kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Buried

Buried är en spansk-amerikansk långfilm från 2010 i regi av Rodrigo Cortés, med Ryan Reynolds i huvudrollen.

Handling 
Amerikanen Paul Conroy (Reynolds) arbetar som lastbilschaufför i Irak. Trots att han ständigt lever med kriget som en del av tillvaron tar hans liv en dag plötsligt en skräckartad vändning när hans bil attackeras och Paul kidnappas och slås medvetslös. När han vaknar ligger han i en försluten träkista, det enda han har med sig är en zippotändare och en mobiltelefon med låg batterinivå som kan ta slut när som helst. Desperationen i kistan ökar lika snabbt som syret i kistan minskar.

Rollista

Utmärkelser

Vinster
Goya: Bästa originalmanus (Chris Sparling), Bästa klippning (Rodrigo Cortés), Bästa ljud

Nomineringar
Goya: Bästa film, Bästa regi (Rodrigo Cortés), Bästa manliga skådespelare (Ryan Reynolds), Bästa foto (Eduard Grau), Bästa originalmusik (Víctor Reyes), Bästa låt ("In The Lap of the Mountain" - Víctor Reyes och Rodrigo Cortés), Bästa specialeffekter

Externa länkar 

Spanska thrillerfilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Amerikanska filmer 2010
Engelskspråkiga filmer
Irak på film
Spanska filmer 2010
Maximilian Joseph von Chelius

Maximilian Joseph von Chelius, född 16 januari 1794 i Mannheim, död 17 augusti 1876 i Heidelberg, var en tysk kirurg och oftalmolog.

Chelius blev 1819 kirurgie professor i Heidelberg, där han upprättade en kirurgisk-oftalmiatrisk klinik, från vilken en mängd skickliga kirurger utgick. Hans främsta arbete är Handbuch der Chirurgie (1822; åttonde upplagan 1858), som översattes till flera europeiska språk. Bland hans övriga verk förtjänar Handbuch der Augenheilkunde (1844) att nämnas. Tillsammans med Puchelt och Nägeli utgav han under flera år "Medicinische Annalen".

Källor
 

Tyska kirurger
Tyska oftalmologer
Tyska professorer i medicin
Tyska läkare under 1800-talet
Personer från Mannheim
Födda 1794
Avlidna 1876
Män
Ugglan
Åke Stenqvist

Åke Stenqvist, född 31 januari 1914 i Kungsholms församling i Stockholm, död 12 augusti 2006, var en svensk allroundidrottsman, med främsta meriterna i längdhopp och stafettlöpning.

Karriär

Friidrott 
Stenqvist representerade IK Mode åren 1935-1938 och därefter IF Sleipner, där han var ordförande åren 1939 till 1945.

Han utsågs 1938 till Stor Grabb nummer 94.

I längdhopp vann han SM-guld åren 1935-1938 samt 1940-1942. Vid de Olympiska Sommarspelen i Berlin 1936 nådde han tionde plats och vid Europamästerskapen år 1938 slutade han elva.

Han deltog i det segrande laget i 4x100 m vid SM 1940 samt i det svenska laget som blev oplacerat i samma gren vid OS 1936. Han var även med i femkamp och vann SM i den grenen åren 1940-42.

Vid EM i friidrott år 1938 var han med i det svenska laget som i Paris vann silvermedalj i stafett 4x100 meter. Övriga svenskar var Gösta Klemming, Lennart Strandberg och Lennart Lindgren.

Övriga idrotter 
I fotboll var Stenqvist målvakt i Karlbergs BK:s juniorlag åren 1929-1932.

I ishockey var han vänsterback i Karlbergs BK åren 1931-1943.

I bandy var han vänsterback eller ytterhalvback i IK Mode åren 1936-1938 samt i Järva IS 1940-1943.

I handboll var han inomhus back och utomhus ytterhalvback i IF Sleipner från 1936. Han spelade även några landskamper i handboll.

Personliga rekord 
100 m: 10,7 s (Södertälje 17 juni 1938)
200 m: 21,8 s (Stockholms Stadion 15 juli 1938)
400 m: 49,6 s (Stockholms Stadion 18 september 1938)
400 m: 49,5 s
Längdhopp: 7,47 m (Berlin Tyskland 1 augusti 1937)
Kula: 12,24 m
Diskus:36,42 m
Spjut:55,60 m
Femkamp:4 403 p

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Män
Svenska längdhoppare
Svenska mångkampare
Svenska kortdistanslöpare
Svenska handbollsspelare
Födda 1914
Avlidna 2006
Svenska mästare i femkamp
Svenska mästare i längdhopp
Svenska mästare i stafettlöpning
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1936 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1936
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Idrottare från Stockholm
Ishockeyspelare i Karlbergs BK
Fotbollsspelare i Karlbergs BK
Svenska idrottare under 1900-talet
Oskars socken

Oskars socken i Småland ingick i Södra Möre härad, ingår sedan 1971 i Nybro kommun och motsvarar från 2016 Oskars distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 76,9 kvadratkilometer, varav land 74,52. År 2000 fanns här 355 invånare. Kyrkbyn Alsjöholm med sockenkyrkan Oskars kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Det område som idag utgör Oskars socken kallades ursprungligen Mortorps "skogsbygd", eftersom området hörde till de mindre befolkade delarna av Mortorps socken. Under 1700-talets första hälft, sannolikt på 1730-talet, byggdes här ett kapell benämnt Mortorps capell och under senare delen av samma århundrade börjar dokumenten tala om "kapellförsamlingen". Den 18 maj 1847 blev församlingen egen annexförsamling med namnet Oskar, inspirerat av den dåvarande regenten. Först 1880 blev dock Oskars socken egen jordebokssocken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Oskars församling och för de borgerliga frågorna till Oskars landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Mortorps landskommun som 1969 uppgick i Nybro stad som 1971 ombildades till Nybro kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Oskar, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Möre härad.

Socken indelades fram till 1901 i (tillsammans med Mortorps socken) 62 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Södra Möres 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Oskars socken består är en sjörik skogsbygd genomfluten av Hagbyån.

Fornminnen
Vid sidan av några lösfynd är fornlämningar inte kända.

Namnet
Namnet fick socknen 1847 och togs av den dåvarande kungen Oscar I.

Se även
Oskars församling

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden.Kalmar län,D. 3,Arby, Dörby ... socknar Hermes 1958
Lennart K. Persson: Oskars kyrka och församling. Historia och nutid. Nybro 2008. (distribution Oskars församling)

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Oskars socken på Ostkanten 
Oskars hembygdsförening

Indelningar i Nybro kommun
Socknar i Södra Möre härad
Kairos internationella flygplats

Kairos internationella flygplats , (arabiska: مطار القاهرة الدولي; Maṭār al-Qāhirah al-Dawlyy), är en flygplats i stadsdelen Heliopolis cirka 15 kilometer nordost om centrum av Egyptens huvudstad Kairo. Den är till ytan cirka 37 km2 och är Egyptens största samt den näst mest trafikerade flygplatsen i Afrika efter OR Tambo internationella flygplats i Johannesburg.

Flygplatsen har tre terminaler, 1, 2 och 3, är hemmabas för EgyptAir, EgyptAir Express och Nile Air samt trafikeras av flygbolag från hela världen.

Referenser 

Flygplatser i Egypten
Kairo
Oskars landskommun

Oskars landskommun var en kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Oskars socken i Södra Möre härad i Småland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den uppgick 1952 i Mortorps landskommun, överfördes sedan 1969 till Nybro stad, från 1971 Nybro kommun.

Politik

Mandatfördelning i Oskars landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Nybro kommun
Repo! The Genetic Opera

Repo! The Genetic Opera är en amerikansk gothic rock-musikal skräckfilm från 2008 av Darren Lynn Bousman och är baserad på en pjäs av Darren Smith och Terrance Zdunich. I huvudrollerna ses Alexa Vega, Paul Sorvino, Anthony Stewart Head och Sarah Brightman.

Premiären ägde rum på Fantasia Film Festival 2008 , och fick kultstatus kort därefter.

Handling
Året är 2056, och en organsvikt epidemi har förhärjat planeten. I perioden efter tragedin framträder megakorporationen GeneCo som erbjuder transplantationer med hjälp av betalningsplaner som gör att transplantationerna blir mer prisvärda för allmänheten. Uteblir betalningen så jagas kunderna av "Repo Men" - GeneCos skickliga lönnmördare - men kunderna har en tendens att dö under processen. GeneCos VD, Rottissimo "Rotti" Largo upptäcker att han är kroniskt sjuk. Rottis tre barn, Luigi Largo, Pavi Largo och Amber Sweet (Carmela Largo), som bytte namn för att hjälpa henne bli en populär sångare, bråkar över vilken av dem som ska att ärva GeneCo. Rotti tycker inte någon av hans barn är värdiga arvingar då de konstant skämmer ut honom med deras bortskämda attityder, och planerar istället på att lämna sin förmögenhet till 17-åriga Shilo Wallace, dottern till hans tidigare fastmö Marni.

Under tiden längtar Shilo efter att kunna utforska världen. Hon är konstant påmind av hennes överbeskyddande far Nathan att hon har ärvt en sällsynt blodsjukdom av hennes döda mor Marni vilket kräver att hon stannar inomhus. Hon besöker sin mors grav i hemlighet och träffar "The GraveRobber", som gräver upp lik för att dränera dem på Zydrate, en euforisk och extremt beroendeframkallande smärtstillande drog som tillverkas av GeneCo och som avsöndras av lik. Han säljer Zydrate på gatan för att kunna hålla sig till GeneCos avbetalningsplan. Efter att ha blivit medvetslös vaknar Shilo hemma med sin far. Nathan förbereder sig för sitt arbete, inte som läkaren Shilo tror att han är, utan som GeneCos bästa "Repo Man". Nathan tror att han mördade Marni med en behandling som han uppfann för hennes sjukdom. Sanningen är dock att Rotti förgiftade Marnis medicin bakom Nathans rygg som hämnd för att hon lämnade honom. Rotti utpressar Nathan genom att lova att skydda honom och Shilo om han går med på att återta organ åt GeneCo.

Rollista (urval)
Alexa Vega - Shilo Wallace
Paul Sorvino - Rotti Largo
Anthony Head - Nathan Wallace
Sarah Brightman - Blind Mag
Paris Hilton - Amber Sweet
Bill Moseley - Luigi Largo
Nivek Ogre - Pavi Largo
Terrance Zdunich - GraveRobber
Sarah Power - Marni Wallace

Referenser

Externa länkar

 Repo! The Genetic Opera Wiki

Filmer 2008
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska musikalfilmer
Amerikanska skräckfilmer
Amerikanska science fiction-filmer
Biopunkfilmer
Dystopisk film
Filmer i regi av Darren Lynn Bousman
Amerikanska rockoperor
Anna Wallén

Anna Margaretha Wallén, född 21 november 1980 i Västanfors församling i Fagersta, är en svensk socialdemokratisk politiker  och riksdagsledamot sedan år 2010. Hon är invald för Västmanlands läns valkrets på plats 342.

Uppdrag i riksdagen 
Sedan 2014 är Wallén ledamot i Näringsutskottet och i OSSE-delegationen.

Uppdrag i Socialdemokraterna 
Wallén är ersättare i distriktsstyrelse för Socialdemokraterna i Västmanland samt ledamot i styrelsen för Socialdemokraterna i Västerås.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Personer från Fagersta
Födda 1980
Levande personer
Kvinnor
Anna-Lena Sörenson

Anna-Lena Kerstin Sörenson, född 12 februari 1954 i Kila församling i Södermanlands län, är en svensk politiker (socialdemokrat), som var ordinarie riksdagsledamot 2010–2018, invald för Östergötlands läns valkrets.

Hon är utbildad till lärare i svenska och historia vid Linköpings universitet, har arbetat vid olika skolor i Linköping mellan 1982 och 2003 och var landstingsråd i Östergötlands läns landsting 2003–2010. Sedan 1984 är hon gift med Anders och har tre döttrar som är födda 1985, 1987 respektive 1989.

Sörenson var från valet 2014 till 2015 vice gruppledare för Socialdemokraterna i utrikesutskottet.

Under perioden 2010–2014 var Sörenson ledamot i försvarsutskottet, suppleant i arbetsmarknadsutskottet och suppleant i EU-nämnden. Senare samma år blev hon även suppleant i konstitutionsutskottet.

Referenser

Externa länkar 

 Socialdemokraterna.se – Anna-Lena Sörenson

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Personer från Kila socken, Södermanland
Födda 1954
Levande personer
Kvinnor
Bildhuggargalaxen

Bildhuggargalaxen, även NGC 253 eller Silvermyntsgalaxen, är en spiralgalax i stjärnbilden Bildhuggaren. Den ligger 17 miljoner ljusår ifrån jorden. Den är en starburstgalax.

Referenser

Spiralgalaxer
Starburstgalaxer
Stjärnbilden Bildhuggaren
NGC-objekt
PGC-objekt
MCG-objekt
ESO-objekt
065
Astronomiska upptäckter av Caroline Herschel
Stora Sunne landskommun

Stora Sunne landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län

Den omfattade landsbygden i Sunne socken samt Västra och Östra Ämterviks socknar.

Administrativ historik

Stora Sunne landskommun bildades vid kommunreformen 1952 genom en sammanslagning av de tidigare landskommunerna Sunne, Västra Ämtervik och Östra Ämtervik.

År 1963 gick landskommunen upp i Sunne köping som i sin tur kom att bli en del av Sunne kommun 1971.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Sunne, Västra Ämtervik och Östra Ämtervik.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält en genomgående bro av silver i ett spann, åtföljd ovanför av två korslagda båtshakar överlagda med en stolpvis ställd yxa och undertill av en framifrån sedd båt, allt av silver.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 26 oktober 1951 för dåvarande Sunne landskommun. Vapnet togs sedan över av Stora Sunne landskommun efter sammanslagningen 1952 och därefter av Sunne köping 1963. Det är idag kommunvapen för den nuvarande Sunne kommun.

Geografi
Stora Sunne landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 834,04 km², varav 739,70 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 10,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1958

För valresultat äldre än 1950, se respektive tidigare landskommun; Sunne landskommun, Västra Ämterviks landskommun eller Östra Ämterviks landskommun.
''För valresultat efter 1958, vänligen se Sunne köping#Politik.

Se även
 Sunne församling
 Västra Ämterviks församling
 Östra Ämterviks församling

Källor
Sunne kommun - kommunsammanslagningarna

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Sunne kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Messier 65

Messier 65 (M65) även känd som NGC 3623, är en spiralgalax i stjärnbilden Lejonet och utgör tillsammans med grannarna M66 och NGC 3628 den lilla galaxgruppen Leotripletten. Messier 63 upptäcktes av Charles Messier och fanns med i hans Messier Objects-lista. William Henry Smyth tillskrev dock oavsiktligt upptäckten till Pierre Méchain i sitt populärastronomiska verk A Cycle of Celestial Objects från 1800-talet (med texten "They [M65 and M66] were pointed out by Méchain to Messier in 1780"). Detta fel upptäcktes i sin tur av Kenneth Glyn Jones i Messier's Nebulae and Star Clusters, men felet har sedan dess trots detta förts vidare till ett antal andra böcker av en rad olika författare.

Egenskaper
Messier 65 har ett lågt innehåll av stoft och gas och det är  liten omfattning av stjärnbildning i den, även om det har tillkommit några nya stjärnor relativt nyligen i spiralarmarna. Förhållandet mellan gamla stjärnor och nya stjärnor är på motsvarande sätt ganska högt. I de flesta våglängder är den ganska ointressant, även om det finns en radiokälla synlig i NVSS, förskjuten från kärnan med cirka två bågminuter. Källans identitet är osäker, eftersom den inte har identifierats visuellt eller formellt rapporterats i några publicerade artiklar. 

Sedd för blotta ögat verkar M65:s galaxskiva något skev, och dess relativt nya utbrott av stjärnbildning tyder också på vissa yttre störningar. Rots (1978) antyder att de två andra galaxerna i Leo Triplet interagerade med varandra för ca 800 miljoner år sedan. Ny forskning av Zhiyu Duan tyder på att Messier 65 också kan ha interagerat, men mycket svagare. Han noterar också att Messier 65 kan ha en central stav - det är dock svårt att verifiera eftersom galaxen ses från en sned vinkel - en funktion som tyder på tidvattenstörning.

Galleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

 SEDS Messier: Spiral Galaxy M65
 

M065
M063
065
06328
Messier 65
034612
+02-29-018
317
M065
M065
M65

M65 kan syfta på:

 M65 (Storbritannien) – en motorväg i Storbritannien
 Messier 65 – en spiralgalax
 M65 (jacka) – en militärjacka
Carl Gotthelf Lehmann

Carl Gotthelf Lehmann, född 7 mars 1812 i Leipzig, död 6 januari 1863 i Jena, var en tysk fysiologisk kemist.

Lehmann blev 1835 medicine doktor och 1842 professor i medicin och 1847 i fysiologisk kemi vid Leipzigs universitet samt 1856 professor i allmän kemi vid Jena universitet. Hans skrifter rör mest den fysiologiska kemin och återfinns dels i "Journal für praktische Chemie", dels i Franska vetenskapsakademiens "Comptes rendus", dels i andra tidskrifter. Dessutom utgav han åtskilliga mycket anlitade läroböcker, såsom Vollständisches Taschenbuch der theoretischen Chemie (sjätte upplagan 1854), Lehrbuch der physiologischen Chemie (andra upplagan 1853) och Handbuch der physiologischen Chemie (1854).

Källor

ADB: Lehmann, Karl Gotthelf

Tyska fysiologer
Tyska professorer i medicin
Tyska professorer i kemi
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Personer verksamma vid Jena universitet
Kemister under 1800-talet
Tyska läkare under 1800-talet
Personer från Leipzig
Födda 1812
Avlidna 1863
Män
Ugglan
Alumner från Leipzigs universitet
Svensk etymologisk ordbok

Svensk etymologisk ordbok utgavs första gången år 1922 av Elof Hellquist. Det är det första och hittills enda helomfattande verket över den förmodade utvecklingen av de enskilda orden i det svenska språket, ordens etymologier. I många fall fanns det flera åsikter bland filologerna om ett ords etymologi. Hellquist redovisade de olika tolkningsförslagen, och värderade dem också, med motiveringar för varför vissa förslag var mindre sannolika än andra.

Hellquist använde delvis Svenska akademiens ordboks samling av excerpt som underlag för sina källbelägg, men utgick mycket från sina egna samlingar. Han belönades år 1923 med Svenska akademiens kungliga pris för ordboken.

Utgivningshistoria 

Första utgåvan kom år 1922, på Gleerups förlag. Den har digitaliserats inom projekt Runeberg.
En "omarbetad och utvidgad upplaga" (1484 sidor) utgavs 1939 (sex år efter Elof Hellquists död) av Bertil Hellquist, under överinseende av Emil Olsson och Erik Noreen.
En tredje upplaga (1484 sidor) kom 1948, nytryckning 1966, fjärde tryckningen 1980 (), femte tryckningen 1989, sjätte tryckningen 1993, och sjunde tryckningen 1999.

Externa länkar
Första upplagan, i faksimil och delvis helt digital utgåva, på Projekt Runeberg.

Ordböcker
Svensk språkhistoria
Svenska Akademien
Forshaga köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Forshaga köping. För orten se Forshaga, för dagens kommun, se Forshaga kommun.

Forshaga köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Forshaga köping bildades den 1 januari 1944 (enligt beslut den 26 mars 1943) genom en utbrytning ur Grava landskommun av Forshaga församling och Forshaga municipalsamhälle, inrättat 1 november 1907. Av stadsstadgorna gällde först endast byggnadsstadgan och brandsstadgan. Enligt beslut den 6 december 1946 gällde samtliga av stadsstadgorna i köpingen.

1 januari 1971 uppgick köpingen i Forshaga kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde köpingen Forshaga församling som hade utbrutits ur Grava församling 1908.

Kommunvapen
Blasonering: Medelst en vågskura styckad sköld i grönt - vari ett flottningsmärke "krona med hack" av guld - och guld - vari en trebladig grön lagerkvist.

Vapnet fastställdes 1954. Kronan är ett märke som stämplades på ved som flottades till ett pappersbruk på orten, lagerkvisten är tagen från den från området stammande släkten von Lagerlöf. Efter kommunbildningen registrerades vapnet i PRV år 1979.

Geografi
Forshaga köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 47,51 km², varav 42,61 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Forshaga köping fanns tätorten Forshaga, som hade 3 938 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 86,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Referenser

Externa länkar 
 Forshagas heraldiska vapen på Wermlandsheraldik.se

Indelningar i Forshaga kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Grums köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Grums köping. För orten se Grums, för dagens kommun, se Grums kommun.

Grums köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Grums köping bildades den 1 januari 1948 (enligt beslut den 7 november 1947) genom en ombildning av Grums landskommun, där municipalsamhället Grums inrättats enligt beslut den 26 maj 1939. Enligt beslut den 21 januari 1949 gällde samtliga av stadsstadgorna i köpingen.

1 januari 1969 inkorporerades Eds landskommun och 1 januari 1971 ombildades köpingen till Grums kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde köpingen Grums församling. 1 januari 1969 tillkom församlingarna Borgvik och Ed.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält en kyrka av silver med korsprydd takryttare på mitten och kors över vardera gaveln samt med svarta fönster; däröver en ginstam av silver belagd med tre blåa cirkelsågklingor.

Grums kommunvapen fastställdes för Grums köping 1952 och registrerades oförändrat för kommunen 1974. Kyrkan är en äldre kyrka i Grums och sågklingorna är symbol för träförädlingsindustrin.

Geografi
Grums köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 174,65 km², varav 156,20 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Grums köping fanns del av tätorten Grums, som hade 4 395 invånare i köpingen den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 72,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1968

Referenser

Indelningar i Grums kommun
Sveriges köpingar
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län
Storfors köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Storfors köping. För orten se Storfors, för dagens kommun, se Storfors kommun.

Storfors köping var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Storfors köping bildades 1 januari 1950 (enligt beslut den 4 mars 1949) genom en utbrytning ur Kroppa landskommun. Enligt beslut den 5 maj 1950 gällde samtliga av stadsstadgorna i köpingen.

Storfors köping förde inte ett fastighetsregister utan ett jordregister, och ingick i jordregistersocknen Kroppa socken.

1 januari 1967 inkorporerades Ullvätterns landskommun.

1 januari 1971 uppgick köpingen i den nybildade Storfors kommun.

Kyrklig tillhörighet
Köpingen först tillhörde i kyrkligt hänseende Kroppa församling. 1 januari 1960 utbröts köpingens område ur Kroppa församling för att bilda Storfors församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av guld två röda tänger för lancashiresmide, den högra störtad, överlagda med en delad, av silver och svart genom styckande skuror spetsrutad bjälke.

Motivet i sköldens mitt, den så kallade spetsrutade bjälken, kommer från släkten Linroths vapen. Detta då släkten hade stor betydelse för bruksverksamheten, på vilken även tängerna anspelar. Vapnet komponerades av Riksheraldikerämbetet och fastställdes för Storfors köping 1949. Det registrerades för Storfors kommun i PRV 1974.

Geografi
Storfors köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 83,80 km², varav 74,00 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Storfors köping fanns tätorten Storfors, som hade 3 912 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 95,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Referenser

Indelningar i Storfors kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Värmlands län