kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Allerums landskommun

Allerums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Allerums socken i Luggude härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ödåkra landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Allerums landskommun 1922–1946

Källor

Indelningar i Helsingborgs kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Bårslövs socken

Bårslövs socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1971 i Helsingborgs kommun och motsvarar från 2016 Bårslövs distrikt.

Socknens areal är 13,40 kvadratkilometer varav 13,32 land. År 2000 fanns här 2 625 invånare. En del av tätorten Gantofta, orten Görarp samt tätorten Bårslöv med sockenkyrkan Bårslövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från 1100-talet. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bårslövs församling och för de borgerliga frågorna bildades Bårslövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vallåkra landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2010 i Kvistofta församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bårslöv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Luggude kompani och Skånska husarregementet, Fjerrestads skvadron, Majorns kompani.

Geografi
Bårslövs socken ligger sydost om Helsingborg med Råån i söder. Socknen är en odlad slättbygd.

På 1800-talet omfattade socknen socken byarna Bårslöv, Görarp, Tullstorp, Attarp och Ödelycke

Fornlämningar
Boplatser och en dös från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs i början av 1200-talet Bareslefh och kommer från kyrkbyn. Efterleden är löv, 'arvegods'. Förleden är troligen ett mansnamn, oklart vilket..

Se även
 Bårslövs församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2010). Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborg: Helsingborgs stad. 
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2012). Helsingborgs historia, del VIII:2 : Arbete, fritid och politik på landsbygden kring Helsingborg. Helsingborg: Helsingborgs stad.

Externa länkar

Indelningar i Helsingborgs kommun
Socknar i Luggude härad
Bårslövs landskommun

Bårslövs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Bårslövs socken i Luggude härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vallåkra landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning 1931-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Helsingborgs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Fjärestads socken

Fjärestads socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1971 i Helsingborgs kommun och motsvarar från 2016 Fjärestads distrikt.

Socknens areal är 13,40 kvadratkilometer varav 13,32 land. År 2000 fanns här 371 invånare. Kyrkbyn Fjärestad med sockenkyrkan Fjärestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fjärestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Fjärestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vallåkra landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2010 i Kvistofta församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fjärestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Rönnebergs kompani och Skånska husarregementet, Fjerrestads skvadron, Billesholms kompani.

Geografi
Fjärestads socken ligger sydost om Helsingborg med Råån i söder. Socknen är en odlad slättbygd.

Byar är Fastmårup, Fjärestad och Norra Vallåkra. Gårdar är Flogården och Västergård.

Fornlämningar
Boplatser, en dös och en gånggrift från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs 1341 Fyarestatha och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats, ställe'. Förleden innehåller fjära, 'tidvis översvämmad strand'..

Se även
 Fjärestads församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2010). Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborg: Helsingborgs stad. 
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2012). Helsingborgs historia, del VIII:2 : Arbete, fritid och politik på landsbygden kring Helsingborg. Helsingborg: Helsingborgs stad.

Externa länkar

Indelningar i Helsingborgs kommun
Socknar i Luggude härad
Fjärestads landskommun

Fjärestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Fjärestads socken i Luggude härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Vallåkra landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1931–1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Helsingborgs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Krokstads kyrka

Krokstads kyrka är en kyrkobyggnad i Munkedals kommun. Den tillhör sedan 2022 Munkedals församling (tidigare Krokstads församling) i Göteborgs stift.

Kyrkobyggnaden
En kyrka av okänd utformning är omnämnd 1391. 1702 byggdes kyrkan ut och förlängdes österut. Ett trätorn byggdes till 1810.
Nuvarande stenkyrka uppfördes 1863 efter ritningar av arkitekt A. R. Pettersson. På församlingens begäran följde Pettersson för tornet en ritning som arkitekten Johan Fredrik Åbom gjort 1852 och som godkänts vid en konselj. Kyrkan består av långhus med tresidigt kor i öster där sakristian är inrymd. Vid västra kortsidan finns kyrktornet med vapenhus och huvudingång. Ytterväggarna är spritputsade och vitfärgade. Långhuset har ett sadeltak som är valmat över koret och som är belagt med rött tegel. Tornet har ett kopparklätt tak och ovanpå torntaket vilar en lanternin med koppartak som kröns med ett kopparkors.

Inventarier
 En åttakantig dopfunt av trä är från 1600-talet.
 Ett nattvardskärlav silver är från 1709.
 Predikstolen i empirstil består av korg, ljudtak och trappa. Korgen och ljudtaket är båda åttakantiga.
 I tornet hänger två klockor. Storklockan göts 1844 i Göteborg. Lillklockan tillverkades 1614 och göts om år 1900 i Stockholm. Båda klockorna göts om 1946 i Ystad.
 Nuvarande orgel av Tostareds orgelfabrik färdigställdes 1993.

Referenser

Externa länkar 
 Bilder från Krokstad

Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader i Munkedals kommun
Sibbarps kyrka

Sibbarps kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Sibbarp-Dagsås församling (tidigare Sibbarps församling) i Göteborgs stift. Den ligger i kyrkbyn Sibbarp i Varbergs kommun.

Kyrkobyggnaden 
Sibbarps kyrka byggdes på 1200-talet i romansk stil med rundbågefönster. Den har ett rektangulärt långhus med en tillbyggd sex meter lång tresidig koravslutning i tegel, som uppfördes 1833. Ursprungligen var koret rakt avslutat. Långhuset och koret har vit spritpustad fasad. Byggnaden har sadeltak, klätt med skiffer och på den västra taknocken finns en takryttare, jämte en kyrktupp samt ett kors i smidesjärn. I väster finns ett vapenhus i trä liksom en läktare, vilka uppfördes 1911 efter ritningar av Adrian C. Peterson av virke från två rivna stigluckor.

Interiören har medeltida prägel med en triumfbåge med triumfkrucifix som skiljer koret från långhuset.

Klockstapel och klockor
Sydväst om kyrkan står en klockstapel uppförd i trä och försedd med en spetsig spira. I stapeln hänger två klockor:
Storklockan lär vara gjuten 1455 och tillhör de äldsta i Halland. Den har en svårtolkad inskription samt ett Jesus- och ett Mariamonogram. Diameter: 97 cm. Vikt: 590 kg.
Lillklockan göts 1940 och har en diameter på 78 cm och vikten 300 kg.

Inventarier 
 Triumfkrucifix från 1400-talet som hänger på triumfbågen mellan koret och långhuset.
 Predikstol i renässansstil från omkring 1590 — en av Hallands äldsta.
 Altaruppsatsen tillkom vid restaureringen 1911 och har en altartavla målad av Albert Eldh med motivet Kristus tillbedd av änglar.
 Dopfunten av ek från början av 1600-talet har inskrift på danska.
 Series pastorum tillverkat av Erik Nilsson, Harplinge.

Orgel
Orgeln var ursprungligen byggd 1855 av Johan Nikolaus Söderling för Ljungby kyrka. Den räddades undan branden där och inköptes omkring 1870, då den flyttades till Sibbarp. Den renoverades och omgjordes av organisten och orgelbyggaren Carl Nilsson i Ullared. Ytterligare reparation och omstämning tillkom 1883 utförd av orgelbyggaren J. J. Ahlstrand. 
Verket ersattes 1911 av ett nytt byggt av Eskil Lundén med elva stämmor fördelade på två manualer och en självständig pedal. 
Ett nytt verk med bibehållet äldre material tillkom 1975, vilket byggdes av Tostareds Kyrkorgelfabrik, som även svarade för en dispositionsförändring 2006. Det mekaniska verket har nu tretton stämmor fördelade på två manualer och pedal bakom Söderlings fasad från 1855.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Varbergs kommun
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Fleninge socken

Fleninge socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1971 i Helsingborgs kommun och motsvarar från 2016 Fleninge distrikt.

Socknens areal är 22,03 kvadratkilometer varav 21,89 land. År 2000 fanns här 3 480 invånare.  En del av tätorten Ödåkra samt kyrkbyn Fleninge med  sockenkyrkan Fleninge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fleninge församling och för de borgerliga frågorna bildades Fleninge landskommun. Landskommunen uppgick 1952 Ödåkra landskommun som uppgick 1971 i Helsingborgs kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Fleninge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Luggude kompani och Skånska husarregementet, Fleninge skvadron, Majorna kompani.

Geografi
Fleninge socken ligger nordost om Helsingborg. Socknen är en odlad slättbygd.

Byar är Fleninge, Gunnarlunda, Norrbölinge och Ödåkra. Gårdar är Gunnarstorp, Hålgården, Klågerup och Skogsgömmarhuset.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs omkring 1400 Flininge och kommer från kyrkbyn. Efterleden är inbyggarbeteckningen inge. Förleden innehåller flen, 'bar, naken' syftande på den skoglösa marken vid kyrkbyn nedanför en ås med skog..

Namnet skrevs före 22 oktober 1927 även Flenninge socken.

Se även
 Fleninge församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2010). Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborg: Helsingborgs stad. 
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2012). Helsingborgs historia, del VIII:2 : Arbete, fritid och politik på landsbygden kring Helsingborg. Helsingborg: Helsingborgs stad.

Externa länkar

Fleninge hembygdsförening

Indelningar i Helsingborgs kommun
Socknar i Luggude härad
Fleninge landskommun

Fleninge landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Fleninge socken i Luggude härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ödåkra landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1946

Källor

Indelningar i Helsingborgs kommun

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Malmöhus län
Frillestads församling

Frillestads församling var en församling i Lunds stift och i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Välluv-Frillestads församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1929 i pastorat med Ekeby, före 1690 och efter 1 maj 1918 som annexförsamling, däremellan som moderförsamling. Från 1 maj 1929 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Bårslöv, Fjärestad, Frillestad och Välluv, från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Kropp, Mörarp, Hässlunda, Frillestad och Välluv. Församlingen uppgick 2002 i Välluv-Frillestads församling.

Kyrkor

Frillestads kyrka

Se även
Frillestads socken

Referenser

Noter

Indelningar i Helsingborgs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Frillestads socken

Frillestads socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1971 i Helsingborgs kommun och motsvarar från 2016 Frillestads distrikt.

Socknens areal är 10,91 kvadratkilometer varav 10,86 land. År 2000 fanns här 390 invånare. Kyrkbyn Frillestad med sockenkyrkan Frillestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Frillestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Frillestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Mörarps landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Välluv-Frillestads församling som 2010 uppgick i Kropps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Frillestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Luggude kompani och Skånska husarregementet, Fjärresta skvadron, Majorns och Billesholms kompanier.

Geografi
Frillestads socken ligger sydost om Helsingborg. Socknen är en odlad slättbygd.

Byar är Frillestad och Norregård. Gårdar är Bydegården, Byregården, Jydegården och Södergård.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern har påträffats.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs omkring 1510 Frellestad och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats; ställe'. Förleden innehåller mansnamnet Frille kortform för Fridolf..

Se även
 Frillestads församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2010). Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborg: Helsingborgs stad. 
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2012). Helsingborgs historia, del VIII:2 : Arbete, fritid och politik på landsbygden kring Helsingborg. Helsingborg: Helsingborgs stad.

Externa länkar

Indelningar i Helsingborgs kommun
Socknar i Luggude härad
Frillestads landskommun

Frillestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Frillestads socken i Luggude härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Mörarps landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1935–1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Helsingborgs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Välluvs landskommun

Välluvs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Välluvs socken i Luggude härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Mörarps landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1934–1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Helsingborgs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Välluvs socken

Välluvs socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1971 i Helsingborgs kommun och motsvarar från 2016 Välluvs distrikt.

Socknens areal är 12,58 kvadratkilometer varav 12,51 land. År 2000 fanns här 3 223 invånare. Tätorten Påarp samt kyrkbyn Välluv med sockenkyrkan Välluvs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Välluvs församling och för de borgerliga frågorna bildades Välluvs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Mörarps landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Välluv-Frillestads församling som 2010 uppgick i Kropps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Välluv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Luggude kompani och Skånska husarregementet, Fleninge skvadron.

Geografi
Välluvs socken ligger sydost om Helsingborg. Socknen är en mjukt kuperad slättbygd, nu delvis tättbebyggd.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravhögar.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs 1390 Wäthlof och kommer från kyrkbyn. Efterleden är löv, 'arvegods'. Förleden har oklar tolkning..

Se även
 Välluvs församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2010). Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborg: Helsingborgs stad. 
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2012). Helsingborgs historia, del VIII:2 : Arbete, fritid och politik på landsbygden kring Helsingborg. Helsingborg: Helsingborgs stad.

Externa länkar

Indelningar i Helsingborgs kommun
Socknar i Luggude härad
Simon Gregorčič

Simon Gregorčič, född den 15 oktober 1844, död den 24 november 1906, med smeknamnet "Goriškas näktergal", var en slovensk romersk-katolsk präst och poet.

Hans liv 
Simon Gregorčič föddes 1844 i den lilla bergsbyn Vrsno nära Kobarid. Han gick i skolan i grannbyn Libušnje och därefter i gymnasiet i Gorica (italienska Gorizia). Efter gymnasiet gick han på prästseminarum i Gorica och prästvigdes 1867. 1868 blev han kyrkoherde i Kobarid, där han verkade fram till 1873 då han förflyttades till Rihemberg (nuvarande Branik) i Vipava. Där var han en mycket omtyckt präst, men kom inte lika bra överens med de styrande inom kyrkan. Han förflyttades 1882 till Gradišče pri Prvačini, där han köpte en liten egendom och bedrev jordbruk. Han stannade där i 21 år. År 1903 drog han sig tillbaka och flyttade till en våning i Gorica. Där avled han 1906 efter en hjärnblödning.

Verk 
Simon Gregorčič skrev redan som student lyrisk poesi, inspirerad av France Prešeren. Hans första diktsamling, Poezije kom ut 1882. Den följdes av ytterligare tre diktsamlingar, varav den sista kom ut först efter hans död.

Simon Gregorčič är kanske främst känd för sina postromantiska dikter, naturromantiska och patriotiska. En av hans mest kända dikter är Soči, som är en hyllning till floden Soča. Han har även skrivit kärleksdikter. Sammanlagt har han skrivit omkring 500 dikter, av vilka många har blivit tonsatta. Han blev mycket populär som poet och fick smeknamnet "Goriškas näktergal".

En staty av Simon Gregorčič finns i Kobarid. Där, liksom i många andra slovenska städer, har också en gata, Gregorčičeva Ulica, uppkallats efter honom.

Referenser

Externa länkar

http://sl.wikisource.org/wiki/Kropiti_te_ne_smem
https://web.archive.org/web/20110104110830/http://www2.arnes.si/~osngsg1s/s_greg/s_greg4.htm
http://lit.ijs.si/gregorci.html
http://www.intratext.com/IXT/SLV0035/_P11.HTM

Slovenska poeter
Slovenska romersk-katolska präster
Födda 1844
Avlidna 1906
Män
Välluvs församling

Välluvs församling var en församling i Lunds stift och i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Välluv-Frillestads församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1698 i pastorat med Raus församling, före 1630-talet som annexförsamling, därefter som moderförsamling. Från 1698 till 1 maj 1858 var församlingen annexförsamling i pastoratet Helsingborgs stadsförsamling, Välluv och Raus, för att därefter till 1897 vara moderförsamling i pastoratet Välluv och Raus och därefter till 1 maj 1929 vara annexförsamling i pastoratet Raus och Välluv. Från 1 maj 1929 till 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Bårslöv, Fjärestad, Frillestad och Välluv. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Kropp, Mörarp, Hässlunda, Frillestad och Välluv. Församlingen uppgick 2002 i Välluv-Frillestads församling.

Kyrkor

Välluvs kyrka

Se även
Välluvs socken

Referenser

Noter

Indelningar i Helsingborgs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Hässlunda församling

Hässlunda församling var en församling i Lunds stift och i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Mörarp-Hässlunda församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1929 moderförsamling i pastoratet Hässlunda och Risekatslösa. Från 1 maj 1929 till 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Ekeby, Hässlunda och Risekatslösa. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Kropp, Mörarp, Hässlunda, Frilestad och Välluv. Församlingen uppgick 2002 i Mörarp-Hässlunda församling.

Kyrkor

Hässlunda kyrka

Se även
Hässlunda socken

Referenser

Noter

Indelningar i Helsingborgs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Mörarps församling

Mörarps församling var en församling i Lunds stift och i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Mörarp-Hässlunda församling.

Administrativ historik 
Mörarps församling har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 2002 vara annexförsamling i pastoratet Kropp och Mörarp som från 1962 även omfattade församlingarna Hässlunda, Frilestad och Välluv. Församlingen uppgick 2002 i Mörarp-Hässlunda församling.

Kyrkor

Mörarps kyrka

Se även
Mörarps socken

Referenser

Noter

Indelningar i Helsingborgs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Hässlunda socken

Hässlunda socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1971 i Helsingborgs kommun och motsvarar från 2016 Hässlunda distrikt.

Socknens areal är 14,43 kvadratkilometer varav 14,37 land. År 2000 fanns här 331 invånare. En del av tätorten Mörarp samt kyrkbyn Hässlunda med  sockenkyrkan Hässlunda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hässlunda församling och för de borgerliga frågorna bildades Hässlunda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Mörarps landskommun som 1971 uppgick i Helsingborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Mörarp-Hässlunda församling som 2010 uppgick i Kropps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hässlunda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Luggude kompani och Skånska husarregementet, Fjärresta skvadron, Billesholms kompani.

Geografi
Hässlunda socken ligger öster om Helsingborg. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns tre domarringar och resta stenar.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs i slutet av 1300-talet Haslwnda och kommer från kyrkbyn. Efterleden är lund, 'skogsdunge'. Förleden kan innehålla hässle, 'hasseldunge'..

Se även
 Hässlunda församling

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2010). Helsingborgs historia, del VIII:1 : Landsbygden. Helsingborg: Helsingborgs stad. 
 Ulfsparre, Anna Christina, red. (2012). Helsingborgs historia, del VIII:2 : Arbete, fritid och politik på landsbygden kring Helsingborg. Helsingborg: Helsingborgs stad.

Externa länkar

Indelningar i Helsingborgs kommun
Socknar i Luggude härad