kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
His Band and the Street Choir

His Band and the Street Choir är ett musikalbum av Van Morrison som lanserades i november 1970. Morrison hade först tänkt spela in albumet a cappella tillsammans med en sånggrupp. Flera av låtarna som kom med på skivan hade skrivits inför albumen Astral Weeks och Moondance. Den inledande låten "Domino" blev Morrisons mest framgångsrika singel i USA med en nionde placering på Billboard Hot 100-listan. Även "Blue Money" släpptes som singel och nådde plats 23. Morrison själv har uttalat sig negativt om albumet eftersom han i slutändan hade mycket liten kontroll över dess utformning.

Listplaceringar
Billboard 200, USA: #32
UK Albums Chart, Storbritannien: #18

Källor

Musikalbum 1970
Lödpasta

Lödpasta kan även avse rent flussmedel i pastaform (vilket ej innehåller tenn).

Lödpasta  pulveriserat lödmetall blandat med flussmedel som är som bakdeg till konsistensen. Den pressas ut på ett kretskorts kontaktytor och värms sedan i en lödugn (~210 °C) och övergår i fast form därefter.Flussmedlets klibbighet håller komponenterna på plats tills återflödesprocessen smälter lodet. För att följa miljöbestämmelserna är de flesta moderna lödningar, inklusive lödpastor, gjorda av blyfria legeringar.

Se även 
 Lödning

Förbandsteknik
Elisabet Palo

Elisabet Palo, född 20 juni 1944, är en svensk författare, dramatiker och skådespelare.

Palo började arbeta som skådespelare i Teater Narren (1967-1979), där hon också medverkade hon som författare till flera av pjäserna. 1980-82 gick hon dramatiker-/dramaturgutbildning på Dramatiska institutet. Hon har sedan skrivit ett tjugotal pjäser, de flesta för barn- och ungdom. Elisabet Palo undervisar i att skriva dramatik, bland annat vid Ölands folkhögskola.

Verk
Medförfattare till bland andra följande pjäser uppförda på Teater Narren
1969 Flickan i Havanna
1970 Solidaritet-Arbetarmakt, radioversion 1971
1970 Valparaíso
1974 Det bultar och det bankar, TV-version 1975
1974 Dom har dödat en gitarr
1977 Långt högre än pärlor…
Övriga pjäser
 1982 …ellen dellen, dramatisering efter Maria Gripe
 1984 Haren, Grisen och den Stora Katastrofen
 1984 En björn för mamma och en björn för pappa
 1985 Morfar och tanden
 1986 En Herrgårdssägen, efter Selma Lagerlöf
 1986 Flickan i Kanindräkten
 1988 Sophie Scholl
 1988 Agneta Horns barndom
 1989 Barnen från Ådalsliden
 1990 Fredrika Bremer
 1990 I okänt vatten
 1991 Teko-karusellen
 1993 Häxtävlingen, efter Eva Ibbotson
 1993 Anna Maria Lenngren, monolog
 1997 …men att nog finns det en framtid?
 1998 Längtar liket hem?
 1998 Den gråtande kon

Romaner

Referenser

Svenska dramatiker
Svenska författare
Födda 1944
Kvinnor
Levande personer
Allelisk exklusion

Allelisk exklusion är en genetisk process som leder till att endast en av normalt två nedärvda alleler (en från vardera föräldern) uttrycks, medan den andra "tystas". Fenomenet har bland annat studerats i B-celler, men är inte fullt förstått.

Genetik
Hällestads socken, Östergötland

Hällestads socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad, ingår sedan 1971 i Finspångs kommun och motsvarar från 2016 Hällestads distrikt.

Socknens areal är 326,24 kvadratkilometer, varav 300,19 land. År 2000 fanns här 3 121 invånare. Tätorterna Sonstorp, Borggård, Ljusfallshammar och Grytgöl samt tätorten Hällestad med sockenkyrkan Hällestads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Hällestads socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hällestads församling och för de borgerliga frågorna till Hällestads landskommun. Landskommunen ingår sedan 1971 i Finspångs kommun. Församlingen uppgick 2013 i Finspångs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hällestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Finspånga läns härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Hällestads socken ligger kring Finspångsåns källflöden. Socknen är i söder och kring kyrkbyn en slättbygd och i väster och i norr en sjörik kuperad skogsbygd avgränsade av förkastningsbranter.

Fornlämningar
Kända från socknen är stensättningar, fyra gravfält och en fornborg från järnåldern.

Namnet
Namnet (1316 Herlastadh) kommer från prästgården. Förleden kan innehålla mansnamnet Härlev. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Hällestads församling
Lista över fasta fornminnen i Finspångs kommun#Hällestad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Finspångs kommun
Socknar i Finspånga läns härad
Hällestads socken, Västergötland

Ej att förväxla med Hällstads socken, Västergötland.

Hällestads socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Hällestads distrikt.

Socknens areal är 28,28 kvadratkilometer varav 28,13 land. År 2000 fanns här 123 invånare. Sockenkyrkan Hällestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hällestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Hällestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vilske landskommun och övergick samtidigt till Skaraborgs län. Vilske landskommun uppgick 1974 i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2002 i Hällestad-Trävattna församling som 2006 uppgick i Floby församling.

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Hällestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Hällestads socken ligger öster om Herrljunga kring Lidan. Socknen har odlingsbygd kring ån och är i övrigt en mossrik skogsbygd och ligger på de forna Svältorna.

Sätesgårdar var Krabbelunds säteri, Brandstorps herrgård och Långås säteri.

Fornlämningar
Från järnåldern finns två gravfält och stensättningar.

Befolkningsutveckling
Hällestads socken och församling motsvarade fram till 2002 samma område och nuvarande distrikt bygger på dessa gränser. Det går därför att följa befolkningsutvecklingen över tid för området i och med församlingens tidigare statistik och distriktets tillkomst. Det finns dock ingen befolkningsstatistik mellan 2002 och 2014 då församlingen uppgick i Hällestad-Trävattna församling år 2002 och distrikten infördes först 2016.

Namnet
Namnet skrevs 1481 Hellstadä och kommer från kyrkbyn. Namnet har en förled med oklar tolkning och efterleden sta(d), 'plats'.

Se även
 Hällestads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Hellestads socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Falköpings kommun
Hällestads landskommun

Hällestads landskommun kan syfta på:
 Hällestads landskommun, Skåne
 Hällestads landskommun, Västergötland
 Hällestads landskommun, Östergötland
Ananaskanel

Ananaskanel är en äppelsort som har sitt ursprung i Ryssland, där det är känt att äpplet odlats sedan 1840-talet, möjligen tidigare. Olof Eneroth benämner Ananaskanel, i en pomologibok författad 1866, som "Den egendomligaste äppelsort i Norden". Ananaskanel är äldst bland kanelsorterna och påminner om Gul Kanel. Ananaskanel mognar omkring mitten till framåt slutet av september.

Fruktköttet, som har en noterbar saftighet, gränsar till vitt med rosa skiftningar. Smaken är aningen vinsyrlig. Aromen från denna kanelsort är passande nog mot kanelhållet. Vidare utmärkande hos Ananaskanel är bland annat dess friskhet och att äpplet passar särskilt bra för pollinering.

Äpplet passar bra både som matäpple såsom ätäpple.

I Sverige odlas äpplet gynnsammast i zon VII. I Finlands zonkarta odlas äpplet gynnsammast i zon 5, möjligen även i zon 6.

Referenser
 Äppel i Norr - Leif Blomqvist.

Äppelsorter
Asklanda socken

Asklanda socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1971 i Vårgårda kommun och motsvarar från 2016 Asklanda distrikt.

Socknens areal är 11,43 kvadratkilometer varav 11,39 land. År 2000 fanns här 362 invånare.  Kyrkbyn Asklanda med sockenkyrkan Asklanda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Asklanda församling och för de borgerliga frågorna bildades Asklanda landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Asklanda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani.

Geografi
Asklanda socken ligger öster om Alingsås. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd på mark som tidigare var en del av Svältorna.

En sätesgård var Sällerhögs säteri.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns ett mindre gravfält.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 232 1810 till 355 1870 varefter den minskade till 136 1970 då den var som minst under 1900-talet. därefter vände folkmängden uppåt igen till 179 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1420 Askälandä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller trädslaget ask och land.

Se även
 Asklanda församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Asklanda socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Asklanda landskommun

Asklanda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Asklanda socken i Gäsene härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Vårgårda kommun
Kvinnestads socken

Kvinnestads socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1971 i Vårgårda kommun och motsvarar från 2016 Kvinnestads distrikt.

Socknens areal är 19,82 kvadratkilometer varav 19,17 land. År 2000 fanns här 135 invånare.  Sockenkyrkan Kvinnestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kvinnestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Kvinnestads landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Asklanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kvinnestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani.

Geografi
Kvinnestads socken ligger sydväst om Herrljunga med Kvinnestadssjön i väster. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd på mark som tidigare var en del av Svältorna. Största insjö är Kvinnestadsjön som delas med Algutstorps socken.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns tio gravfält.

Befolkningsstatistik
Befolkningen ökade från 275 1810 till 516 1880 varefter den minskade till 130 1980 då den var som minst under 1900-talet. Därpå vände folkmängden blygsamt uppåt till 136 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1443 Quinnizstadha och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats, ställe'. Förleden kan innehålla qvinde, 'kvinnfolk'.

Se även
 Kvinnestads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Qvinnestads socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Kvinnestads landskommun

Kvinnestads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Kvinnestads socken i Gäsene härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Vårgårda kommun
Stig Billberg

Stig Lill-John Harald Billberg, född 24 maj 1939 i Stoby, Kristianstads län, är en svensk skådespelare.

Billberg tillhörde ensemblen på Teater Narren och flyttade sedan till Paxteatern för att 1973 tillsammans med Anders T. Peedu, Peter Jankert och Birgitta Cederholm bilda Gotlands Teater.

Filmografi

Översättning
 Wolfgang Hildesheimer: Nattstycke (otryckt översättning för Stockholms studentteater 1963)

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska översättare under 1900-talet
Översättare från tyska
Födda 1939
Män
Levande personer
Personer från Stoby socken
Ornunga socken

Ornunga socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1971 i Vårgårda kommun och motsvarar från 2016 Ornunga distrikt.

Socknens areal är 27,62 kvadratkilometer varav 24,26 land. År 2000 fanns här 362 invånare.  Kyrkbyn Ornunga med sockenkyrkan Ornunga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ornunga församling och för de borgerliga frågorna bildades Ornunga landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Asklanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ornunga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani.

Geografi
Ornunga socken ligger öster om Alingsås kring Ornungasjö som är största insjö. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd på mark som tidigare var en del av Svältorna.

Fornlämningar
En hällkista finns från stenåldern. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 374 1810 till 735 1880 varefter den minskade till 267 1970 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 312 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1402 Ornunga och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller inbyggarbeteckningen ung/inge och eventuellt orne, 'fargalt'.

Se även
 Ornunga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ornunga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Ornunga landskommun

Ornunga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Ornunga socken i Gäsene härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Vårgårda kommun
Nårunga socken

Nårunga socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1971 i Vårgårda kommun och motsvarar från 2016 Nårunga distrikt.

Socknens areal är 50,27 kvadratkilometer varav 45,50 land. År 2000 fanns här 368 invånare.  Sockenkyrkan Nårunga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nårunga församling och för de borgerliga frågorna bildades Nårunga landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Nårunga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani och Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi och natur
Nårunga socken ligger öster om Alingsås kring övre Säveån och med Säven som är största insjö i öster. Socknen är en sjörik kuperad skogsbygd. Säven delas med Tämta socken i Borås kommun och Ljurs socken i Vårgårda kommun.

Tränningens naturreservat som delas med Bredareds socken i Borås kommun är ett kommunalt naturreservat.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, domarringar, stensättningar och resta stenar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 884 1810 till 1 425 1840 varefter den minskade till 326 1970 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 364 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1350 Narungum och kommer från kyrkbyn. Efterleden är inbyggarbeteckningen inge/ung. Förleden kan innehålla nar, 'förträngning' syftande på ett sammanträngt terrängparti vid kyrkbyn.

Kända personer från Nårunga
 Emanuella  Carlbeck,  pionjär inom vård för utvecklingsstörda.
 Anders Petter "Ljurskamjölnaren" Andersson, väckelsepredikant

Se även
 Nårunga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Nårunga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Nårunga landskommun

Nårunga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Nårunga socken i Gäsene härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Vårgårda kommun
Ljurs socken

Ljurs socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1971 i Vårgårda kommun och motsvarar från 2016 Ljurs distrikt.

Socknens areal är 19,82 kvadratkilometer varav 19,17 land. År 2000 fanns här 358 invånare.  Som sockenkyrka används sedan 1851 Nårunga kyrka i Nårunga socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ljurs församling och för de borgerliga frågorna bildades Ljurs landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nårunga församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ljur, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani.

Geografi
Ljurs socken ligger öster om Alingsås kring övre Säveån och med sjön Säven i söder. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd på mark som var del av Svältorna. En flik av insjön Säven ligger i socknen. Huvuddelarna av sjön är fördelade på Tämta socken i Borås kommun och Nårunga socken i Vårgårda kommun.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från järnåldern finns gravar och stensättningar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 327 1810 till 581 1880 varefter den minskade till 321 1970 då den var som minst under 1900-talet. Därpå vände folkmängden tillfälligt uppåt igen till 353 1980 innan den på nytt sjönk till 343 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1443 Liwr och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ljur, 'glugg, glänta'.

Se även
 Ljurs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Ljurs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Sommarmordet

Sommarmordet är ett olöst mord på den 20-åriga studentskan Jeanette Johansson i Södertälje 1969. En person greps och erkände mordet i mitten av 1970-talet men släpptes på grund av brist på bevis. Mordet preskriberades 1994.

Bakgrund 
Jeanette Johansson från Järna försvann efter att ha deltagit i en studentfest hos adjunkt Olav von Zur-Mühlen tillsammans med sju klasskamrater som alla hade läst ryska för Zur-Mühlen. Festen hölls fredagen den 13 juni 1969 i Södertälje.

Johansson lämnade festen i Södertälje centrum vid halv tre-tiden på natten till lördagen tillsammans med en klasskamrat. De skildes åt vid Baptistkyrkan. Detta var sista gången kamraten såg henne i livet. Efter flera tips som följts upp men inte givit resultat organiserade man skallgångskedjor i skogarna kring båda sidorna av Tvetabergsvägen dit vittnesuppgifter pekade. Ett 30-tal poliser, helikoptrar, hundpatruller, värnpliktiga och frivilliga deltog i sökandet som inte heller det gav resultat. Tre veckor senare, på kvällen tisdagen den 1 juli, hittades hennes döda kropp i ett tätt busksnår 50 meter från Tvetabergsvägen och bara 100 meter från IFK Södertäljes kamratstuga. En privatperson hade sett en liten bit vitt tyg sticka fram ur en hög med mossa och kvistar. Kroppen låg på en plats där skallgångskedjan tidigare passerat. Obduktionen visade att Johansson hade avlidit cirka 05.30 den natt/morgon hon försvann.

På brottsplatsen hittade man blod mellan Tvetabergsvägen och fyndplatsen. Man hittade även en sten som man förmodade var mordvapnet. Spaningsledningen fick in 500 tips och mellan 50 och 100 personer kontrollerades beträffande sina förehavanden natten till den 14 juni. Ett fynd från brottsplatsen, som polisen först inte ville offentliggöra, gick man senare ut med i media. Fyndet var en bit av ett kassettband, en bandspelartejp med två avsnitt popmusik inspelade, som man antog kunde tillhöra gärningsmannen. Detta fynd ledde dock heller inte polisen närmare mordgåtans lösning. Först i mitten av 1970-talet greps en man, den så kallade godismannen, som erkände att han hade mördat Jeanette. En rad indicier pekade mot mannen men i brist på bindande teknisk bevisning valde åklagaren att släppa honom. Fallet är formellt ouppklarat och preskriberades slutligen 1994.

Jeanette Johansson, som var född den 3 augusti 1948, jordfästes i Överjärna kyrka lördagen den 12 juli 1969. Hennes grav, i vilken sedermera även föräldrarnas stoft har gravsatts, är belägen på ett äldre gravfält sydost om kyrkan.

I media 
Den 7 maj 1995 sände TV4 del 4 av TV-serien Brottsplats Sverige som handlade om mordet. Avsnittet hette där Sommarmordet 1969.

Referenser 

 
1969 i Sverige
Mord i Sverige
Mord och mordförsök 1969
Södertäljes historia
Järna
Ljurs landskommun

Ljurs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Ljurs socken i Gäsene härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Vårgårda kommun