kvarnstenar. Omkring 700 kvarnstenar har dokumenterats och uppskattningsvis finns ytterligare 300.

Lämningarna är sannolikt resterna av en omfattande äldre "stenindustri". Hundratals, ja kanske tusentals misslyckade eller av andra skäl ofullbordade kvarnstenar finns kvar i nämnda skogsområden, av såväl handkvarns- som skvaltkvarnsstorlek. Gropar i urberget och mängder av skrotsten bär samma vittnesbörd. Mängden färdiga stenar som ej tagits till vara tyder på att verksamheten fått ett plötsligt slut, möjligen i samband med freden i Brömsebro 1645, då svenska stentillverkare kan ha tagit över.

Namnet
Namnet (1378 Wyghöghä) kommer från kyrkbyn. Förleden kan innehålla vig, 'strid; dråp', den senare formen Vedd (Wid(h)) kommer från 'with, 'skog'. Efterleden är hög, gravhög.

Befolkningsutveckling

Se även
Veddige församling
Lista över fasta fornminnen i Varbergs kommun (Veddige)

Referenser

Externa länkar

Weddige socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Viske härad
Indelningar i Varbergs kommun
Lars G. Nordström

Lars Göran Nordström, född 1943, är en svensk jurist, bankman och företagsledare. 

Nordström har en juridik-utbildning från Uppsala universitet.

Under åren 1970–1993 hade han flera befattningar inom Skandinaviska Enskilda Banken, och var vice verkställande direktör från 1989. Under åren 1993–2000 hade han flera chefsbefattningar inom Nordeakoncernen. Han var verkställande direktör för Nordea åren 2002–2007, för svenska Posten 2008–2009 samt för Posten Norden 2009–2010. Han är sedan 2011 styrelseordförande för Vattenfall.

2008 invaldes han som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien.

Källor 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska jurister
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Födda 1943
Levande personer
Män
Nordea
Svenska företagsledare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Personer inom svenskt bankväsen
Johann von Götzen

Johann von Götzen (även Johann von Götz), född 1599, död 6 mars 1645, var en tysk greve och krigare.

von Götz uppfostrades i den protestantiska läran och kämpade först i böhmiska hären, sedan under Ernst von Mansfeld mot de kejserliga trupperna. År 1626 övergick han till dessa och ryckte tillsammans med Wallensteins här in i Pommern och fick 1628 befälet på Rügen, som han senare utan större motstånd utrymde åt Gustav II Adolf år 1630. Han deltog år 1632 i slaget vid Lützen och bidrog vid Nördligen väsentligt till den kejserliga segern, vilket gjorde att han, efter att ha gått över till katolicismen, belönades med att upphöjas till riksgreve av kejsaren 1635. År 1636 blev von Götz överbefälhavare för Bayerns armé, understödde 1637 de kejserliga i förföljandet av Johan Banér från Torgau upp mot Pommern och kämpade 1638 mot Bernhard av Weimar vid Rhen, varvid han av denne blev slagen vid Wittenweyer den 30 juli 1638 och tvingades ge upp försöket att undsätta Breisach. Han misstänktes för att ha ett hemligt samarbete med Bernhard och hölls under åren 1638-1640 fången i Ingolstadt, men frikändes av en krigsrätt och inträdde sedan som fältmarskalk på nytt i kejserlig tjänst och opererade år 1644 med framgång mot Rákóczy i Ungern. Därifrån kallades han år 1645 för att hjälpa Melchior von Hatzfeldt, som anfallits av Lennart Torstenson i Böhmen. von Götz stupade i slaget vid Jankov den 24 februari (gamla stilen)/6 mars (nya stilen) samma år.

Noter

Källor

Tyska fältmarskalkar
Tyska grevar
Personer i trettioåriga kriget
Tyska militärer under 1600-talet
Deltagare i slaget vid Lützen
Födda 1599
Avlidna 1645
Män
Ugglan
Deltagare i slaget vid Jankov
Stråvalla landskommun

Stråvalla landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Stråvalla socken i Viske härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Värö landskommun som senare 1971 uppgick i Varbergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Varbergs kommun
Stråvalla socken

Stråvalla socken i Halland ingick i Viske härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun och motsvarar från 2016 Stråvalla distrikt.

Socknens areal är 15,43 kvadratkilometer, varav 15,34 land. År 2000 fanns här 545 invånare. Kyrkbyn Stråvalla med sockenkyrkan Stråvalla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Stråvalla socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stråvalla församling och för de borgerliga frågorna till Stråvalla landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Värö landskommun som 1971 uppgick i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2014 i Värö-Stråvalla församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stråvalla, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Viske härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Stråvalla socken ligger vid kusten mellan Varberg och Kungsbacka vid Vendelsöfjorden och kring Loftaån. Socknen består av begränsad dalbygd med bergshöjder och skog däromkring.

Historia

En gård från Stråvalla finns på Frilandsmuseet i Köpenhamn.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och från bronsåldern flera gravrösen. Från järnåldern finns enstaka gravar.

Namnet
Namnet (1536 Stravold) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ånamnet Ströan (Stra), den å som rinner genom byn. Efterleden är vall, 'slät, gräsbevuxen mark'.

Befolkningsutveckling

Se även
Lista över fasta fornminnen i Varbergs kommun (Stråvalla)

Referenser

Externa länkar

Stråvalla socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Värö Stråvalla hembygdsförening

Socknar i Viske härad
Indelningar i Varbergs kommun
Stråvalla församling

Stråvalla församling var en församling i Varbergs kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ingick i Värö pastorat och låg i Varbergs kommun i Hallands län. Församlingen uppgick 2014 i Värö-Stråvalla församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2014 annexförsamling i pastoratet Värö och Stråvalla.  Församlingen uppgick 2014 i Värö-Stråvalla församling.

Kyrkor 
 Stråvalla kyrka

Se även
Stråvalla socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Grangärde hembygdsgård

Grangärde hembygdsgård är en hembygdsgård som  ligger i Sunnansjö i Ludvika kommun.

Hembygdsgården drivs av Grangärde hembygdsförening som bildades 1924. 1929 förvärvade hembygdsföreningen ett markområde i Sunnansjö och hembygdsgården började byggas upp. Den första byggnaden som sattes upp var en ria (ett torkhus för spannmål) från Västansjö som 1930 hade skänkts av godsägaren Karl Björ från Sunnansjö. Gårdens byggnader och samlingar representerar bergsmansmiljön som under 300 år präglade Grangärdebygden och jord- och skogsbruksverksamhet som alltid funnits i dessa trakter. 

Det äldsta föremålet hembygdsgårdens samlingar är en dörr från tidigt 1400-tal. Den har möjligen tillhört kapellet i Grytänge som var en föregångare till Grangärde kyrka. Bland de äldsta byggnaderna är Jan-Hans dubbelbod vars byggtimmer fälldes under vinterhalvåret 1681- 82, som en dendrokronologisk analys från 1998 visade. En av stockarna är dock daterad till 1751 - 52. Hembygdsgården har en textilsamling, som innehåller kläder som förr användes till vardag och fest. Inom området finns även ett arkiv med bland annat material från hyttepoken.

Byggnader i urval
Årtal i parentes anger när byggnaden kom till hembygdsgården
 Torkria från Västansjö (1930)
 Mangårdsbyggnad från Skattlösberg (1932)
 Stall från Jansbrändan (1937)
 Svalbod från Jansbrändan (1938)
 Tröskloge från Risgården, Saxhyttan (1941)
 Fäbodstuga från Vålbodarna (1946) numera kaffestuga
 Lada från Norhyttan (1958)
 Stolpbod från Knutsberg (1964)
 Huggarbarack från Kullen (1965)
 Ängslada från Kullen (1970)
 Dubbelbod (Jan-Hansboden) från Jan Hans gård i Saxdalen (1972)
 Lågnässtugan (1978)
 Smedja från Daniel-Persgården i Saxdalen (1979)

Dessutom finns en dansbana som uppfördes 1944

Bilder

Externa länkar

Hembygdsgårdar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Ludvika kommun
Gårdar i Dalarna
Ivan Nilsson (idrottare)

Ivan "Landala" Nilsson, född 4 januari 1904 i Göteborg, död 18 juni 1998, var en svensk friidrottare (höjdhopp) och handbollsspelare. Han var också verksam inom bland annat schack (i SK Kamraterna), fotboll, terränglöpning, basket ("korgboll") och bowling (SM-guld 1964, tvåmannalag). I Göteborg arbetade han som telegramutbärare vid Televerket.  1928 utsågs han till Stor grabb nummer 66 i friidrott.

I friidrott tävlade han för klubbarna Landala IF och IK Göta. Han började med höjdhopp först år 1926 och vann alltså SM-guld redan första säsongen. Han upprepade sedan bedriften både 1929 och 1930. 1928 blev han värvad av IK Göta i Stockholm, som hade verksamhet inom både friidrott och handboll.

I handboll spelade han tre A-landskamper (1 mål), åren 1934 till 1938. 1943 vann han SM-guld utomhus med IK Göta.

Referenser

Noter 

Svenska höjdhoppare
Svenska handbollsspelare
Män
Födda 1904
Avlidna 1998
Svenska mästare i höjdhopp
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke