kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Wallin-Åhlinska gymnasiet

Wallin-Åhlinska gymnasiet var ett privat gymnasium i Stockholm. Byggnaden uppfördes 1906 efter arkitektfirman Hagström & Ekmans ritningar.

Gymnasiet bildades 1939 av gymnasiedelarna från Wallinska respektive Åhlinska skolorna då elementarskoledelarna kommunaliserades 1939. Gymnasiet, som erhöll stats- och kommununderstöd, var inhyst i Wallinska skolans byggnad på Tegnerlunden 5. 1970 kommunaliserades gymnasiet och sammanslogs med Stockholms samgymnasium. Det nya namnet för skolan blev Wallin-Åhlinska samgymnasiet. Skolan lades ned 1972 varefter lokalerna övertogs av Enskilda gymnasiet 1973. Studentexamen gavs från 1874 (Wallinska skolan) till 1968.

Källor

Norrmalm
Ej längre existerande skolor i Stockholm
Utbildningsinstitutioner upplösta 1970
Läroverk och realskolor i Sverige
Efternamnspar
George Scott (pastor)

För andra personer med liknande namn se George Scott

George Scott, född 1804 i Edinburgh, död 1874, var en skotsk metodistpastor som verkade i Stockholm 1830-42.

Biografi 

Scott kom 1830 till Stockholm som religionslärare och predikant för industrimannen Samuel Owen och de brittiska arbetarna på hans fabrik.

Från 1831 predikade han även och höll möten på svenska, i strid med konventikelplakatet, vilket kom att irritera myndighetspersoner och prästerskap.

Owen och Scott tog 1832 också initiativ till en av de första svenska nykterhetsföreningarna, Kungsholmens Nykterhetsförening. 

Scott lät bygga ett metodistkapell, Engelska kapellet som invigdes 1840, som den första frikyrkan i Sverige.

Han inspirerade och stödde flera personer som kom att bli ledande inom de många svenska väckelserörelser som skulle blomstra under 1800-talets senare hälft.
Bland dessa kan baptistpionjärerna F O Nilsson och Anders Wiberg samt EFS grundare Carl Olof Rosenius nämnas. 1842 startade Scott tidskriften Pietisten, tillsammans med den sistnämnde. 

Samma år tvingades Scott lämna Sverige efter ett pöbelupplopp i hans kyrka, som därefter kom att köpas av EFS och få det nya namnet Betlehemskyrkan.

Referenser

Tryckta källor

 S. 757–762

Webbkällor

Externa länkar
 band 31, s. 757–762

Metodism
Personligheter inom svensk metodism
Män
Födda 1804
Avlidna 1874
Personer från Edinburgh
Regina Kylberg-Bobeck

Regina Sofia Bobeck, född Kylberg 5 april 1843 i Tuns församling i Skaraborgs län, död där 17 november 1913, var en svensk målare. 

Hon var dotter till Lars Vilhelm Kylberg samt syster till Hjalmar Kylberg och Marina Kylberg. Hon var vidare faster till Carl och Erik Kylberg. Hon gifte sig 1887 med kontraktsprosten Karl Josef Bobeck.

Hon studerade i Stockholm för Per Daniel Holm och i Paris för Léon Bonnat, Jean-Léon Gérôme och andra. Åren 1880–1883 vistades hon i Rom. Hon blev 1884 agré vid Konstakademien. Hon målade huvudsakligen i akvarell och med landskapsmotiv. Hennes verk finns bland annat på Nationalmuseum i Stockholm och vid Västergötlands museum i Skara.

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Svenskt porträttgalleri, XX
; och fjärde upplagan, 1954

Vidare läsning 
 
 
 

Kvinnor
Födda 1843
Avlidna 1913
Svenska målare under 1800-talet
Svenska målare under 1900-talet
Stockholms samgymnasium

Stockholms samgymnasium var en privat förberedande skola, realskola och gymnasium i Stockholm.

Skolan grundades av Otto Hahr och John Mauritz Lindquist, som båda varit lärare på Högre realläroverket på Norrmalm, och öppnades 1902 med Hahr, som var adjunkt, som rektor. Lindquist innehade 1900–1906 olika tjänster vid Norra realläroverket. Åren 1901–1903 var han även lärare vid Stockholms borgarskola och 1901–1904 vid KFUM:s språkinstitut. Efter att Lindquist var med om att grunda Stockholms samgymnasium 1902 var han skolans föreståndare 1902–1911 och ett läsår, 1925–1926, ryckte han också in som dess rektor. Lindquist, som senare också blev förläggare, arbetade som adjunkt i modersmålet, historia och geografi vid Norra realläroverket 1906–1923.

Skolan var en samskola, det vill säga skolan var öppen för både pojkar och flickor. Samgymnasiets första lokaler låg vid Tulegatan 33; efter några år flyttade man till Tulegatan 27 och höstterminen 1910 togs huset Luntmakargatan 101 i bruk. 

Då skolan startade omfattade den en treårig gymnasiekurs på latinlinjen. En "nederskola" i vilken den lägsta klassen utgjordes av 9-10-åringar, påbörjades läsåret därpå. Skolan ombildades 1907 till fyraårigt gymnasium. Efterhand tillkom realskolans olika klasser, och från 1913 var läroverket fullständigt och bestod av en treklassig förberedande skola, en sexklassig realskola och ett fyrklassigt gymnasium med real- och latinlinje. Läroanstalten hade rätt att ordna studentexamen 1908 och realskoleexamen 1914. 1912 omvandlades skolan till aktiebolag. Vid höstterminens början 1917 utgjorde elevantalet 340. Efter ytterligare några omorganisationer bestod skolan från och med 1929 av fyraårig realskola och treårigt gymnasium.

Höstterminen 1930 påbörjades vid skolan två för Sverige helt nya pedagogiska försök: dels ämnesläsning i stället för klassundervisning, dels öppnandet av ett läroverk för vuxna med förvärvsarbete, Stockholms samgymnasiums aftonundervisning (au). Från 1955 fram till 1970 var lektor Yngve Nilsson rektor för Stockholms samgymnasium.

År 1970 kommunaliserades skolan och sammanslogs med Wallin-Åhlinska gymnasiet och bildade Wallin-Åhlinska samgymnasiet, varvid privatläroverket upphörde och undervisningen flyttade till Tegnérlunden 5. Realexamen vid Stockholms samgymnasium avlades sista gången 1963 och studentexamen 1968. I Stockholms samgymnasiums arkiv finns endast ett fåtal handlingar bevarade före 1920, däribland årsredogörelser 1902–1966 och betygskataloger 1908–1970.

Adresser
1902–1908 Tulegatan 33; 
1908–1910 Tulegatan 27; 
1910–1970 Luntmakargatan 101; Byggnaden uppfördes ursprungligen 1889 efter arkitekt Gustaf Sällströms (1859–1937) ritningar, lokalerna innehas av släktingar till John Lindquist och hyrs idag (sept 2017) av Europaskolan, Vasastan eller det nya namnet Vasa International School of Stockholm, som det heter sedan 2016.

Referenser

Ej längre existerande skolor i Stockholm
Utbildningsinstitutioner bildade 1902
Utbildningsinstitutioner upplösta 1970
Läroverk och realskolor i Sverige
Marina Kylberg

Maria Wilhelmina Marina Kylberg, född 25 december 1828 på Blaxtorp, Tuns socken Skaraborgs län, död på Såtenäs i samma socken 22 februari 1864, var en svensk konstnär. Hon var dotter till Lars Wilhelm Kylberg samt syster till agronomen Hjalmar Kylberg och konstnären Regina Kylberg-Bobeck.

Sin första undervisning fick hon från fadern, lantbrukare i Såtenäs som i sin ungdom ägnat sig åt konst. Därefter studerade hon i Stockholm hos Edvard Bergh och i Düsseldorf hos Oswald Achenbach. Hon hade just fått ett stipendium för en utrikes studieresa, när hon avled 1864. Kylberg är representerad vid bland annat Västergötlands museum.

Verk i urval
Altartavla i Tuns kyrka

Källor

Noter

Kvinnor
Födda 1828
Avlidna 1864
Svenska målare under 1800-talet
Faktor VIII

Faktor VIII (8), även antihemofil faktor A, är ett glykoprotein och koagulationsfaktor som deltar som kofaktor vid aktivering av Faktor IX, som aktiverar Faktor X. Faktor VIII aktiveras av trombin, och degraderas av aktiverat protein C. Faktor VIII förekommer i blodet i ett komplex med ett protein, von Willebrands faktor, som saknas eller är defekt vid von Willebrands sjukdom. 

Faktor VIII kan förekomma i för liten utsträckning för personer med Hemofili A och patienter med svår von Willebrands sjukdom. För personer med Sepsis eller benägenhet för trombos kan faktor VIII förekomst vara högre än normalt.

Blodkoagulering
Blodproteiner
Hugo Sjörs

Hugo Sjörs, född 1 augusti 1915 i Stora Skedvi, Kopparbergs län, död 28 februari 2010, var en svensk biolog.

Biografi 
Hugo Sjörs blev filosofie licentiat vid Uppsala universitet 1944, filosofie doktor och docent i växtbiologi där 1948 och 1962 - 1980 professor i växtbiologi. Han invaldes 1968 som ledamot av Vetenskapsakademien.<ref>Jon Ågren m.fl., Hugo Sjörs, Dagens Nyheter, 2010-05-11.</ref>

Bland Hugo Sjörs arbeten märks bland annat boken Nordisk växtgeografi, 1956 (andra upplaga 1967) och Ekologisk botanik, 1971<ref>Ekologisk botanik] på LIBRIS.</ref>.

Hugo Sjörs tilldelades 1983 Kungliga Fysiografiska Sällskapets Linnémedalj och 1999 Artdatabankens naturvårdspris.Johan Samuelsson, En livsgärning belönas, Biodiverse, 1999:3.

Externa länkar
 Ingvar Backéus, 2010, [https://web.archive.org/web/20141206205601/http://svenskbotanik.se/wp-content/uploads/2013/10/hugosjors.pdf Till Minne av Hugo Sjörs i Svensk Botanisk Tidskrift 104:4, sid 300-302.
 Urban Gunnarsson, Dalabotanist och naturvårdare, Trollius 41:4.
 Hugo Sjörs, 1954, Slåtterängar i Grangärde finnmark, Acta Phytogeografica Suecica, 34.

Källor 

Svenska botaniker under 1900-talet
Svenska professorer i biologi
Svenska professorer i ekologi
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1915
Avlidna 2010
Personer från Stora Skedvi socken
Växtgeografer
växtekologer
Valsta kyrka

Valsta kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Valsta församling som ingår i Märsta pastorat, Uppsala stift. Kyrkan ligger vid torget i centrum av bostadsområdet Valsta i Märsta.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan med församlingslokaler uppfördes efter ritningar av Nils Tesch och invigdes 14 september 1975 av ärkebiskop Olof Sundby. Kyrkorummet är inhyst i en nästan fristående byggnad som förbinds med församlingslokalerna i söder via en smal gång. Kyrkobyggnaden har ytterväggar av brunrött tegel och täcks av ett flackt tak. Från torget i väster finns huvudingången som leder in mot ett vapenhus. Väster om vapenhuset finns en sakristia och höger om vapenhuset ett väntrum. Vid kyrkans östra sida finns ett smalare, rakt avslutat kor. Under koret ligger en souterrängvåning. Kyrkorummet är indelat i tre skepp som skiljs åt av fyrsidiga kolonner. Innertaket är täckt med laserad träpanel och innerväggarna är av gråslammat tegel. Golvet är belagt med kalksten och har en fast bänkinredning. I koret finns ett podium med en nedsänkt dopgrav som är avsedd för olika samfund. Dopgraven är numera i så dåligt skick att den inte längre används. Kyrkan har ekumenisk inriktning och hyrs ofta ut.

På torget väster om kyrkan finns en fristående klockstapel.

Inventarier
 Nuvarande altartavla är tillverkad år 2000 av Åke Westin och invigdes vid kyrkans 25-årsjublieum.
 En stor gobeläng "Blommande kors" av Maja Bernmark hänger på norra väggen. Fram till år 2000 hängde gobelängen på östra väggen ovanför altaret.
 Ett krucifix hänger på en av väggarna. Ovanför krucifixet hänger en stjärna.
 I södra sidoskeppet står en fyrsidig dopfunt av kalksten med fasade hörn.

Orgel
 Orgeln med 19 stämmor och två manualer är byggd av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstaden och invigd 1982. Orgeln är mekanisk med slejflådor och har ett tonomfång på 56/30. Fasaden är samtida med orgeln. Orgeln står i kyrkans norra del.

Galleri

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 
 Svenska kyrkan i Märsta

Noter

Externa länkar
 Svenska kyrkan i Märsta

Kyrkobyggnader i Sigtuna kommun
Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader invigda 1975
1975 i Sverige
Norwalk

Norwalk kan avse:

Geografi
Norwalk, Kalifornien – en stad (city) i Los Angeles County, i delstaten Kalifornien, USA
Norwalk, Connecticut – en stad i Fairfield County, Connecticut, USA
 Norwalk River – en flod som flyter genom sydvästra Connecticut
 Norwalk Harbor – en hamn vid dess flodmynning
 Norwalk Islands – en ö i Long Island-sundet utanför Connecticuts kust
Norwalk, Iowa – en stad (city) i Polk County, och Warren County, i delstaten Iowa, USA
Norwalk, Ohio –
Norwalk, Wisconsin –

Övrigt
 Norwalk Community College – en skola i sydvästra Connecticut
 Norwalk Furniture – en möbeltillverkare i Ohio
 Norwalk Hospital – ett sjukhus i sydvästra Connecticut
 The Norwalks hydraulpress – en juicemaskin som uppfanns av Norman W. Walker
 Norwalkviruset – en tidigare benämning på ett virus, se norovirus
Per Eric Lindahl

Per Eric Edvard Arvid Lindahl, född 31 januari 1906 i Edsvära församling, Skaraborgs län, död 16 juni 1991 i Helga Trefaldighets församling, Uppsala, var en svensk zoolog.

Lindahl blev 1936 filosofie doktor och docent i zoologi vid Stockholms högskola och 1948 professor i zoofysiologi vid Uppsala universitet. Han blev 1949 ledamot av Vetenskapsakademien.

Källor

Noter 

Svenska professorer i zoofysiologi
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1906
Avlidna 1991
ATC-kod P01: Medel mot protozoer



P01A Medel mot amöbiasis och övriga protozosjukdomar

P01AA Hydroxikinolinderivat
P01AA01 Broxikinolin
P01AA02 Kliokinol
P01AA04 Klorkinaldol
P01AA05 Tilbrokinol
P01AA52 Kliokinol, kombinationer

P01AB Nitroimidazolderivat
P01AB01 Metronidazol
P01AB02 Tinidazol
P01AB03 Ornidazol
P01AB04 Azanidazol
P01AB05 Propenidazol
P01AB06 Nimorazol
P01AB07 Secnidazol

P01AC Dikloracetamidderivat
P01AC01 Diloxanidfuroat
P01AC02 Klefamid
P01AC03 Etofamid
P01AC04 Teklosan

P01AR Arsenikföreningar
P01AR01 Arstinol
P01AR02 Difetarson
P01AR03 Glykobiarsol
P01AR53 Glykobiarsol, kombinationer

P01AX Övriga medel mot amöba och protozosjukdomar
P01AX01 Kiniofon
P01AX02 Emetin
P01AX04 Fankinon
P01AX05 Mepakrin
P01AX06 Atovakvon
P01AX07 Trimetrexat
P01AX08 Tenonitrozol
P01AX09 Dihydroemetin
P01AX52 Emetin, kombinationer

P01B Malariamedel

P01BA Aminokinoliner
P01BA01 Klorokin
P01BA02 Hydroxiklorokin
P01BA03 Primakin
P01BA05 Meflokin
P01BA06 Amodiakvin

P01BB Biguanider
P01BB01 Proguanil
P01BB02 Cycloguanilembonat
P01BB51 Proguanil, kombinationer

P01BC Metanolkinoliner
P01BC01 Kinin
P01BC02 Meflokin

P01BD Diaminopyrimidiner
P01BD01 Pyrimetamin
P01BD51 Pyrimetamin, kombinationer

P01BE Artemisinin och derivat
P01BE01 Artemisinin
P01BE02 Artemeter
P01BE03 Artesunat
P01BE04 Artemotil
P01BE05 Artenimol
P01BE52 Artemeter och lumifantrin

P01BX Övriga malariamedel
P01BX01 Halofantrin

P01C Medel mot leishmaniasis och trypanosomiasis

P01CA Nitroimidazolderivat
P01CA02 Bensnidazol

P01CB Antimonföreningar
P01CB01 Meglumin
P01CB02 Natriumstiboglukonat

P01CC Nitrofuranderivat
P01CC01 Nifurtimox
P01CC02 Nitrofural

P01CD Arsenikföreningar
P01CD01 Melarsoprol
P01CD02 Acetarsol

P01CX Övriga medel mot leishmaniasis och trypanosomiasis
P01CX01 Pentamidin
P01CX02 Suraminnatrium
P01CX03 Eflornitin

P
Majkov

Majkov (ryska: Майков) är en rysk släkt med flera framstående personer:

Vasilij Ivanovitj Majkov (1728-1778), författare.
Nikolaj Apollonovitj Majkov (1794-1873), konstnär, sonson till 1.
Apollon Nikolajevitj Majkov (1821-1897), författare, son till 2.
Valerian Nikolajevitj Majkov (1823-1847), litteraturkritiker, son till 2.
Leonid Nikolajevitj Majkov (1839-1900), litteraturhistoriker, son till 2.

Ryska efternamn
ATC-kod P02: Medel vid maskinfektion



P02B Medel mot trematoder

P02BA Kinolinderivat och besläktade substanser
P02BA01 Prazikvantel
P02BA02 Oxamnikin

P02BB Organiska fosforföreningar
P02BB01 Metrifonat

P02BX Övriga medel mot trematoder
P02BX01 Bitionol
P02BX02 Niridazol
P02BX03 Stibofen
P02BX04 Triklabendazol

P02C Medel mot nematoder

P02CA Bensimidazolderivat
P02CA01 Mebendazol
P02CA02 Tiabendazol
P02CA03 Albendazol
P02CA04 Ciclobendazol
P02CA05 Flubendazol
P02CA06 Fenbendazol
P02CA51 Mebendazol, kombinationer

P02CB Piperazin och derivat
P02CB01 Piperazin
P02CB02 Dietylkarbamazin

P02CC Tetrahydropyrimidiner
P02CC01 Pyrantel
P02CC02 Oxantel

P02CE Imidazotiazolderivat
P02CE01 Levamisol

P02CF Avermektiner
P02CF01 Ivermektin

P02CX Övriga medel mot nematoder
P02CX01 Pyrvin
P02CX02 Befen

P02D Medel mot cestoder

P02DA Salicylsyraderivat
P02DA01 Niklosamid

P02DX Övriga medel mot cestoder
P02DX01 Desaspidin
P02DX02 Diklorofen

P
Jonas Nordenson

Jonas Wilhelm Nordenson (i riksdagen kallad Nordenson i Saltsjöbaden), född 12 januari 1920 i Sofia församling, Stockholms stad, död 30 april 1976 i Storkyrkoförsamlingen, Stockholms län, var en svensk ekonom och chef inom näringslivets organisationer. Han var son till Harald och Clare Nordenson.

Biografi 
Nordenson tog licentiatexamen vid Uppsala universitet och började 1948 arbeta vid Industriens Utredningsinstitut (IUI). Från 1951 till 1953 var han IUI:s verkställande direktör.

År 1953 började Nordenson arbeta i Grängeskoncernen och var VD för Malmexport AB 1957–1961. Han blev senare chef för Sveriges allmänna exportförening 1963–1969 och Svenska bankföreningen 1970–1976.

Åren 1962–1963 var Nordenson riksdagsledamot i första kammaren för Högerpartiet på ett mandat för Stockholms kommuns valkrets.

Nordenson invaldes 1964 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien. År 1974 utnämndes han till kabinettskammarherre.

Referenser

Noter 

Svenska nationalekonomer
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Födda 1920
Avlidna 1976
Män
Politiker från Stockholm
Näringslivspersoner från Stockholm
Manuelistas

Manuelistas (Movimiento Manuelista) var en politisk fraktion i Honduras, ledd av generalen Manuel Bonilla och bestående av utbrytare från Partido Liberal de Honduras. 

Under ledning av Bonilla hölls 27 februari 1902 ett möte i Tegucigalpa tillsammans med Progressiva partiet varvid det nya Partido Nacional de Honduras bildades. Bonilla blev omedelbart efter partifusionen uppställd som det nya partiets kandidat i det honduranska presidentvalet av oktober 1902, och segrade där över den liberale motkandidaten Juan Ángel Arias Boquín.

Historiska politiska partier i Honduras
Norrmalms kommunala flickskola

Norrmalms kommunala flickskola var en flickskola i på Johannesgatan 18 på Norrmalm i Stockholm.

Skolan bildades i Stockholm 1939 genom kommunalisering och sammanslagning av de privata flickskolorna Annaskolan-Detthowska skolan på Eriksbergsgatan, Ateneum för flickor på Sveavägen och Brummerska skolan. Brummerska skolans byggnad på Johannesgatan blev huvudskola, och till en början fortsatte undervisningen på de gamla skolorna. I och med att skolan byggs om 1942–1943, flyttades avdelningen från Sveavägen till Johannesgatan. 1960 lämnade man lokalerna på Eriksbergsgatan. Flickskolan upphörde 1968 efter att undervisningen det sista läsåret varit förlagd till Vasastadens kommunala flickskola.

Skolbyggnaden vid Johannesgatan 18 uppfördes 1896-97 (arkitekt Sam Kjellberg), men genomgick 1948 en kraftig ombyggnad enligt arkitekt Paul Hedqvists ritningar.År 1967 flyttade Stockholm International School (SIS) in a byggnaden och huset används som skola än idag.

Referenser

Ej längre existerande skolor i Stockholm
Norrmalm
Utbildningsinstitutioner bildade 1939
Utbildningsinstitutioner upplösta 1968
Flickskolor i Stockholm
Valerian Majkov

Valerian Nikolajevitj Majkov (ryska: Валериан Николаевич Майков), född 9 september 1823 i Moskva, död 27 juni 1847, var rysk litteraturkritiker; bror till Apollon och Leonid Majkov.

Majkov, som redan vid 19 års ålder blivit juris kandidat vid universitetet i Sankt Petersburg, var en framstående litteraturkritiker tillhörande Vissarion Belinskijs skola.

Källor

Noter

Ryska journalister
Ryska litteraturkritiker
Personer i Ryssland under 1800-talet
Personer från Moskva
Födda 1823
Avlidna 1847
Män
Ugglan
Alumner från Sankt Petersburgs universitet
ATC-kod P03: Medel mot ektoparasiter, inkl skabb-, insektsdödande och repellerande medel



P03A Medel mot ektoparasiter inkl skabbmedel

P03AA Svavelhaltiga preparat
P03AA01 Dixantogen
P03AA02 Kaliumpolysulfid
P03AA03 Mesulfen
P03AA04 Disulfiram
P03AA05 Tiram
P03AA54 Disulfiram, kombinationer

P03AB Klorhaltiga preparat
P03AB01 Klofenotan
P03AB02 Lindan
P03AB51 Klofenotan, kombinationer

P03AC Pyretriner
P03AC01 Pyretrum
P03AC02 Bioalletrin
P03AC03 Fenotrin
P03AC04 Permetrin
P03AC51 Pyretrin, kombinationer
P03AC52 Bioalletrin, kombinationer
P03AC53 Fenotrin, kombinationer
P03AC54 Permetrin, kombinationer

P03AX Övriga medel mot ektoparasiter inkl skabbmedel
P03AX01 Bensylbensoat
P03AX02 Kopparoleinat
P03AX03 Malation
P03AX04 Quassia
P03AX05 Dimetikon

P03B Insektsdödande och repellerande medel

P03BA Pyretriner
P03BA01 Cyflutrin
P03BA02 Cypermetrin
P03BA03 Dekametrin
P03BA04 Tetrametrin

P03BX Övriga insektsdödande och repellerande medel
P03BX01 Dietyltoluamid
P03BX02 Dimetylftalat
P03BX03 Dibutylftalat
P03BX04 Dibutylsuccinat
P03BX05 Dimetylkarbat
P03BX06 Etohexadiol

P
Hjälmaresund

Hjälmaresund är ett sund i insjön Hjälmaren och utgör gränsen mellan Storhjälmaren och Östra Hjälmaren. Vid sundets norra sida återfinns Stora Sundby slott med rötter tillbaka till 1200-talet då ett enklare försvarsverk eller kastal uppfördes vid Hjälmaresund.

Ett brev, sannolikt från 1184, för Julita kloster anger att klostret erhöll egendomar upp till det portus som kallas Ialmansund. Under medeltiden användes termen portus endast om hamnstäder, inte om naturliga hamnar. Detta har fått historikern Christian Lovén att föreslå att Hjälmaresund kan ha varit platsen för en medeltida stadsbildning som senare konkurrerades ut av Arboga på 1200-talet.

1941 ingvigdes kalklinbanan Forsby-Köping som går över sundet.

Sundet har sedan början av 1980-talet fasta broar, vilka ersatt två tidigare valvbroar och en öppningsbar svängbro, där Riksväg 56 går. I samband med att de gamla broarna från 1929 revs, grävdes för båttrafikens skull en kanal över vilken man slog en högbro söder om det egentliga sundet.

Källor 

Sund i Sverige
Hjälmaren
Eskilstuna kommun
Sven Schwartz

Sven Gustaf Schwartz, född 25 oktober 1891 i Rättviks församling, Kopparbergs län, död 28 mars 1976 i Danderyds församling, Stockholms län, var en svensk bergsingenjör och företagsledare.

Schwartz var verkställande direktör för Stockholms Bryggerier och Boliden AB. Han var ordförande för Svenska arbetsgivareföreningen 1947–1951 och 1954–1967. Han satt i styrelsen för Industriens Utredningsinstitut 1946–1966 och var dess ordförande under perioden 1947–1950.

Schwartz invaldes 1942 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien. Han blev kommendör med stora korset av Nordstjärneorden 1956.

Stiftelse 
Ebba och Sven Schwartz Stiftelse bildades 1983 på initiativ av Sven Schwartz änka Ebba Schwartz och fick sitt kapital efter hennes död 1991. Stiftelsens ändamål är att ”främja vetenskaplig forskning, i första hand sådan med ekologisk inriktning”.

Källor

Noter

Svenska företagsledare
Svenska direktörer
Svenska bergsingenjörer
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Personer inom arbetsgivarorganisationer
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer från Rättviks socken
Födda 1891
Avlidna 1976
Män