kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
The Christmas Collection

The Christmas Collection är operapopgruppens Il Divos andra album. Det släpptes den 25 oktober 2005. Det producerades av Steve Mac.

Låtförteckning 
 "O Holy Night" (4.02)
 "White Christmas" (3.50)
 "Ave Maria" (4.53)
 "When a Child Is Born" (3.00)
 "Adeste Fideles (O Come All Ye Faithful)" (3.48)
 "Over the Rainbow" (4.04)
 "Panis Angelicus" (3.46)
 "Rejoice" (3.10)
 "Silent Night" (3.33)
 "The Lord's Prayer" (2.55)

Referenser

Externa länkar 
Il Divo biografi på AllMusic

Album av Il Divo
Julmusikalbum 2005
Julmusikalbum utgivna på Sony Music
Norra Åsbo domsagas valkrets

Norra Åsbo domsagas valkrets (fram till 1877 Norra Åsbo härads valkrets) var vid riksdagsvalen till andra kammaren 1866–1908 en egen valkrets med ett mandat. Valkretsen avskaffades vid övergången till proportionellt valsystem 1911, då den uppgick i Kristianstads läns nordvästra valkrets.

Riksdagsmän
Sven Rosenberg, min 1867–1868, lmp 1869 (1867–1869)
Johan Jönsson, nylib 1870–1871, lmp (1870–1884)
Olof Persson (1885–första riksmötet 1887)
Mårten Borgström (andra riksmötet 1887)
Johannes Nilsson, nya lmp (1888–1890)
Carl Wittsell, gamla lmp 1891–1894, lmp 1895–1896 (1891–1896)
Johannes Nilsson, lmp (1897–1899)
Carl Wittsell, lmp (1900–1902)
Per Nilsson, lmp (1903–1911)

Valresultat

1896

Valdeltagandet var 53,8%.

1899

Valet ägde rum den 12 augusti 1899. Valdeltagandet var 42,7%.

1902

Valet ägde rum den 7 september 1902. Valdeltagandet var 60,7%.

1905

Valet ägde rum den 10 september 1905. Valdeltagandet var 48,1%.

1908

Valet ägde rum den 12 september 1908. Valdeltagandet var 63,4%.

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1986), band 3, s. 93
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1894-1896
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1897-1899
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1900-1902
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1903-1905
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1906-1908

Historiska valkretsar i Kristianstads län
Alberik II av Spoleto

Alberik II av Spoleto, född 912, död 954, var Roms överhuvud mellan 932 och 954, såsom patricier, princeps samt senator av Rom.

Biografi 
Alberik II var son till Alberik I av Spoleto och Marozia, som efter faderns död gifte om sig. Genom fadern var han greve av Tusculum och ärvde hertigdömet Spoleto när fadern avled under sonens barndom. Alberik II tillställde 932 ett folkupplopp i Rom för den skymfliga behandling som styvfadern, kung Hugo av Italien, lät honom utstå. Hugo måste fly till Lombardiet, och Alberik lät fängsla såväl sin moder Marozia som hennes son, påven Johannes XI, som var Alberiks halvbror. Själv fick han högsta makten i Rom under titeln "furste och alla romares senator".

Alberik styrde sedan Rom med kraft och klokhet till sin död (954), avvärjde upprepade anfall från kung Hugo, och behärskade även fullständigt påvemakten. I syfte att förena den andliga och världsliga makten i Rom lät han adeln, före sin egen död, gå ed på att vid nästa vakans vid påvestolen göra hans son Ottaviano till påve, som dessutom ärvde Alberiks världsliga makt. Detta skedde också år 955, när Ottaviano uppsteg på Petrus tron som Johannes XII.

Alberik var gift med sin styvsyster Alda, dotter till Hugo av Arles.

Referenser 

Födda 912
Avlidna 954
Romerska politiker
Italienska grevar
Män
Italienska hertigar
Karl Momen

Karl Momen, född 3 april 1934 i Mashhad i Iran, är en iransk-svensk arkitekt, målare och skulptör. 

Karl Momen är utbildad vid konstakademierna i Stuttgart och Stockholm. Han är bosatt i Sverige sedan 1962.

Han är skapare av The Metaphor: The Tree of Utah, en 26,5 meter hög skulptur som liknar ett träd, på The Bonneville Salt Flats vid väg Interstate 80. Den stod färdigt 1986.

Karl Momen är verksam konstnär i USA och Sverige. Momen är representerad vid bland annat Moderna museet.

Utställningar i urval
 Haus am Lutzowplatz Cultural Centre, Berlin 1979
 Salt Lake Art Centre, Salt Lake City 1985
 Springville Art Museum, Utah 1985
 Striped House Museum, Tokyo 1985
 Haus am Lutzowplatz, Cultur Centre, Berlin 1989
 Bringham Young University Museum of Art, Provo, Utah 1996
 Chicago - The Swedish - American Museum 2004
 Minnesota - Hillstrom Museum of Art at Gustavus Adolphus College 2004
 San José, Califonia - Tec Museum, maj 2004 - sep 2005
 Seattle, Washington - Nordic Heritage Museum feb 2006 -april 2006
 St. Joseph - Michigan - Krasl Art Center maj 2006 - juli 2006

Källor 
 Stig Johansson: Karl Momen - a presentation, utställningskatalog, Stockholm 1986.

Externa länkar 
 Art Venue
 Galleri Överkikaren

Födda 1934
Svenska målare under 1900-talet
Svenska skulptörer under 1900-talet
Iranska konstnärer
Iranska skulptörer
Män
Levande personer
Personer från Mashhad
Svenska målare under 2000-talet
Svenska skulptörer under 2000-talet
Representerade vid Moderna museet
Richard Hoggart

Herbert Richard Hoggart, född 24 september 1918 i Leeds i West Yorkshire, död 10 april 2014 i London, var en brittisk akademiker som gjorde karriär inom fält som sociologi, engelsk litteratur och kulturvetenskap, med ett särskilt intresse för brittisk populärkultur. Hoggart var professor vid universitetet i Birmingham; man kan räkna in honom bland efterkrigstidens många s.k. masskulturkritiker.   

Det är vanligt att man daterar den brittiska cultural studies-traditionens början till 1958 då bl.a. Hoggarts bok The Uses of Literacy gavs ut. Den utgörs av en studie av den brittiska arbetarklassens liv och kultur dels före, dels efter andra världskriget. Han undersöker det komplicerade nätverk av relationer som han menar kännetecknar arbetarklasskulturen. Sådant som deras språk, värden, föreställningar, familjeliv, vanor och ritualer analyseras i samband med typiska arbetarklassinstitutioner som sportevenemang och publiv. I korta drag menar han att arbetarklasslivet under förkrigstiden var komplext och rikt och dess kultur skapades av och var förankrad i de erfarenheter som människorna gjorde i sina liv. Den utgjorde det som han kallar ett "fullt och rikt liv". Man skulle kunna säga att han såg förkrigstidens arbetarklasskultur som genuin i förhållande till den kultur som han menar kännetecknar efterkrigstiden. Under efterkrigstiden har den amerikaniserad och massproducerade populärkulturen tagit över och förstört den gamla arbetarklasskulturen. En kultur förankrad och skapad i människornas erfarenheter och livsvillkor har ersatts av en massproducerad kultur som helt saknar denna förankring. Popmusik, amerikanska TV-program, deckar- och kärleksromaner och annat som ingick i efterkrigstidens mass- och populärkulturella utbud har enligt Hoggart generellt lågt estetiskt värde.

Litteratur 
 Johansson, Thomas & Fredrik Miegel, Kultursociologi (1996)

Källor

Brittiska litteraturvetare
Brittiska sociologer
Alumner från University of Leeds
Personer i Storbritannien under 1900-talet
Personer från Leeds
Födda 1918
Avlidna 2014
Män
Raymond Williams

Raymond Henry Williams, född 31 augusti 1921 i Llanfihangel Crucorney nära Abergavenny, död 26 januari 1988 i Saffron Walden i Essex, var en walesisk akademiker, författare och kritiker. Hans författarskap om politik, kultur, massmedia och litteratur speglade hans marxistiska ståndpunkter. Han var en inflytelserik gestalt inom den nya vänstern. 

Det är vanligt att man daterar den brittiska cultural studies-traditionens begynnelse till 1958 då bl.a. Williams Culture and Society utgavs. Han är kanske den enskilda teoretiker som har utövat störst inflytande inom fältet i Storbritannien. I sin bok undersöker han förhållandet mellan kultur och samhälle genom att analysera ett antal litterära texter skrivna av brittiska författare mellan 1780-1950, bl.a. för att se hur rörelser i samhället avspeglar sig. Han utgår bl.a. från antagandet att en mängd viktiga ord i språket under den period han undersöker antog sina nuvarande betydelser i samband med det samhälle dessa ord användes för att beskriva också utvecklades och förändrades. Han urskiljer särskilt fem ord: "industri", "demokrati", "klass", "konst" och "kultur". I Keywords (1976) utvecklar han sitt intresse för uppkomsten av ords betydelse i relation till samhällsutvecklingen i stort.

Williams är kritisk till begreppet massa, vilket han menar är ett nytt ord för pöbel och som betecknar ungefär samma negativa egenskaper som detta ord. Enligt honom finns det inga massor utan bara olika sätt att betrakta människor som sådana. I viss utsträckning avfärdar han också den s.k. masskulturkritiken och sår ett frö till ett mer positivt sätt att betrakta populärkulturen och de som använder den. 

Han är också kritisk i Culture and Society och The Long Revolution (1961) mot den amerikanska s.k. mediaeffektforskningen som hävdar att TV och andra massmedier har en determinerande effekt på människors beteende. Denna typ av "teknologisk determinism" känner man igen från debatter som då och då dyker upp i den offentliga diskussionen om till exempel våldsfilmers, rollspels och hårdrockens skadliga inflytande på framför allt ungdomen.

Litteratur 
 Johansson, Thomas & Fredrik Miegel, Kultursociologi (1996)

Källor

Noter

Födda 1921
Brittiska litteraturvetare
Alumner från Trinity College, Cambridge
Avlidna 1988
Män
Brittiska marxistiska teoretiker
Lista över fornborgar i Värmland

Detta är en lista över fornborgar i landskapet Värmland registrerade i Fornminnesregistret. Det finns 39 fornminnen i Värmland som är registrerade som fornborgar. 37 av dem är antikvariskt bedömda som fornlämningar.

Landskapsdelen i Värmlands län 
I den del av Värmland som ligger i Värmlands län finns det 36 fornborgar som är bekräftade som fornlämningar.

Landskapsdelen i Örebro län 
I den del av Värmland som ligger i Örebro län finns det 1 fornborg som är bekräftad som fornlämning.

 För Karlskoga kommun, se även Lista över fornborgar i Närke.

Obekräftade fornborgar 
Det finns dessutom 2 fornborgar i Värmland som inte är bekräftade som fornlämningar.

Fotnoter 

 
Fornborgar i Sverige
Palpbaggar

Palpbaggar (tidigare även vattenbaggar, Hydrophilidae) är en familj bland skalbaggarna i underordningen allätarbaggar med omkring 2 300 arter över hela världen.

De har korta antenner, i spetsen förtjockade till en klubba. De flesta hithörande arter lever i vatten och har bakbenen omformade till simben. Andra arter lever i slam och spillning. De i vatten levande formerna har vid flyktigt påseende stor likhet med dykarna, men vid närmare påseende finns stora olikheter, och likheten innebär ingen närmare släktskap, utan är ett konvergensfenomen, till följd av båda familjernas tillpassning till livet i vattnet.

Palpbaggarnas kropp är inte så bra anpassad för simning och dykning som dykarnas. Kroppens översida är starkt kullrig, medan undersidan är platt, och simbenen röras växelvis, så att ingen snabb simning kan åstadkommas, varför dessa djur ofta krypa fram på mossa och vattenväxter. Detta gäller i ännu högre grad om larverna, som helst föredrar fast mark under fötterna och därför i regel endast anträffas på ett några centimeter djupt vatten. När skalbaggarna ska förnya sitt luftförråd, klättrar de upp på vattenväxter, till dess huvud befinner sig i vattenbrynet och luften kommer i förbindelse med den under djurets undersida med fina hår kvarhållna luftmängden genom en kanal, som bildas av antennlederna och en hårklädd ränna på huvudet. De större formerna är som fullvuxna växtätare, som larver rovdjur. Äggen läggs i av honan spunna kokonger, som flyter på vattenytan.

Källor

Externa länkar 

Skalbaggar
Johan Jönsson i Kristianstad

För andra betydelser, se Johan Jönsson (olika betydelser)
Bengt Johan (BJ) Jönsson (i riksdagen kallad Jönsson i Kristianstad), född 12 januari 1878 i Glimåkra, död 22 oktober 1963 i Kristianstad, var en svensk grosshandlare och frisinnad politiker (liberal).

Bengt Johan Jönsson, som kom från en bondesläkt, började som sjuttonåring arbeta i speceriaffär i Kristianstad, blev egen detaljhandlare där 1901 och övergick till grosshandel 1913 då han övertog Otto Werlins Eftr. Han var under flera decennier tongivande lokalpolitiker i staden, bland annat som stadsfullmäktiges ordförande 1923–1946 och ledamot av drätselkammaren 1907–1946. Han kallades allmänt bara för BJ.

Han var riksdagsledamot i första kammaren för Kristianstads läns valkrets vid 1919 års urtima riksmöte. Som representant för Frisinnade landsföreningen tillhörde han dess riksdagsparti Liberala samlingspartiet. Han var även ordförande för Folkpartiets länsförbund i Kristianstads län.

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1986), band 3, s. 128

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Personer från Glimåkra socken
Födda 1878
Avlidna 1963
Män
Matilda av Toscana

Matilda av Toscana, Matilda av Canossa, född 1046, död 24 juli 1115, var regerande markgrevinna av Toscana från 1052 till 1115; fram till 1076 i samregering med sin mor. Hon testamenterade sina landområden till Kyrkostaten, vilket kallas Matildiska donationen eller Matildiska arvet.

Biografi 

Matilda var dotter till markgreve Bonifatius III av Toscana och Beatrix av Lothringen. Fadern var greve av bland annat Reggio, Modena, Mantua, Brescia, och Ferrara.

Matilda blev förmäld med hertig Gottfrid av Lothringen, från vilken hon 1071 skildes. Matilda härskade över stora områden i norra och mellersta Italien - markgrevskapet Toscana, Brescia, Modena, Reggio, Mantua och Ferrara - och ägde i såväl dessa som andra närliggande stater stora gods. Hon var också under sin samtid omtalad för sin höga bildning och intelligens. Hon var en ivrig anhängare av påven Gregorius VII, och det var till hennes slott Canossa kejsar Henrik IV vallfärdade för att vinna påvens absolution. Under Henriks andra fälttåg till Lombardiet stod hon likaledes på Gregorius’ sida; efter hans död stödde hon påvarna Viktor III och Urban II. 

1089 ingick hon av politiska skäl äktenskap med den 17-årige hertig Welf II av Bayern och tog parti mot Henrik IV även vid hans tredje tåg över Alperna. Sina gods hade hon redan under Gregorius’ livstid skänkt till påvestolen och förnyade 1102 denna gåva. 

Efter hennes död uppstod en livlig strid mellan påven och kejsaren om det Matildiska arvet.

Galleri

Referenser

Noter

Födda 1046
Avlidna 1115
Italiensk adel
Toscana
Kvinnor
Kvinnliga regenter under 1000-talet
Personer i Italien under 1000-talet
Ugglan
Markgrevinnor
Gravsatta i Peterskyrkan
Kvinnliga regenter under 1100-talet
Amstetten

Amstetten är en stad och kommun i Niederösterreich, Österrike, belägen i den historiska regionen Mostviertel. Kommunen har  invånare ().

Amstetten är huvudort i distriktet med samma namn.

Historia
Det finns spår av mänskliga bosättningar från stenåldern och bronsåldern i området, och det första skriftliga belägget för en ort i området gäller Ulmerfeld år 995. Första gången Amstetten omnämns är daterat till 1111. År 1858 anslöts staden till det österrikisk-ungerska järnvägsnätet.

I april 2008 blev staden uppmärksammad i samband med Fritzlfallet.

24 maj 2011 upphävde stadsfullmäktige i Amstetten Adolf Hitlers hedersmedborgarskap i staden.

Orter 
Kommunen består av sex orter (Ortschaften) (inom parentes invånarantal ):

Amstetten ()
Greinsfurth ()
Hausmening ()
Mauer bei Amstetten ()
Neufurth ()
Ulmerfeld ()

Referenser

Orter i Niederösterreich
Kommuner i Niederösterreich
Extrema snöfall i Sverige

Extrema snöfall i Sverige förekommer ibland, och leder då ofta till samhällsproblem, särskilt i kombination med stark vind. Oftast drabbas trafiken, arbetsmarknaden och skolorna hårdast. Dödsfall förekommer i Sverige bara vid ovanliga fall.

Lista över extrema snöfall i Sverige
 Den 29 januari 1850 omkom 100 personer när ett kraftigt snöoväder drog in över Östergötland.
 Den 28 februari 1926 uppmättes 327 centimeter snö i Kopparåsen cirka 110 kilometer nordväst om Kiruna i Lappland. Det är det största uppmätta snödjupet i Sverige någonsin.
 I december 1966 och januari 1967 föll stora mängder blötsnö längs Ångermanlandskusten, med elavbrott som följd. 190 centimeter snö uppmättes i Degersjö vid Stor-Degersjön, vilket är det hittills största snödjupet utanför fjällområdena.
 Den 31 december 1970 ökade snödjupet från 0 till 80 centimeter i nordöstra Uppland.
 I januari och februari 1976 uppmättes flera extrema snödjup, bland annat 232 centimeter i Björkede väster om Lycksele i södra Lappland.
Den 27 - 28 december 1976 rasade en svår snöstorm i Götaland och sydligaste Svealand.
 Mellan den 13 och 18 februari 1979 rasade ett mycket kraftigt snöoväder som orsakade stort kaos i södra Skåne.
 I januari 1985 drabbades Smålandskusten, södra Öland och sydöstra Gotland av kraftiga snöfall, med upp till 1 meter nysnö på 24 timmar.
 Novemberstormen 1995 var en snöstorm som slog hårt mot de södra delarna av Sverige. Bland annat blev Göteborg helt förlamat av snöfallet.
 Mellan den 4 och 12 december 1998 var Gävleområdet totalt insnöat efter en kraftig snökanon, med snödjup på upp till 1,8 meter. Bandvagnar sattes in i centrala Gävle för att säkerställa livsmedelsförsörjning och räddningsinsatser.
 Den 18–19 oktober 2002 gav ett lågtryck från Jylland ett ovanligt tidigt snöfall över inre Götaland, var nya snödjupsrekord för att vara i oktober sattes i Fägerhult med 48 cm och Skara med 41 cm snö.
 Under vintersäsongerna 2009-2010 och 2010-2011 drabbades södra Sverige återkommande av flera kraftiga snöoväder som skapade stora problem i trafiken och som också ledde till att ett stort antal tak rasade in på grund av tyngden från snön. På vissa platser i landet slogs även nya rekord för snödjup.
Den 31 januari - 4 Februari 2018 drabbades södra Norrlandskusten av ett kraftigt snöoväder som lamslog i stort sett all kollektivtrafik mellan Uppsala och Örnsköldsvik. Skolorna i Sundsvall, Nordanstig och Hudiksvall hölls stängda då kraftiga vindbyar i kombination med snökanonen ledde till drivbildat snödjup på upp till 1,5 meter, vilket under ett par dagar gjorde vägarna längs kusten oframkomliga. Söderhamns kommuns växthus raserades i samband med ovädret av det enorma snötäcket som lade sig över området. Strömavbrott för 1000-tals hushåll rapporterades i Hälsingland.

Se även
 Kraftiga stormar i Sverige
 Orkaner i Sverige

Referenser
 SMHI, Faktablad "Svåra snöoväder"

Snö
Snö
Gräsgrön guldbagge

Gräsgrön guldbagge (Cetonia aurata), eller guldsmed är en skalbagge i underfamiljen guldbaggar. Den gräsgröna guldbaggen är metalliskt grönglänsande, med några svaga vita tvärgående streck på täckvingarna. Den är mellan 14 och 20 millimeter lång. Guldbaggen äter nektar och ses ofta på blommor.

Guldbaggen flyger ofta i solsken. Till skillnad från andra skalbaggar kan den flyga utan att lyfta på och sära på täckvingarna. Det beror på att täckvingarnas kant på yttersidan nära basen är försedd med en utskärning, genom vilken flygvingarna kan fällas ut.

Kännetecken 
Guldbaggen är 14–20 millimeter lång och är ofta metalliskt grönglänsande. Variationen inom arten visar sig i att det även finns individer som kan vara mer eller mindre guldfärgade, ha en bronsfärgad glans, eller vara mörkare grönblå eller närmast blåvioletta. På täckvingarna finns svaga vita tvärgående streck. Undersida på skalbaggen är rödaktigt kopparfärgad. Bakkroppen är jämnbred, halsskölden (prothorax) är bred och halvcirkelformad och det finns en tydlig triangulär skutell. Huvudet är litet och antennerna är ganska korta, böjda och har solfjäderformade antennklubbor.

Guldbaggen har egenskapen att den kan flyga utan att lyfta upp täckvingarna. Detta kan den göra tack vare att täckvingarnas kant på yttersidan nära basen är försedd med en utskärning, genom vilken flygvingarna kan fällas ut.

Larven är vitgulaktig med gles fin behåring och ett litet brungulaktigt huvud. Dess kropp har formen av ett C.

Utbredning 
Gräsgrön gulbagge förekommer i större delen av Europa och österut genom norra Asien till Sibirien. I Sverige är den vanlig upp till Jämtland.

Levnadssätt 
Guldbaggen genomgår fullständig förvandling med de fyra utvecklingsstadierna ägg, larv, puppa och imago. Livscykeln är tvåårig och den största delen av levnadstiden tillbringas som larv, som fullbildad skalbagge lever den bara i några veckor. Larven lever i håligheter i murket trä där det samlas mulm eller i jorden. Dess föda är olika multnade växtdelar, och påträffas därför även ofta i komposthögar, där den gör nytta som nedbrytare.. Efter en övervintring förpuppar den sig i juni eller juli. De fullbildade skalbaggarna kommer fram till våren, i april eller maj (beroende på skillnader i klimatet i olika delar av utbredningsområdet). Guldbaggarna ses ofta sittande på blommor och kan hittas i trädgårdar. De flyger i soligt väder.

Referenser

Externa länkar

Bladhorningar
Olivgrön guldbagge

Olivgrön guldbagge (Protaetia cuprea metallica) är en skalbaggsart i underfamiljen guldbaggar, i familjen bladhorningar. Den blir 14–23 millimeter lång och är grön med guld eller bronsskimmer. Till skillnad från andra skalbaggar kan den flyga utan att fälla upp täckvingarna, tack vare en bågformad utskärning bakom skuldran. Arten liknar närmast gräsgrön guldbagge.

Utbredning
Finns i hela Sverige.

Levnadssätt
Den olivgröna guldbaggen kan ofta ses sommartid på blommor då den äter frömjöl och blommans kronblad. Äggen läggs ofta i myrstackar där larven lever av förmultnande stackmaterial. Larven utsöndrar en vätska som gör att myrorna lämnar den ifred.

Källor
Småkryp. Åke Sandhall. 1991. 

Potosia
Bengt Arweson

Bengt Emil Mattias Arweson, född 28 mars 1904 i Othem, Gotlands län, död 20 november 1984 i Gothem, Gotlands län, var en svensk fiskare och socialdemokratisk politiker.

Biografi
Arweson var son till handlanden Mathias Arweson och Anna Landström. Han var sjöman 1921-1929 och fiskare 1929-1951. Arweson var ledamot av riksdagens andra kammare 1951-1970, invald i Gotlands läns valkrets. Han var ledamot av jordbruksutskottet, landstormsman, vice ordförande i kommunfullmäktige och kommunalnämnden i Dalhems kommun samt var ordförande i hälsovårdsnämnden.

Arweson gifte sig 1929 med Valborg Rosell (född 1908), dotter till glasblåsaren Gustaf Rosell och hans hustru. Han var far till Lilly (född 1931) och Sven (född 1937).

Källor

Noter

Män
Födda 1904
Avlidna 1984
Svenska sjömän
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Personer från Othems socken
Amstetten (olika betydelser)

Amstetten kan syfta på:

 Amstetten, stad och kommun i Niederösterreich, Österrike
 Amstetten (distrikt), distrikt i Niederösterreich, Österrike
 Amstetten, Württemberg – kommun i Baden-Württemberg, Tyskland
Amstetten, Württemberg

Amstetten är ett kommun (Gemeinde) i Alb-Donau-Kreis, 20 kilometer nordväst om Ulm, i delstaten Baden-Württemberg i Tyskland. Kommunen består av ortsdelarna (tyska Ortsteile) Amstetten, Bräunisheim, Hofstett-Emerbuch, Reutti, Schalkstetten och Stubersheim. Folkmängden uppgår till cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Lonsee-Amstetten tillsammans med kommunen Lonsee.

Befolkningsutveckling

Referenser 

Kommuner och städer i Alb-Donau-Kreis
Arvid Hellebladh

Arvid Hellebladh i riksdagen kallad Hellebladh i Valdemarsvik, född 1 juni 1902 i Hjorted, död 27 juni 1984 i Valdemarsvik, var en svensk kommunalkamrer och socialdemokratisk politiker.

Hellebladh var från 1956 ledamot av riksdagens första kammare, invald i Kalmar läns och Gotlands läns valkrets.

Referenser 
Tidens kalender 1967, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1966, sid. 242.

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Födda 1902
Män
Avlidna 1984