kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dan Hartman

Daniel "Dan" Earl Hartman, född 8 december 1950, död 22 mars 1994, var en amerikansk sångare, låtskrivare och skivproducent, känd för låtar som "I Can Dream About You", "Instant Replay" och "Relight My Fire".

Hartman dog av en hjärntumör till följd av aids i sitt hem i Westport, Connecticut i en ålder av 43 år. Hans kvarlevor kremerades. Vid tiden för sin död upplevde hans musik en renässans; en cover av hans låt "Relight My Fire blev en brittisk hit för Take That och Lulu. Försäljningen av Hartmans soloinspelningar, gruppmedverkan, produktion, låtskrivande och sammanställningar överstiger 50 miljoner skivor över hela världen. Hartmans cover-version av Edgar Winter Group's låt "Free Ride", var med i Mighty Morphin Power Rangers: The Movie året efter hans död.

Även Vinnie Vincent, tidigare gitarrist i Kiss spelade med bandet under en kortare period. Han medverkade bland annat på albumet Instant Replay där han spelade kompgitarr, akustisk gitarr, tamburin och sjöng bakgrundssång. Han spelade även gitarr under ett antal framträdanden.

Diskografi
Album
1976 – Who Is Dan Hartman? 
1976 – Images 
1978 – Instant Replay 
1979 – Relight My Fire 
1981 – April Music Recorded Music Library
1982 – It Hurts to Be in Love
1984 – I Can Dream About You 
1986 – White Boy (aldrig släppt)
1989 – New Green Clear Blue
1994 – Keep the Fire Burnin2004 – Super HitsSinglar' (på Billboard Hot 100)
1978 – "Instant Replay" (#29)
1979 – "This Is It" (#91)
1981 – "It Hurts to Be in Love" (#72)
1981 – "Heaven in Your Arms" (#86)
1984 – "I Can Dream About You" (#6)
1984 – "We Are the Young" (#25)
1985 – "Second Nature" (#39)

Externa länkar

 Officiell webbplats
 Dan Hartman på IMDb
 Dan Hartman på Find a Grave

Födda 1950
Avlidna 1994
Amerikanska sångare
Amerikanska låtskrivare
Män
Personer från Harrisburg
Escape (musikalbum)

Escape är det sjunde albumet av det amerikanska rockbandet Journey ( åttonde om man räknar Dream after Dream som endast släpptes i Japan). Albumet räknas som ett av de bästa av Journey med låtar som Don't stop believin, Stone in Love, Who's cryin now, Still they ride, Escape, Mother Father och Open arms. När Gregg Rolie hoppat på grund av bandets mer radio-vänliga inriktning blev Jonathan Cain medlem och Escape är det första Journeyalbumet han medverkade på, bland annat låtskrivandet till den maffiga Open arms.

Låtlista
Alla låtar är skrivna av Steve Perry, Jonathan Cain och Neal Schon om inget annat anges

 Don't Stop Believin'                                                           4.09
 Stone in Love                                                                      4.24
 Who's Cryin Now       ( Cain, Perry)                                               5.01
 Keep on Runnin                                                                     3.40
 Still They Ride                                                                    3.48
 Escape                                                                             5.16
 Lay it Down                                                                        4.13
 Dead or Alive                                                                      3.19
 Mother, Father         (Matt Schon, Perry, Neal Schon, Cain)                       5.27
 Open Arms              (Cain, Perry)                                               3.18

Medverkande 
Steve Perry - Sång
Neal Schon - Gitarr
Jonathan Cain- Keyboard
Ross Valory - Bas
Steve Smith - Trummor

Musikalbum 1981
Eksjö landsförsamling

Eksjö landsförsamling var en församling i Linköpings stift och Eksjö kommun. Den 1 januari 1949 uppgick församlingen i Eksjö församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades omkring 1500 efter Eksjö stad bildats 1403, vid en uppdelning av Eksjö församling då samtidigt Eksjö stadsförsamling bildades. 

1 januari 1949 uppgick Eksjö landsförsamling i stadsförsamlingen som samtidigt bytte namn till Eksjö församling.

Pastorat
Från omkring 1500 till 1 januari 1949: Annexförsamling i pastoratet Eksjö stadsförsamling och Eksjö landsförsamling.

Komministrar

Se även
Eksjö socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Eksjö kommun
Tuna socken, Småland

Tuna socken i Småland ingick i Tunaläns härad (före 1885 även med del i Sevede härad), ingår sedan 1971 i Vimmerby kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Tuna distrikt.

Socknens areal är 249,27 kvadratkilometer, varav land 231,09. År 2000 fanns här 850 invånare. Tätorten Tuna samt Tuna kyrkby med sockenkyrkan Tuna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tuna socken har medeltida ursprung.

En del av Tuna socken, den så kallade "Tuna skate" omfattande 7 mantal: byarna Bröttle, Fjälster, Hällerum, Källeberg, Malmgrava, Näs, Odensvalehult och Östrahult, tillhörde judiciellt och administrativt till Sevede härad. Den sammanslogs i alla avseenden med den övriga socknen 1884.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tuna församling och för de borgerliga frågorna till Tuna landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Vimmerby  kommun. 1972 överfördes från Tuna socken (församling) till Kristdala socken (församling): Grönlid, Hemsebo, Hökfors, Ishult, Juxtorp, Skålbonäs, Skälsebo, Slirshult, Syserum, Ytternäs. Området hade en areal på 74,8 kvadratkilometer, varav 68,0 land, och hade 236 invånare.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tuna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Tunaläns härad. De indelta soldaterna tillhörde Smålands husarregemente, Södra Vedbo skvadron, Överstelöjtnantens kompani och Kalmar regemente Sevede kompani.

Geografi
Tuna socken ligger norr om Oskarshamn och sydost om Vimmerby kring insjöarna Möckeln, Tunasjön och Gallsjön samt Tunaån. Socknen är kuperad skogsbygd med många småsjöar.

Det har funnits hela sju sätesgårdar i socknen: Tuna gård (säteri), Väderums säteri, Grönlids herrgård, Kulltorps säteri, Syserums säteri, Klemenstorps herrgård och Hökfors herrgård (överförd till Kristdala socken 1972).

I Fjälster fanns det förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Kända från socknen är ett flertal gravrösen och domarringar från bronsåldern samt sex gravfält från järnåldern. Tre fornborgar finns här också.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 968 1810 till 3 146 1880 varefter den med någon variation minskade stadigt till 796 1990.

Namnet
Namnet (1322 Tuna) kommer från godset vid kyrkan. Namnet tuna menar 'inhägnad, gärdesgård'.

Se även
Tuna församling
Lista över fasta fornminnen i Vimmerby kommun#Tuna

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris
Tuna : en Smålandssocken Utgiven av Tuna hembygdsförening 1999.  libris

Externa länkar

Tuna socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
 Tuna hembygdsförening

Indelningar i Vimmerby kommun
Socknar i Tunaläns härad
Socknar i Sevede härad
Uppsala Block 5

Uppsala Block 5 är ett kraftvärmeverk i Boländerna i Uppsala. Anläggningen återvinner energi från avfall i form av fjärrvärme och invigdes år 2005 efter två års byggtid. Den totala investeringen uppgick till ca 1000 miljoner kronor.

Block 5 uppfördes med Vattenfall som beställare. Efter en arkitekttävling gick uppdraget till Arkitektmagasinet. Deras förslag hade en enkel och diskret profil och ligger orienterad längs den intilliggande Bolandsgatan. Byggnadskroppen är 138 meter lång, 26 meter bred och 42 meter hög. Den längsgående fasaden täcks av 2x5 meter stora rödfärgade tegelelement och korrugerad aluminiumplåt. Gavelsidorna är uppglasade. Interiört ger ljusgröna gångbanor en höjd orienteringsmöjlighet och mörkgröna dörrar leder ut ur byggnaden. Alla rörliga delar har målats i gul kulör.

I dag (2010) tar Vattenfalls värmeanläggning i Boländerna emot ungefär tio procent av Sveriges brännbara hushållsavfall. I den nya värmeanläggningen förbränns som mest 22 ton sorterat avfall per timme vilket motsvarar 170 000 ton/år. Förbränningsanläggningen har en effekt av 75 megawatt. Vid förbränningen bildas bland annat koldioxid och vattenånga.

Fasaddetaljer

Källor
 Vattenfalls nya värmeanläggning, "Tung teknik möter stark form".

Uppsala
Kraftvärmeverk i Sverige
Hermann Moedebeck

Hermann Moedebeck, född 1857, död 1910, var en tysk militär och flygtekniker.

Moedebeck, som uppnådde överstelöjtnants grad, skrev flera grundläggande arbeten i luftseglingskonsten och främjade denna på många sätt. Bland annat stiftade han "Luftflottenverein" i Berlin och uppsatte 1898 tidskriften "Illustrierte aeronautische Mitteilungen" (från 1910 kallad "Deutsche Zeitschrift für Luftschiffart").

Källor

Tyska officerare
Tyska flygpionjärer
Födda 1857
Avlidna 1910
Män
Ugglan
Djursdala landskommun

Djursdala landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Djursdala socken i Sevede härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Södra Vi.

År 1971 upplöstes Södra Vi landskommun och detta område gick upp i Vimmerby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Djursdala landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Vimmerby kommun
Gotthold Pannwitz

Gotthold Theodor Pannwitz, född 16 maj 1861 i Kirchhain, Lausitz, död 29 november 1926 i Lychen, var en tysk militärläkare.

Pannwitz blev 1890 stabsläkare i Kehl och tillhörde från 1895 kejserliga hälsovårdsstyrelsen. Han undersökte hygienen vid boktryckerierna och inlade stor förtjänst om organisationen av tuberkuloskongresserna 1899 och 1902; sistnämnda år tog han avsked ur militärläkarkåren och fick titeln professor.

Källor

Noter

Tyska läkare
Tyska militärer
Tyska professorer
Födda 1861
Avlidna 1926
Män
Ugglan
Personer från Kirchhain
Indienlagarna

Indienlagarna (sp. Leyes de Indias) är den lagbok som utfärdades av den spanska kronan gällande dess amerikanska och filippinska kolonier inom det spanska imperiet. Lagarna reglerade det sociala, politiska och ekonomiska livet i dessa områden. Lagarna innehöll en mängd dekret utfärdade genom århundradena och de viktigaste lagarna från 1500-talet, som avsåg att reglera samspelet mellan nybyggare och infödda, såsom Burgoslagarna (1512) och Leyes Nuevas (”Nya lagarna”) (1542).

Under de femhundra åren av spansk närvaro i dessa delar av världen, gjordes nya sammanställningar flera gånger, framförallt den version som  Karl II lät göra 1680. Den blev den klassiska lagsamlingen, trots att det senare utfärdades lagar som ersatte delar av den och nya sammanställningar gavs ut. Sammanställningen av år 1680 kom att utgöra mallen för hur lagarna var organiserade.

Den spanska koloniseringen av Amerika medförde stora konflikter mellan ursprungsbefolkningen  och de spanska inkräktarna, på grund av reduktionssystemet och andra lagar. Samtidigt ägde konflikter rum mellan kolonisatörer och den spanska kronan när det gällde tillämpningen av de spanska lagarna. Den spanska monarkins lagar innefattade även lagar mot ”nya kristna” vilka reglerade ”blodets renhet” (Limpieza de sangre) 

Två av de lagar som utfärdades under 1500-talet reglerade den spanska kontakten med de infödda, en fråga som kronan snabbt blev berörd av strax efter Columbus resor och hans tyranniska guvernörskap. Burgoslagarna (1512), som undertecknades av kung Ferdinand II av Aragonien, fokuserade på välfärden för de erövrade indianerna. Frågan återupptogs sedan efter att Bartolomé de las Casas hade uppmärksammat övergrepp som utförts av  encomenderos. Burgoslagarna reviderats genom Leyes nuevos (”Nya lagar”) 1542 som utfärdats av  Karl I och som snabbt sågs över igen 1552, efter att lagarna mötte motstånd hos kolonisterna. Dessa lagar följdes sedan av förordningar angående upptäckter 1573, som förbjöd all otillåten verksamhet mot oberoende infödda.

För att styra och reglera inrättandet av ”presidios” (militära städer), missionsstationer, och civila samhällen, utvecklade kung Filip II den första versionen av Indienlagarna, en omfattande guide som består av 148 förordningar till stöd för kolonister när det gäller lokalisering, uppbyggnad och att besätta bosättningarna. De kodifierar stadsplaneringsprocessen och representerade några av de första försöken till en generalplan. Indienlagarna, undertecknade 1573, anses vara de första omfattande riktlinjerna för planering och utveckling av samhällen. Lagarna var starkt påverkade av Vitruvius Tio böcker om arkitektur och Leon Battista Albertis avhandlingar om ämnet.

Efter att några av de nordligaste spanska kolonierna hade blivit en del av USA fick Indienlagarna stor betydelse i skapandet av regelverket för utvecklingen i USA, särskilt Land Ordinance-lagen 1785, som introducerade stad och land (”township” och ”section”) som organisatoriska områden..

Referenser

Källor

Spanska koloniseringen av Amerika
Spårvägar i Norge

Den här artikeln behandlar historiska, nutida och planerade spårvägssystem i Norge.

Förteckning över orter som har eller har haft spårväg

Jämförelse mellan befintliga system
Spårvägar i Danmark

Spårvägar i Danmark fanns historiskt fram till 1972 i Köpenhamn, Århus och Odense. Sedan 2017 har de tre historiska spårvägsstäderna byggt eller planerat snabbspårvägar, på danska letbane. För närvarande (2022) finns spårväg i Århus och Odense.

Historiska, befintliga och planerade system 

 Den elektriska spårvägen i Århus mellan 1904 och 1971 hade meterspår. Alla andra anläggningar, inklusive hästspårvägen i Århus, har varit normalspåriga.
 Sporvejsmuseet Skjoldenæsholm öppnade 1978 nära Jystrup ungefär 50 km väster om Köpenhamn.

Framtid 
I centrala Köpenhamn öppnade den första metrolinjen 2002. I Århus återkom spårväg 2017 och i Odsense 2022. I Köpenhamnsregionen byggs nu snabbspårvägslinjer. Den term som i allmänhet används på danska är letbane, det vill säga "lättbana", lånat från engelska "light rail". De nya systemen har dock även inslag av gatuspårväg.

Århus 

I Århus används de två äldre järnvägarna Grenåbanen och Odderbanen. Dessa gick 2012-2016 i gemensam trafik som Aarhus Nærbane. Sträckan på Grenåbanen mellan Århus centralstation (hovedbanegården) och Nørreport har fått dubbelspår. Det har också att dragits ett nytt dubbelspår genom norra Århus från Nørreport via Skejby till Lystrups station på Grenåbanen. Genom att kombinera spårväg och järnväg skapas en duospårväg. Hela sträckan mellan Odder och Grenå har elektrifierats. Spårvägstrafiken startade 2017 i centrala Århus. Linjen till Odder öppnade år 2018 och linjen till Grenår år 2019. På längre sikt finns det planer på ytterligare sträckor inom Århus och i den omgivande regionen Midtjylland.

Odense 

I Odense finns en spårväg från Tarup i nordvästra Odense via Odense järnvägsstation, Syddansk Universitet och Odense Universitetshospital till Hjallese i söder. Linjen trafikeras av konventionella spårvagnar och till skillnad från i Århus finns inga planer på regionala linjer. År 2015 påbörjades arbetena och linjen invigdes 28 maj 2022. Odense har också lokaltåg på järnvägen Svendborgbanen, som fortsatt ska räknas som järnväg.

Ring 3, Köpenhamn 

Genom åtta förortskommuner väster om Köpenhamn byggs en snabbspårväg, Hovedstadens Letbane, ungefär parallellt med vägen Ring 3 ca 10 km från Köpenhamns centrum. Banan blir en tvärförbindelse, med en funktion liknande Tvärbanan i Stockholm och Spårjokern i Helsingfors. Busstrafiken längs Ring 3 är idag omfattande. Elva kommuner samarbetar kring projektet och banan började byggas 2018. Det gäller en spårväg från Lundtofte i norr, via Kongens Lyngby, Herlev och Glostrup, till Ishøj i söder. Trafiken förväntas starta 2025.

Tidsplan

Externa länkar 
 http://letbaner.dk/

 
Transport i Köpenhamn
AGM-12 Bullpup

AGM-12 Bullpup var en amerikansk attackrobot som användes under vietnamkriget. Den ersattes under 1970-talet av AGM-65 Maverick och laserstyrda bomber.

Historia
Under Koreakriget blev det uppenbart att precisionsbombning med konventionella bomber eller ostyrda raketer mot små mål var svårt, i synnerhet under fientlig eldgivning. År 1953 begärde därför USA:s flotta in konstruktionsförslag på en radiostyrd raket som kunde avfyras från säkert avstånd men ändå träffa sitt mål med god precision. Uppdraget gick 1954 till Glenn L. Martin Company i Orlando, Florida och i april 1959 togs roboten i tjänst i US Navy. Denna fick beteckningen ASM-N-7.

Räckvidden visade sig vara otillräcklig och 1960 togs i stället ASM-N-7A i tjänst. Den nya modellen hade en Thiokol-motor som gav en räckvidd på 11 kilometer. Även flygvapnet införskaffade den och gav den beteckningen GAM-83.

År 1962 började man testa en uppskalad variant av roboten med dubbelt så stor sprängladdning och med kraftigare motor som gav ännu längre räckvidd. Den nya roboten fick beteckningen ASM-N-7B. I juni 1963 infördes nya försvarsmaktsgemensamma beteckningar för all materiel varvid ASM-N-7A blev AGM-12B och ASM-N-7B blev AGM-12C.

AGM-12D var en modifierad AGM-12B som i stället för en konventionell sprängladdning bar en W45 kärnladdning. Olika varianter hade sprängkrafter på ½, 1, 5, 8, 10, eller 15 kiloton. Flygvapnet beställde senare också varianten AGM-12E som var en AGM-12C med sprängladdningen utbytt mot en klusterladdning.

Vietnamkriget
Både AGM-12B och AGM-12C användes i Vietnamkriget med ganska mediokert resultat. Eftersom piloten var tvungen att både se och styra roboten under hela flygtiden så blev han, tvärt emot vad som hade avsetts, mer sårbar för fientlig eld. Dessutom visade det sig vara svårt för piloten att styra både roboten och sitt flygplan samtidigt.

Användare

Bilder

Se även
Robot 05
Zvezda Ch-23

Källor
Guided Air-To-Surface Missiles Greg Goebel
Martin AGM-12 Bullpup Andreas Parsch

Amerikanska attackrobotar
Kärnvapenbärande robotar
Amerikansk krigsmateriel under kalla kriget
Amerikansk krigsmateriel under Vietnamkriget
Martin Marietta Corporation
Socom II: U.S. Navy Seals

SOCOM II: US Navy SEALs är ett spel för Playstation 2, utvecklat av Zipper Interactive och publicerat av Sony Computer Entertainment. Spelet är uppföljaren till SOCOM: U.S. Navy SEALs.

Gameplay
Spelet är ett taktiskt skjutspel som spelas ur ett tredjepersonperspektiv och som kombinerar fyra element: strategi, hälsa, reflex och koordination. Det finns 12 olika enspelaruppdrag i fyra regioner: Albanien, Algeriet, Brasilien och Ryssland. Det finns fem olika rankningar som kan spelas i spelet: rekryt, löjtnant, kommendör, kapten och amiral. Varje uppdrag har primära mål, sekundära mål, och dolda bonusmål. 

Spelaren måste fylla i alla de primära målen för att vinna ett uppdrag, de sekundära målen och bonusmålen är valfria. När man väljer vapen kan spelaren välja ett primärt vapen, som till exempel en automatkarbin eller maskinpistol, ett sekundärt vapen (som pistol), och tre olika taktiska föremål (exempelvis ett kikarsikte för prickskyttegevär eller granater). 

Spelaren kan låsa upp nya modeller för multiplayer (flerspelarläge) samt filmer, musik, planscher med mera. 

I spelets multiplayerdel krävs en bredbandsanslutning för uppspelning. Man ställer upp två lag av marinsoldater och terrorister med upp till åtta spelare av varje. Den förvalda rundan är 6 minuter lång, för att vinna så måste ett lag vinna minst 6 av 11 möjliga rundor.

Externa länkar
www.socom.com

Datorspel 2003
Playstation 2-spel
Tredjepersonsskjutare
Algeriet i fiktion
Albanien i fiktion
Brasilien i fiktion
Sony Interactive Entertainment-spel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Frödinge landskommun

Frödinge landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Frödinge socken i Sevede härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Sevede.

År 1971 upplöstes Sevede landskommun och detta område gick upp i Vimmerby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Frödinge landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Vimmerby kommun
Pelarne landskommun

Pelarne landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Pelarne socken i Sevede härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Sevede.

År 1971 upplöstes Sevede landskommun och detta område gick upp i Vimmerby kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Vimmerby kommun
Rumskulla landskommun

Rumskulla landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Rumskulla socken i Sevede härad i Småland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i storkommunen Sevede.

År 1971 upplöstes Sevede landskommun och detta område gick upp i Vimmerby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Rumskulla landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Vimmerby kommun
Pelarne församling

Pelarne församling är en församling inom Svenska kyrkan i Smålandsbygdens kontrakt av Linköpings stift, Vimmerby kommun, Kalmar län, Småland. Församlingen ingår i Vimmerby pastorat.

Församlingskyrka är Pelarne kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Vimmerby stads- och landsförsamlingar samt Pelarne, från 1962 till 1992 annexförsamling i pastoratet Rumskulla och Pelarne samt från 1992 annexförsamling i pastoratet Vimmerby, Tuna, Rumskulla och Pelarne, som från 2006 också omfattar Frödinge och Locknevi församlingar.

Komministrar

Se även
Pelarne socken

Referenser

Externa länkar
 Vimmerby pastorats webbplats

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Vimmerby kommun
Rumskulla församling

Rumskulla församling är en territoriell församling inom Svenska kyrkan i Smålandsbygdens kontrakt av Linköpings stift, Vimmerby kommun, Kalmar län, Småland. Församlingen ingår i Vimmerby pastorat.

Församlingskyrka är Rumskulla kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde åtminstone till 1561 ett eget pastorat för att sedan från 1561 till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Rumskulla och Hässleby. Från 1962 till 1992 var den moderförsamling i pastoratet Rumskulla och Pelarne, från 1992 annexförsamling i pastoratet Vimmerby, Tuna, Rumskulla och Pelarne, som från 2006 också omfattar Frödinge och Locknevi församlingar.

Kyrkoherdar

Klockare och organister

Se även
 Rumskulla socken

Referenser

Externa länkar
 Vimmerby pastorats webbplats

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Vimmerby kommun