kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tornquistzonen

Tornquistzonen, även kallad den Tornquistska sprickzonen, är en av de största geologiska deformationszonerna i norra Europa. I Sverige löper den diagonalt över Skåne från nordväst till sydost. Det är en rörelsezon som uppkommit genom kontinentalplattornas rörelser och utgör gränsen mellan den nordliga Baltiska skölden, bestående av urberg, och Avalonia, som består av sedimentära bergarter. Man brukar ofta säga att den också markerar gränsen mellan det landskap som är typiskt för Sverige och den som är typisk för Danmark och kontinenten i sydväst. Rörelserna i zonen började för 400 miljoner år sedan när de två plattorna kolliderade. Zonen sträcker sig från Nordsjön ner mot Polen och passerar på sin väg genom norra Jylland och skär diagonalt genom Skåne. Rörelserna, som ungefär är samtida med Alperna, skapade flera geologiska formationer i Skåne, till exempel Hallandsåsen, Romeleåsen, Linderödsåsen, Söderåsen och Vombsänkan.

Som en gränszon mellan två delar av den större eurasiska kontinentalplattan är Tornquistzonen en så kallad svaghetszon. Skillnader i tektoniska rörelser mellan plattorna skapar spänningar som kan utlösas i form av jordskalv, vilka tenderar att utlösas kring sådana svaghetszoner. Flera mer eller mindre kraftiga skalv sker regelbundet längs Tornquistzonen. Ett av de kraftigaste jordskalven i Skåne under senare tid inträffade den 16 december 2008  06:20 öster om Skurup. Skalvet uppmätte 4,5 - 5 på richterskalan och var det kraftigaste i Sverige på över 20 år.

Det finns en teori om att berggrunden inom zonen spruckit till den grad att vatten kunnat strömma ner i sprickorna, vilket gör att detta område passar sig utmärkt för utvinning av geotermisk energi. Man har genom provborrningar kunnat mäta att vattentemperaturerna på runt 3000 meters djup ligger på mellan 80 och 110°C.

Tornquistzonen är uppkallad efter den tyske geologen Alexander Tornquist som företog studier över denna.

Se även

 Vulkaner i Skåne

Källor

Geologi
Geologi i Sverige
Skåne
Ninja Scroll

Ninja Scroll  är en japansk animefilm från 1993. Filmen utspelar sig i det forna (eller medeltida) Japan och handlar om den skickliga svärdsmästaren Kibagami Jubei.

Handling 

I början av filmen kommer Jubei gående på en bro, där han blir han attackerad av tre ninjor som han besegrar lätt. Han träffar senare på en av de "8 djävlarna av Kimon" som han dödar och därefter träffar den kloke gamle mannen Dakuan som han ignorerar och vägrar lyssna på. Några av de 7 resterande "djävlarna" gör försök att ta död på Jubei men misslyckas en efter en. Den ondskefulle Gemma, f.d. kamrat till Jubei, försöker med en ninjaarmé frakta olagligt guld från trakten. De tar död på kvinnan som Jubei älskar vilket gör Jubei rasande och bestämmer sig för att döda hans forna kamrat. Inne i ett brinnande skepp full med guldlast börjar Jubei slåss mot Gemma och Jubei vinner snart denna svåra och våldsamma kamp, Gemma får smält guld över sig och sjunker ner i havets djup tillsammans med guldet och senare sitter Jubei och Dakuan på flytande skeppsdelar och Jubei hoppar snart iland och vandrar in mot fastlandet.

Se även 
Ninja Scroll: The Series

Madhousefilmer
Filmer 1993
Ninjutsu i fiktion
Filmer i regi av Yoshiaki Kawajiri
WP:Projekt Japan
Division I i bandy 1954

Division I i bandy 1954 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1954. Norrgruppsvinnarna Västanfors IF lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 2-1 mot södergruppsvinnarna Örebro SK i omspelsfinalen på Tunavallen i Eskilstuna den 7 mars 1954, efter 1-1 i den första finalmatchen på Stockholms stadion den 14 februari. Omspelsfinalen flyttades på grund av förberedelserna inför världsmästerskapet i ishockey 1954, som spelades på Stockholms stadion.

Upplägg
Gruppvinnarna i de två geografiskt indelade 8-lagsgrupperna möttes i final, och lag 7-8 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Sven-Erik Broberg, Västanfors IF med 12 fullträffar..

Seriespelet

Division I norra

Division I södra

Svensk mästerskapsfinal
14 februari 1954: Västanfors IF-Örebro SK 1-1, förlängning (Stockholms stadion)

Omspel av svensk mästerskapsfinal
7 mars 1954: Västanfors IF-Örebro SK 2-1 (Tunavallen, Eskilstuna)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1954
Bandysäsongen 1953/1954
1954
Wolfgang Moritz av Hessen

Prins Wolfgang Moritz av Hessen, född 6 november 1896, slottet Rumpenheim, död 12 juli 1989, var utvald som arvprins av monarkin Finland, och kallades för Kronprins av Finland officiellt till den 14 december 1918 och även efteråt av några monarkister.

Han föddes som den andra i ett tvillingpar och fjärde sonen till prins Fredrik Karl av Hessen (1868–1940) och prinsessan Margareta av Preussen (1872–1954). Hans morbror var den tyska kejsaren Vilhelm II. Wolfgangs far Fredrik Karl av Hessen valdes till Kung av Finland den 9 oktober 1918, för att ersätta släktingen, den avsatte ryske tsaren, Nikolaj II, som titulerades Storfurste av Finland. Fredrik Karl avsade sig tronen i december 1918, och titeln tillföll därför egentligen aldrig familjen.

Wolfgang skulle blivit faderns arvinge som kung av Finland istället för den äldre tvillingen Philipp av Hessen (1896–1980), tydligen eftersom Wolfgang var med sina föräldrar 1918 och färdig att åka till Finland (där han enligt ryktet skulle gifta sig med en finsk dam som väntade på den ankommande kronprinsen). Philip var i det militära och oanträffbar vid tillfället.

Wolfgang gifte sig den 17 september 1924 med prinsessan Marie Alexandra av Baden (1902–1944), dotter till prins Maximilian av Baden och prinsessan Marie Louise av Hannover, men de var barnlösa. När prinsen dog, ärvde hans brorson Moritz av Hessen hans krav på Finlands tron.

Han adopterade en brorson, prins Karl Adolf av Hessen (född 1937), eftersom dennes far Christoph blev dödad 1943 i andra världskriget.

När han dog i en ålder av 92 år, var Wolfgang den ende levande av drottning Viktorias barnbarnsbarn som fötts under hennes livstid.

Referenser

Födda 1896
Avlidna 1989
Huset Hessen-Kassel
Tvillingar
Män
Helsingborgsryggen

Helsingborgsryggen är en förhöjning av berggrunden i nordvästra Skåne som skapades genom landhöjning på grund av inlandsisens bortsmältning. Ryggen sträcker sig från Viken till Svalöv och berggrunden består av skiftande lager av sandsten och lerskiffer med inslag av kolflötser där ytskiktet till största delen består av moränlera.

Se även
Landborgen, Helsingborg

Skånes geografi
Helsingborgs kommuns geografi
Höganäs kommuns geografi
Landskrona kommuns geografi
Svalövs kommuns geografi
Earth Simulator

Earth Simulator (ES) är en superdator i Japan byggd speciellt för att utföra vädersimuleringar och göra väderprognoser. ES var världens snabbaste dator mellan 2002 och den 29 september 2004, då den passerades av IBM:s prototyp Blue Gene/L.

ES började utvecklades 1997 för NASDA, JAERI och JAMSTEC. Själva datorn påbörjades i oktober 1999 och byggdes av NEC, baserad på deras SX-6 processor. Den färdigställdes i februari 2002 och centret öppnade officiellt den 11 mars 2002. Den beräknade kostnaden uppgick till 7,2 miljarder yen.

ES klarar av 35,86 biljoner () flyttals-operationer i sekunden (35,86 TFLOPS).

Operativsystemet för ES är baserat på SUPER-UX.

En vanlig meteorolog kan berätta om vädret den närmaste veckan medan ES kan se på väderleken 50 år i framtiden.

Datorer
Division I i bandy 1955

Division I i bandy 1955 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1955. Södergruppsvinnarna Örebro SK lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 7-1 mot norrgruppsvinnarna Edsbyns IF i finalmatchen på Stockholms stadion den 20 februari 1955.

Upplägg
Gruppvinnarna i de två geografiskt indelade åttalagsgrupperna möttes i final, och lag 7-8 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Säsongen markerade även införandet av sarg. Tidigare hade sarg använts inom bandy i Sovjetunionen, men inte i Norden.
Publiksiffran 14 987 sattes på matchen AIK-Örebro SK (3-6) på Stockholms stadion den 23 januari 1955, alla tiders publikrekord på en bandymatch i seriespel i Sveriges högsta division.
Segern i skytteligan delades mellan Arnold Bergström, Nässjö IF och Nils Bergström, Nässjö IF med 16 fullträffar vardera..

Seriespelet

Division I norra

Division I södra

Svensk mästerskapsfinal
20 februari 1955: Örebro SK-Edsbyns IF 7-1 (Stockholms stadion)

Svenska mästarna

Källor

Fotnoter

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri

Sport i Sverige 1955
Bandysäsongen 1954/1955
1955
Division I i bandy 1956

Division I i bandy 1956 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1956. Norrgruppsvinnarna Bollnäs GIF lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 3-2 mot södergruppsvinnarna  Örebro SK i finalmatchen på Stockholms stadion den 12 februari 1956.

Upplägg
Gruppvinnarna i de två geografiskt indelade 8-lagsgrupperna möttes i final, och lag 7-8 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Lars Lööw, Västanfors IF med 12 fullträffar..

Seriespelet

Division I norra

Division I södra

Svensk mästerskapsfinal
12 februari 1956: Bollnäs GIF-Örebro SK 3-2 (Stockholms stadion)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1956
Bandysäsongen 1955/1956
1956
Sony Ericsson P900

Sony Ericsson P900 är en smartphone telefon från Sony Ericsson.

Telefonen introducerades 2003 och var en uppföljare till Sony Ericsson P800 och använder precis som sin föregångare UIQs plattform (v2.1) och ARM9 156 MHz processor.

Under 2004 ersattes Sony Ericsson P900 av uppföljaren Sony Ericsson P910.

P900
Division I i bandy 1933

Division I i bandy 1933 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1933. Segrarna i Division I norra (B-gruppen), IFK Uppsala lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 11-1 mot segraren i Division I södra (C-gruppen), IF Göta i finalmatchen på Stockholms stadion den 26 februari 1933. För att han lett sitt lag så framgångsrikt i finalen fick IFK Uppsalas målvakt Sven Säfwenberg motta Svenska Dagbladets guldmedalj.

Upplägg
På grund av mildvinter delades lagen upp i fyra geografiskt indelade fyralagsgrupper där gruppvinnarna gick till semifinal. Resten av lagen slogs ihop till två geografiskt indelade nedflyttningsserier med sex lag i vardera serie, där lagen tog med sig poäng och resultat de fått mot övriga "nedflyttningskandidater" i sin grupp och slutförde seriespelet med matcher mot lagen från den andra gruppen. De två sämst placerade lagen i respektive nedflyttningsserie flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Gunnar Hyttse, Västerås SK med åtta fullträffar.

Seriespelet

Division I norra (A-gruppen)

Division I norra (B-gruppen)

Division I södra (C-gruppen)

Division I södra (D-gruppen)

Nedflyttningsserier

Norra nedflyttningsserien

Södra nedflyttningsserien

Slutspel om svenska mästerskapet

Semifinaler
12 februari 1933: IFK Uppsala-Västerås SK 2–1
12 februari 1933: IF Göta-AIK 2–1

Final
26 februari 1933: IFK Uppsala-IF Göta 11–1 (Stockholms stadion)

Svenska mästarna

Källor

Fotnoter

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

1933 i Sverige
Bandysäsongen 1932/1933
1933
Benestad

Benestad kan syfta på:

Geografi 

 Benestad, Alvesta kommun – en småort i Alvesta kommun
 Benestad, Tomelilla kommun – en småort i Tomelilla kommun

Personer 
 Finn Benestad (1929–2012), norsk musikforskare
 Per Gustafsson i Benestad (1880–1942), svensk lantbrukare och riksdagspolitiker
Traverskran

Traverskran, eller travers, är en typ av lyftkran vars bärande konstruktion består av en kranbrygga som vilar på fasta balkar. Kranen kan förflyttas i sidled längs dessa balkar. På traverskranen kan exempelvis en telfer fästas. Vanlig syn i industrilokaler.

Den första traverskranen tillverkades av Shaw Crane Company 1874. Några historiska tillverkare är ASEA, Hvilans Mekaniska Verkstad och Alfred Gese - Bremen.

Se även
Bockkran
Lyftkran
Telfer

Källor

Externa länkar

.
Lyftkranar
Anläggningsmaskiner
Stålbyggnad
Benestad, Tomelilla kommun

Benestad är kyrkby i Benestads socken i Tomelilla kommun i Skåne. I orten finns Benestads kyrka och därintill naturreservatet Benestads backar. 
Orten definierades av SCB som småort år 2005, men både tidigare och senare var befolkningen under 50 personer. Från 2015 till 2020 avgränsades här åter en småort.

Källor 

Orter i Tomelilla kommun
Tidigare småorter i Sverige
Världsutställningen 1878

Världsutställningen 1878 var den tredje världsutställningen i Paris. Den var öppen mellan den 1 maj och 10 november 1878 och firade Frankrikes återhämtning efter Fransk-tyska kriget 1870-1871.

Alla byggnader var inte klara på öppningsdagen eftersom politiska komplikationer hade hindrat den franska regeringen att marknadsföra utställningen. Den 1 juni, en månad efter invigningen, var allt klart.

Utställningen var den dittills största i världen och täckte över 267 000 kvadratmeter, huvudbyggnaden på Champ de Mars var 219 000 kvadratmeter. Franska utställare fyllde halva ytan, medan andra länder fyllde den resterande ytan. Tyskland var det enda större landet som inte var representerat, men det fanns ett fåtal tyska tavlor. USA:s utställning inkluderade ett flertal bidragsgivare, bland annat Pierce M. B. Young samt andra militärer, politiker och kändisar.

Storbritannien, Brittiska Indien, Kanada, Victoria, New South Wales, Queensland, South Australia, Kapkolonin samt några av de brittiska kronkolonierna upptog nästan en tredjedel av denna yta. I den brittiska utställningen betalade varje koloni för sina kostnader, den stod under kontroll av en kunglig kommission med Prins Albert Edvard, senare Edvard VII av Storbritannien, som ordförande.

Utställningen för konst och nya maskiner var en 730 meter lång gata med exempel från nästan alla länder i Europa och flera i Asien, Afrika och Amerika. 

På Seines norra strand fanns en 76 meter hög byggnad där Frihetsgudinnans färdigställda huvud visades den 30 juni, medan andra delar visades på Champs de Mars.

Bland de många uppfinningarna visades Alexander Graham Bells telefon. Elektriskt ljus hade installerats längs hela Avenue de l'Opera och Place de l'Opera, i juni slogs strömbrytaren på och området lystes upp av lampor uppfunna av Thomas Edison, som också ställde ut en megafon och en fonograf. Internationella juryer bedömde de olika utställningarna, som belönades med medaljer i guld, silver och brons. En populär attraktion var ett mänskligt zoo med 400 infödingar.

Över 13 miljoner personer betalade inträde till utställningen som blev en ekonomisk succé.

Se även 
 Palais du Trocadéro

Referenser 

1878 i Frankrike
Världsutställningar
Vetenskapsåret 1878
Paris under 1800-talet
Vetenskap i Frankrike
Kultur i Paris
Konståret 1878
Punktering (musik)

Punktering är ett sätt att i notskrift ange att tidsvärdet för en not eller en paus skall förlängas med hälften av det ursprungliga tidsvärdet. Punktering noteras genom att en punkt skrivs ut efter den not eller paus som skall förlängas. En not eller paus som efterföljs av punkt kallas punkterad. En not med två punkter kallas dubbelpunkterad och förlängs med halva värdet plus en fjärdedel av värdet. En not med tre punkter kallas trippelpunkterad och förlängs med ytterligare en åttondel av värdet.

Se även
Staccato
Symboler i notskrift
Rytm

Notskrift
Rytmik
Sinister

Sinister kan avse:

 Sinister – riktningar till respektive från djurets symmetriaxel, se Anatomiska termer för läge
 Sinister – där vänstra sidan av en vapensköld är till höger för betraktaren, se Heraldisk vänster
 Sinister (film) – en amerikansk skräckfilm från 2012
Kungariket Irland

Kungariket Irland (; ) avser landet Irland under perioden mellan kungörelsen Henrik VIII som kung av Irland genom Crown of Ireland Act 1542 och Unionsakterna år 1800. Riket ersatte Herradömet Irland, som hade skapats 1171. Kung Henrik VIII erkändes som Irlands monark av vissa protestantiska makter i Europa, men inte av de romersk-katolska monarkierna i Europa. Hans dotter Maria I erkändes dock som drottning av Irland av påven år 1555. Det separata Kungariket Irland upphörde att existera när Irland gick med Kungariket Storbritannien för att bilda Förenade kungariket Storbritannien och Irland 1801.

Referenser

Irlands historia
Stater och territorier bildade 1542
Stater och territorier upplösta 1801
Irland
Historiska monarkier
Engelskspråkiga länder och territorier
Majbräken

Majbräken (Athyrium filix-femina) är en ört tillhörande familjen hällebräkenväxter. Bladen blir 30 till 140 centimeter långa. Majbräken blommar mellan juli och september. Den är vanligt förekommande överallt i Norden, förutom på Island där den endast växer i vissa områden längs kusten.

Släktet majbräknars (Athyrium) taxonomiska status är vacklande; det räknas omväxlande till träjonväxterna, hällebräkenväxterna, stensöteväxterna och till majbräkenväxterna.

Majbräken är stor och växer upprätt, till en höjd av 50–120 cm. Bladskaftet är kort, ungefär en fjärdedel upp till och med en tredjedel av bladskivans längd. Det har lite fjäll.

Bladskivan är smalt lansettformat, och primärflikarna blir mindre och glesare längre ned på bladskaftet. Längst ned finns ett betydande avstånd mellan primärflikarna, och dessa är korta och breda. Från ungefär mitten pekar primärflikarna lite oppåt.

Sporgömmesamlingarna (sori) är avlånga och böjda i halvmånform. Den har indusium som sitter kvar länge på bladens undersida.

I Norge växer majbräken i hela landet upp till över skogsgränsen, upp till 1 150 meter över havet i Nord-Frons kommun. Det finns flera varianter over hela norra halvklotet, den som växer i Skandinavien är spridd i Europa och Asien.

Se även 
 Träjon

Källor 
 Den nya nordiska floran. Bo Mossberg och Lennart Stenberg. Wahlström & Widstrand 2003. .
 Svensk flora: Fanerogamer och ormbunksväxter (28 upplagan). Th. O. B. N. Krok och S. Almquist. Liber 2001. .
 Den virtuella floran - Majbräken

Referenser

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Majbräken

Ma Växtindex
Hällebräkenväxter
Nikolaj Asejev

Nikolaj Nikolajevitj Asejev född 10 juli 1889 i Lgov, död 16 juli 1963 i Moskva, var en rysk författare.

Asejev ingick i sammanslutningen Tsentrifuga där bland andra även Boris Pasternak ingick. Under 1920-talet var han en mycket produktiv propagandadiktare, och bl.a. medarbetare i tidskriften LEF. Asejev har även skrivit manus till Sergej Eisensteins film Pansarkryssaren Potemkin.

Bibliografi (i urval) 

 Notjnaja fleita 1914
 Poema o Budjonnom 1923
 Poema o dvadtsati sjesti bakinskich kommissarach 1926
 Majakovskij natjinajetsja 1940

Priser och utmärkelser 

 Stalinpriset

Ryska författare
Ryskspråkiga författare
Födda 1889
Avlidna 1963
Män
Personer från Kursk oblast
Division I i bandy 1937

Division I i bandy 1937 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1937. Segrarna i avdelning D, IF Göta lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 3-2 mot segraren i avdelning B, Skutskärs IF i finalmatchen på Stockholms stadion den 21 februari 1937.

Upplägg
På grund av mildvinter delades lagen upp i fyra geografiskt indelade fyralagsgrupper där gruppvinnarna gick till semifinal. Resten av lagen slogs ihop till två geografiskt indelade nedflyttningsserier med 6 lag i vardera serie, där lagen tog med sig poäng och resultat de fått mot övriga "nedflyttningskandidater" i sin grupp och slutförde seriespelet med matcher mot lagen från den andra gruppen. De två sämst placerade lagen i respektive nedflyttningsserie flyttades ned till Division II.

Serien minskades kommande säsong till två geografiskt indelade sexlagsgrupper.

Förlopp
Skytteligan vanns av Henry Muhrén, Skutskärs IF med fem fullträffar..

Seriespelet

Avdelning A

Avdelning B

Avdelning C

Avdelning D

Nedflyttningsserier

Norra nedflyttningsserien

Södra nedflyttningsserien

Slutspel om svenska mästerskapet

Semifinaler
15 februari 1937: Skutskärs IF-Västerås SK 8-1
Nässjö IF-IF Göta 0-1

Västerås SK-Skutskärs IF 1-0
IF Göta-Nässjö IF 2-1

Final
21 februari 1937: IF Göta–Skutskärs IF 3–2 (Stockholms stadion)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

1937 i Sverige
Bandysäsongen 1936/1937
1937
Erik Bryggman

Erik William Bryggman, född 7 februari 1891 i Åbo, död där 21 december 1955, var en finländsk arkitekt. Bryggman var tillsammans med Alvar Aalto pionjär inom den funktionella arkitekturen i Finland. Hans verk återfinns främst i hemstaden Åbo med omnejd.

Biografi
Bryggmans far Johan Ulrik Bryggman var tulltjänsteman och modern hette Vendla Gustava Nordström. Erik Bryggman gifte sig med Agda Beatrice Grönberg 1918. Dottern Carin Bryggman var verksam som arkitekt och skänkte faderns ritningar till Finlands arkitekturmuseum 1989.

Bryggman var en av de första representanterna för funktionalismen i Finland. Han blev klar med sina arkitektstudier vid Tekniska högskolan, Helsingfors år 1916. Han arbetade med Sigurd Frosterus, Armas Lindgren och Valter Jung innan han grundade en egen byrå i Åbo år 1923. Han inspirerades av Italien i sina verk efter en studieresa i början av 1920-talet. Han gjorde sedan studieresor till Weissenhofsiedlung i Stuttgart och Bauhaus i Dessau. På Universitetsgatan i Åbo ritade Bryggman Hospits-Betel och Atrium i slutet av 1920-talet.

Bryggman fick i uppdrag att tillsammans med Alvar Aalto skapa Åbo stads jubileumsutställning i samband med 700-årsfirandet 1929. 1935 följde utbyggnaden av Åbo Akademis bibliotek i funktionalistisk stil. Ett annat verk av Bryggman är Vierumäki idrottsinstitut i Heinola som räknas som ett betydande monument inom den finska idrottsrörelsens arkitektur. Det färdigställdes 1937. Bryggman skapade flera verk inom den sakrala arkitekturen som Pargas begravningskapell och begravningskapellen i Helsingfors, Furumo i Vanda, Lojo och Villmanstrand som färdigställdes efter hans död. Uppståndelsekapellet i Åbo från 1938-1941 tillhör Bryggmans främsta verk.

Bryggman kom även att rita flera funktionalistiska villor i skärgårdsmiljö: Villa Warén (1932–1933) på Runsala, Villa Ekman (1923–1933) på Hirvensalo, Villa Kaino (1935) på Kakskerta och Villa Jaatinen (1939) på Vessö i Borgå skärgård. Villa Nuuttila på Kustö i S:t Karins byggdes 1947–1949 och ses som en höjdpunkt inom den finländska arkitekturen jämställd med Aaltos Villa Mairea.

Han skapade tillsammans med skulptören Viktor Jansson Vårt land-monumentet på Gumtäkts äng i Helsingfors 1948.

Byggnadsverk (i urval) 

 1924: Tingshuset, Kimito
 1926–1929: Villa Sol, Åbo
 1927: Atrium-huset, Åbo
 1927–1929: Hotell Hospitz-Betel, Åbo
 1930: Pargas begravningskapell, Pargas
 1932–1933: Villa Warén, Runsala
 1923–1933: Villa Ekman, Åbo
 1935: Villa Kaino, Kakskerta
 1935: Boktornet (Åbo Akademis bibliotek), Åbo
 1933–1937: Vierumäki idrottsinstitut
 1936: Kåren, ”gamla delen”, Åbo
 1938: Försäkringsbolaget Sampos hus, Åbo
 1939: Villa Jaatinen, Vessölandet
 1938–1941: Uppståndelsekapellet, Åbo
 1946–1948: Oy Laivateollisuus Ab:s bostadsområde i Pansio, Åbo
 1946–1950: Kåren, ”nya delen”, Åbo
 1947–1949: Villa Nuuttila, S:t Karins
 1952–1955: Furumo begravningskapell, Vanda

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 

 
 
 Bryggman-information (bryggman.fi)
 Bryggman på Finlands arkitekturmuseums webbplats.

Finländska arkitekter under 1900-talet
Alumner från Tekniska högskolan i Helsingfors
Personer från Åbo
Födda 1891
Avlidna 1955
Män
Finlandsparken

Finlandsparken är en park i närheten av Värtahamnen i Stockholms kommun. I parken finns ett monument, Finlandsmonumentet, skapat av Gudrun Eduards.

Externa länkar

Parker i Stockholms kommun
Gärdet