kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cyklin

Cykliner är en klass av proteiner som har en central roll i cellcykeln. Cyklinerna bildar tillsammans med cyklinberoende kinaser komplex som står för den autonoma kontrollen av cellcykeln. Komplexen krävs nämligen för att cellen skall kunna passera så kallade "check points". Om inte dessa check points passeras kommer cellcykeln avstanna. Det finns flera olika sådana cyklin/CDK-komplex.

Funktion
Cyklin D bildas som ett svar på extracellulära tillväxtfaktorer och bildar då komplex med CDK4/6. Detta komplex styr aktiviteten hos retinoblastomprotein, pRb, som i sin tur kontrollerar transkriptionsfaktorn E2F. När sedan E2F aktiveras tillverkar denna ett flertal cykliner vars primära funktion är att driva cellen genom cellcykelns olika faser.

Under cellcykelns Syntes (S)-fas så bildas Cyklin A/E och CDK2-komplex som fosforylerar DNA-polymeras, något som startar replikationen (kopieringen) av DNA:t, något som är nödvändigt för att cellen ska kunna dela sig.

Under Mitos (M)-fasen bildas cyklin B/ CDK1. Deras funktion är att i mitosens, celldelningen, metafas och profas fosforylera kromatinet så att det blir kondenserat (ihoppackat) samt bryta ner cellens kärnmembran. Detta komplex initierar också bildningen av den mitotiska spolen. Komplexet utöver detta även "Anaphase promoting komplex", APC. APC avlägsnar de proteiner som håller ihop kromatiderna i centromeren. Detta leder till att kromatiderna delar på sig senare i anafasen.

Proteiner
Älgå socken

Älgå socken i Värmland ingick i Jösse härad, ingår sedan 1971 i Arvika kommun och motsvarar från 2016 Älgå distrikt.

Socknens areal är 174,55 kvadratkilometer varav 143,76 land. År 2000 fanns här 920 invånare. Tätorten Sulvik samt kyrkbyn Älgå med sockenkyrkan Älgå kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Älgå församling och för de borgerliga frågorna bildades Älgå landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Arvika kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Älgå, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jösse härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Jösse kompani.

Geografi
Älgå socken ligger väster om Arvika och Glafsfjorden och kring sjön Ränken. Socknen är i öster småkuperad och en odlingsbygd invid Glafsfjorden. I väster är socknen en kuperad skogsbygd med höjder som i Sörhöjden når 321 meter över havet.

Fornlämningar
Från stenåldern har boplatser påträffats samt en hällkista. Från bronsåldern finns spridda gravrösen.

Namnet
Namnet skrevs 1400 Elgha och kommer från ett ånamn, Älgån, sammansatt av älg och å.

Före 1902 skrevs namnet Elgå socken.

Befolkningsutveckling

Se även
 Älgå församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 4 Hermes 1964 libris

Externa länkar

Socknar i Jösse härad

Indelningar i Arvika kommun
AG Köpenhamn

AG København, Albertslund/Glostrup København, var en handbollsklubb från Köpenhamn i Danmark, bildad 2010 av affärsmannen Jesper Laustrup Nielsen, genom en sammanslagning av FCK Håndbold och AG Håndbold. Den 31 juli 2012 begärdes klubben i konkurs.

Historia

Bildandet 

Klubben bildades efter en sammanslagning av FC Köpenhamns handbollssektion och AG Håndbold. AG Håndbolds dåvarande ägare KasiGroup, som styrs av affärsmannen Jesper Laustrup Nielsen, var aktören som frammanade fusionen av klubbarna och blev följaktligen AG Københavns ägare. KasiGroup äger även Rhein-Neckar Löwen i tyska Handball-Bundesliga.

2010/2011 
Klubben övertog FC Köpenhamns plats i Herrehåndboldligaen och spelade deras första säsong 2010/2011. För att komplettera de spelare som redan ingick i truppen från klubbfusionen, till exempel Kasper Hvidt, Steinar Ege och Lars Jørgensen, började klubben att värva spelare externt. Till exempel Niclas Ekberg från Ystads IF HF, Joachim Boldsen och Mikkel Hansen från FC Barcelona och Snorri Guðjónsson från Rhein-Neckar Löwen. Trots lagets starka trupp deltog de inte i någon internationell turnering på grund av att FC Köpenhamn inte hade kvalat in till någon under föregående säsong.

I december tog klubben sin första titel, då de vann finalen av den inhemska cupen Nordea Cup mot Århus Håndbold.

AGK vann denna säsong Herrehåndboldligaen överlägset och även det följande slutspelet. Slutspelsfinalen spelades på fotbollsarenan Parken inför 36 651 åskådare. Detta var nytt världsrekord i antalet åskådare vid en match i handboll.

2011/2012 
Säsongen 2011/2012 var AGK kvalificerat för EHF Champions League, i och med den danska mästartiteln. Klubben fortsatte med sina storvärvningar, som klubben präglats av sedan starten, och värvade bland annat Magnus Andersson som ny huvudtränare, den forne skytteligavinnaren i Handball-Bundesliga Guðjón Valur Sigurðsson och den isländske handbollslegendaren Ólafur Stefánsson.

I februari vann klubben finalen Nordea Cup för andra gången, denna gång mot Aalborg Håndbold med slutresultatet 32–26. Vid säsongens slut hade laget även försvarat ligatiteln och kommit till Final Four i EHF Champions League, där de förlorade i semifinalen mot THW Kiel.

Den 31 juli 2012 begärdes klubben i konkurs sedan ägaren Jesper Laustrup Nielsen bestämt sig för att dra sig ur klubben. Alla spelare friställdes från sina kontrakt. Kvarlevorna av klubben, utom de spelare som värvats av andra klubbar, gick ihop  med KIF Kolding och bildade KIF Kolding København.

Meriter 
 Danska mästare: 2011, 2012
 Danska cupmästare: 2010, 2011

Spelartrupp

Referenser

Noter

Externa länkar 
  

Handbollsklubbar i Danmark
Sportklubbar bildade 2010
Sportklubbar i Köpenhamn
Sportklubbar upplösta 2012
Sportklubbar som gått i konkurs
Upplösta sportklubbar i Danmark
Arvika socken

Arvika socken i Värmland ingick i Jösse härad, uppgick 1944 i Arvika stad och området ingår sedan 1971 i Arvika kommun och motsvarar från 2016 Arvika landsdistrikt

Socknens areal var 186,19 kvadratkilometer varav 151,96 land. År 1944 fanns här 5 005 invånare. Tätorten Jössefors och delar av tätorten Arvika samt sockenkyrkan Mikaelikyrkan ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1811 utbröts Arvika köping. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Arvika församling och för de borgerliga frågorna bildades Arvika landskommun. 1 maj 1906 utbröts Arvika köpings församling (senare namnändrad till Arvika stadsförsamling och Arvika östra församling) och denna församling namnändrades till Arvika landsförsamling. Landskommunen inkorporerades 1944 i Arvika stad och församlingen namnändrades samtidigt till Arvika västra församling. 1 januari 2023 uppgick församlingen i Arvika-Ny församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Arvika landsdistrikt, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jösse härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Jösse kompani.

Geografi
Arvika socken ligger nordost om Glafsfjorden och dess vik Kyrkviken och kring sjön Racken. Socknen är i sydväst odlingsbygd invid Glafsfjorden och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern finns några hällkistor. Från bronsåldern finns spridda gravrösen.

Namnet
Namnet skrevs 1354 Ariukum och är ett bynamn som innehåller ar, 'å' och vik, 'vik' eller 'krök' och syftar på Kyrkviken eller krökar i Kyrkebyälven.

Befolkningsutveckling

Se även
 Arvika församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 4 Hermes 1964 libris

Externa länkar

Socknar i Jösse härad

Indelningar i Arvika kommun
Arvika landskommun

Arvika landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Arvika socken i Jösse härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863. Arvika köping hade samtidigt bildats utanför landskommunen och ombildades 1911 till Arvika stad.

Inom landskommunen inrättades 29 augusti 1913 municipalsamhället Haga municipalsamhälle vilket upplöstes 1921 då det samhället med andra delar av landskommunen överfördes till Arvika stad.

Återstoden av landskommunen inkorporerades sedan med staden 1944. Arvika stad ombildades 1971 till Arvika kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1942

Källor

Indelningar i Arvika kommun

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Värmlands län
Bördsrätt

Bördsrätt är en rätt som förvärvas genom börd, i synnerhet företräde till vissa släktingars egendomar vid arv.

Med bördsrätt förstods förr den lagbestämda företrädesrätten för någons äkta – i äktenskapet födda – skyldemän att med andras uteslutande efter honom förvärva viss hans egendom och på sådant sätt i 1734 års lag särskilt utmärkande lösningsrätt till såld eller pantsatt arvejord och fast egendom i stad. Skyldemännen emellan avgjorde närheten i arvsrätt försteget, dock så att fädernefränder var bördemän i fråga om vad i avhändarens hand var fädernearv och släkt på mödernet med avseende på det på mödernesidan arvfångna, samt jämlikt uttryckligt stadgande redan i kungliga förordning 27 juni 1720 bördsrätt tillkom allenast dem som till avhändaren befann sig i rätt upp- eller nedstigande led eller vid skyldskap på sidorna i fjärde eller närmare led efter civil släkträkning. 

Genom kungliga förordningar 21 december 1857 och 22 december 1863 blev sagda lösningsrätt omsatt i en rättighet att, då försäljning eller pantsättning ägt rum inom nämnda s.k. bördsleder, bibehålla sig i sitt förvärv mot vissa på annan grund än skyldskap lösningsberättigade (negativ bördsrätt). Förordningarna avsåg dock allenast fast egendom, innehavd under äganderätt. 

Bördsrätt kallades också under Johan III:s regeringstid den medlemmar av bondeståndet tillkommande rättigheten att tillhandla sig en villkorlig äganderätt till kronohemman. Under Karl IX fick ordet en mera inskränkt betydelse, nämligen av besittningsrätt till kronohemman under en viss regent. När Gustav II Adolf på 1620-talet införde köp av skatterätt förlorade ordet bördsrätt sin speciellt kamerala betydelse.

Se även
 Jus soli
 Jus sanguinis
 Indigenatsrätt
 Odelsrett

Källor

Familjerätt
Arv
Arvika köping

Arvika köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Arvika köping bildades den 27 februari 1811 som en friköping i Arvika socken under namnet Oscarsstad, och var en av åtta köpingar som fanns före kommunreformen 1862, då köpingen ombildades till en köpingskommun. 1821 ändrades namnet från Oscarsstad till Arvika.

För Arvika förordnades 1843 om en municipalstyrelse, vald med census av borgarna för ledning av ordningsärenden.

Arvika köping utbröts ur Arvika jordebokssocken enligt beslut den 22 december 1905 till en egen jordebokssocken, benämnd Arvika köping.

Den 1 januari 1911 (enligt beslut den 18 november 1910) ombildades Arvika köping till Arvika stad.

Kyrklig tillhörighet
Köpingen tillhörde i kyrkligt hänseende först Arvika församling. Den 1 maj 1906 utbröts köpingens område till en egen församling, benämnd Arvika köpings församling.

Judiciell tillhörighet
I judiciellt hänseende tillhörde köpingen Jösse härads domsaga och dess tingslag.

Referenser

Indelningar i Arvika kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Värmlands län
Arvikas historia
Sportåret 1829



Händelser

Boxning 

 10 mars – James Burke besegrar Young Berridge i Leicester. Matchen varar i 22 minuter över elva ronder. Matchen kan ha ägt rum 1834.

 29 mars – Jem Ward ska möta Simon Byrne om den engelska mästerskapstiteln i tungvikt, men Ward vägrar att ställa upp.

 9 juni – James Burke besegrar Bill Fitzmaurice i Harpenden Common. Matchen varar i två timmar och 55 minuter över 166 ronder.

 25 augusti – Bill Cousens besegrar James Burke i Whetstone Commons. Matchen varar i två timmar och tre minuter över 111 ronder.

 1 december – James Burke besegrar Jes Girdler i Milford Bay. Matchen varar i 39 minuter över 17 ronder.

Rodd 
 10 juni – Universitetsrodden, en tävling mellan universiteten i Cambridge och Oxford, hålls för första gången på Themsen vid Henley och vinns av Oxford.

Referenser

Externa länkar
Alexandra (sång)

Alexandra är en sång skriven av Peter Grönvall, Nanne Nordqvist och Angelique Widengren, vilken med Sound of Music slutade på fjärde plats i den svenska Melodifestivalen 1987. Låten, som handlar om vänskap bland tjejer, släpptes på singel samma år, med en instrumentalversion av samma låt som B-sida .

Ett så kallat "schlagermedley" av Friends innehöll låten, och gavs ut 2006 på albumet Best of Friends. Vol. 2 

På listorna placerade den sig som högst på 3:e plats på Svensktoppen, på 15:e plats på Svenska singellistan och på 4:e plats på Trackslistan.

Listplaceringar

Referenser

Låtar av Nanne Grönvall
Låtar av Peter Grönvall
Melodifestivalbidrag 1987
Musiksinglar 1987
Tracks 1987
Svenskspråkiga sånger
Köla socken

Köla socken i Värmland ingick i Jösse härad, ingår sedan 1971 i Eda kommun och motsvarar från 2016 Köla distrikt.

Socknens areal är 239,90 kvadratkilometer varav 212,38 land. År 2000 fanns här 1 331 invånare. Adolfsfors bruk samt kyrkbyn Köla med sockenkyrkan Köla kyrka ligger i socknen.

Geografi
Köla socken ligger nordväst om Arvika vid gränsen mot Norge och kring Kölaälven samt sjöarna Hugn och Ränken. Socknen har viss odlingsbygd i ådalarna och vid sjöarna och är i övrigt en kuperad sjö- och mossrik skogsbygd

Historia
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns fem mindre gravfält. En offerkälla finns vid Bålstad. Senast på 1200-talet var området kristnat med stiftandet av socknar i området men kyrkor fanns troligen i privat ägo sedan långt tidigare. Enligt tranditionen ska kyrkor i både Eda och Köla ha uppförts redan år 1024 som svar på Mostertingets beslut samma år. Adam av Bremen uppger att Värmlänningarna kristnades år 1070.

Industri 
År 1744 anlades järnbruk i Köla under namnet Adolfsfors och järnbruket expanderades senare till Nore.

Administrativ historik
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Köla församling och för de borgerliga frågorna bildades Köla landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Eda kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Köla, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jösse härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Jösse kompani.

Namnet
Namnet skrevs 1379 Kyöl och innehåller köl, 'höglänt (skogs)mark' med oklar syftning. Förr även Kölen eller Köln. Namnet Kelen finns markerat på Olaus Magnus Carta Marina från 1539.

Befolkningsutveckling

Se även
 Köla församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 4 Hermes 1964 libris

Externa länkar

 Köla Hembygdsförening

Socknar i Jösse härad
Indelningar i Eda kommun
Thorsten Ericson

Thorsten Ericson, född 17 juli 1885 i Borås, död 21 maj 1965 i Lidingö var en svensk ingenjör och företagsledare.

Ericson, som var son till handlaren Gustaf Ericson och Gerda Gustafsson, utexaminerades från Chalmers tekniska institut 1908, blev verkställande direktör för Aktiebolaget Skandinaviska Elektricitetsverk 1919, för Aktiebolaget Bergslagens gemensamma kraftförvaltning 1920, för Electro-Invest 1930, vice verkställande direktör vid Asea 1940, och var Aseas verkställande direktör 1942–1949. Han var styrelseordförande i Asea 1949–1956 (styrelseledamot 1946–1959), STAL och Surahammars Bruks AB till 1956, AB Elektro-Mekano, AB Svenska fläktfabriken, AB Elektro-Helios, AB Skandinaviska Elverk och AB Svenska järnvägsverkstäderna till 1958, AB Liljeholmens kabelfabrik och AB Bergslagens gemensamma kraftförvaltning till 1959 och vice ordförande i AB Elektro-Skandia till 1959.

Ericson var styrelseordförande i Sveriges elektroindustriförening (Elif) 1946–1955.

Referenser

Noter

Personer inom Sveriges näringsliv
Svenska elektroingenjörer
Alumner från Chalmers tekniska högskola
Födda 1885
Män
Avlidna 1965
Ingenjörer från Borås
Näringslivspersoner från Borås
Personer med anknytning till Asea
Arthur Lindén

Arthur Waldemar Lindén, född 11 april 1877 i Göteborg, död 28 september 1944, var en svensk civilingenjör och företagsledare.

Biografi
Lindén avlade studentexamen vid Göteborgs högre realläroverk 1895 och avgångsexamen från Kungliga Tekniska högskolan 1898, blev anställd vid Allmänna Svenska Elektriska AB i Västerås (ASEA) 1899, blev vice verkställande direktör där 1913, och var verkställande direktör 1934–1942. 

Lindén var även ledamot av stadsfullmäktige i Västerås 1914-1919. Han var 1913-1944 ledamot av styrelsen för Sveriges Maskinindustriförening varav 1940-1944 som ordförande, ledamot av styrelsen för Liljeholmens Kabelfabrik 1916-1944 varav 1921 och 1942 som ordförande, ledamot av styrelsen för Svenska Turbinfabriks AB Ljungström 1918-1944, av styrelsen för AB Electro-Invest 1929-1944, samt ordförande i styrelsen för Svenska Fläktfabriken 1933-1944, ordförande i styrelsen för Elektro-Helios 1936-1944, ordförande i styrelsen för AB Asea Svetsmaskiner 1938-1944 och för Skandinaviska Elektricitetsverk 1942-1944. Lindén var även ledamot av styrelsen för Sveriges allmänna exportförening 1938-1944 och för Sveriges industriförbund 1938-1944.

Under 1930-talet var han känd för sina sympatier med Nationalsocialistiska blocket.

Källor

Svenska elektroingenjörer
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Födda 1877
Avlidna 1944
Män
Ingenjörer från Göteborg
Personer med anknytning till Asea
Arvejord

Arvejord (latin terra salica) är jord som är förvärvad genom arv eller bördsrätt, till skillnad från avlingejord.

Arvejord nämns bland annat i 27 kapitlet i Tredje Moseboken. Överlåtelse av arvejorden var mycket mer kringgärdad av regler än vad gällde avlingejord. Med arvejord kan dels förstås jord som formellt ärvts, dels jord som överlåtits genom bördsrätt. Avlingejord, som motsats, var nyodling eller nyköp. Jord som köpts inom släkten räknades fortfarande som arvejord. Östgötalagen krävde att arvejord skulle utgöra minst en åttondel av byn för att inte betraktas som avlinge.

De starka regleringarna beträffande överlåtandet av arvejorden innebar att nästan alla gårdar under medeltiden kunde göra anspråk på att vara arvejord. För att betraktas som arvejord räcker ett arvskifte: om ett syskon ärver en gård som den avlidna köpt blir gården vid överlåtelsen arvejord. För att betraktas som odal krävdes dock att jorden gått i arv under lång tid. En allmän juridisk åtskillnad mellan arvejord och avlingejord har levt kvar till långt in i modern tid; det nämns i Ärvdabalken gällde i Sverige till 1928 och i Finland till 1966.

Hälsingelagen och Skånelagen stadgade att en jordägaren som ville sälja arvejord fick skifta marken mellan sina arvingar i utbyte mot sytning. Jorden kunde annars bara skiftas genom att gården utlystes under tre ting. Saknades då en ättemedlem som ville överta gården kunde den säljas sedan tre utomstående värderat gården.

1807 ändrades lagen, så att jord som köpts från arvingar räknades visserligen räknades som arvejord med bördsrätt, men att dess värde upptogs i bouppteckningen som avlingejord. 1857 försvann lagen som förbjöd rätten att skänka eller testamentera arvejord, och 1863 försvann de närmaste släktingarnas rätt att i första hand få köpa jorden efter gängse värdering. Enligt äktenskap ingångna före 1921 tillhörde de maka eller make enskilt och ingick inte i giftorättsgodset.

Källor

Fastighetsrätt
Arv
Lista över flygplatser i Berlin

Detta är en lista över flygplatser i och omkring Berlin, Tysklands huvudstad.

Nuvarande flygplatser
 Berlin Brandenburgs flygplats , den nya storflygplatsen på det tidigare området för Schönefelds flygplats och som ersätter Tempelhof, Schönefeld och Tegel, invigdes den 31 oktober 2020.
 Berlin-Tegels flygplats , den tidigare huvudsakliga flygplatsen i Berlin, tidigare för Västberlin, byggdes under luftbron till Berlin 1948 och var i drift som trafikflygplats fram till 8 november 2020 då den nya BER öppnat. Flygplatsen ligger i stadsdelen Tegel. Sedan 2020 används enbart en mindre del av det tidigare flygplatsområdet för Tysklands regeringshelikopterflyg.

Nedlagda flygplatser 
 Berlin-Schönefelds flygplats , grundades 1934, Östberlins flygplats under det kalla kriget och tidigare huvudflygplats i Östtyskland (). Flygplatsen ligger utanför Berlins delstatsgräns i orten Schönefeld i Brandenburg och har idag omvandlats till att bli Terminal 5 på Berlin Brandenburgs flygplats.
 Berlin-Tempelhofs flygplats , den historiska flygplatsen som invigdes 1923 och stängdes under 2008.
Gatows flygplats - RAF Gatow , f.d. brittisk Royal Air Force-militärflygbas i stadsdelen Gatow i sydvästra Berlin (stängdes 1994).
Johannisthals flygfält, Tysklands andra flygfält (invigdes 1909), beläget 15 km sydost om Berlin, mellan Johannisthal och Adlershof, (stängdes 1995).
 Staakens flygplats, belägen på gränsen mellan Berlin-stadsdelen Staaken och orten Dallgow-Döberitz i Brandenburg, som användes för zeppelinare och som Lufthansas bas, stängd efter tillbakadragandet av sovjetiska flygvapnet och förvandlades till en klinik.
 Rangsdorfs militära flygfält 28 km söder om Berlin i Brandenburg fungerade från oktober 1939 till mars 1940 under andra världskriget tidvis som ersättningsflygplats för Berlin-Tempelhofs civila flygtrafik.

Se även
Transport i Berlin
Lista över flygplatser i Tyskland

Referenser 

Flygplatser
Berlin
Berlin Tyskland
Flygplatser i Berlin
Tom McKillop

Sir Thomas Fulton Wilson McKillop, född 19 mars 1943 i Dreghorn, Ayrshire, Skottland, är en brittisk kemist och företagsledare. Han studerade vid University of Glasgow där han tog en Ph.D. i kemi, och började därefter arbeta vid Imperial Chemical Industries (ICI) forskningslaboratorium i Runcorn 1969. He flyttade över till ICI läkemedelsdivision (ICI Pharmaceuticals) 1975 och blev dess tekniske direktör 1989. 1993 bildade ICI Pharmaceuticals ett eget företag under namnet Zeneca, och 1994 utsågs McKillop till verkställande direktör för detta företag. När Zeneca i april 1999 slogs ihop med Astra under namnet Astra Zeneca, blev McKillop verkställande direktör för det sammanslagna företaget. Han stannade på posten till 31 december 2005. Han var därefter styrelseordförande för Royal Bank of Scotland från 2006 till 2008.

Källor

Brittiska kemister
Personer inom Storbritanniens näringsliv under 2000-talet
Födda 1943
Levande personer
Män
BP
Astra Zeneca
Personer från North Ayrshire
Ledamöter av Royal Society
Alumner från University of Glasgow
Fredrik Vilhelm, hertig av Braunschweig-Wolfenbüttel

Fredrik Vilhelm, hertig av Braunschweig-Wolfenbüttel (tyska Friedrich Wilhelm), född 9 oktober 1771 i Braunschweig, död 16 juni 1815 i slaget vid Quatre Bras i dåvarande Nederländerna, var son till Karl Vilhelm Ferdinand av Braunschweig-Wolfenbüttel och Augusta av Storbritannien. 

Fredrik Vilhelm gifte sig 1802 i Karlsruhe med prinsessan Maria av Baden (1782-1808), dotter till arvstorhertig Karl Ludvig av Baden och Amalia av Hessen-Darmstadt.

Han efterträdde 1806 sin far som hertig av Braunschweig, men måste fly undan fransmännen som besatte landet. År 1809 uppsatte han på österrikiskt område en frikår, "de svarta". Han kämpade till en början tillsammans med österrikarna med framgång mot fransmännen, och räddade därefter genom ett djärvt och mycket beundrat tåg från Böhmen till Nordsjökusten sina trupper över till England. År 1813 återvände han till kontinenten och deltog med sin kår i kriget mot fransmännen, men stupade i slaget vid Quatre Bras i nuvarande Belgien 1815.

Barn 
 Karl II av Braunschweig-Wolfenbüttel (1804-1873) 
 Wilhelm av Braunschweig (1806-1884)
 dotter (dödfödd 16 april 1808)

Noter 

Hertigar av Braunschweig
Födda 1771
Avlidna 1815
Män
Personer som stupat i strid