kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Petar Gligorovski

Petar Gligorovski (kyrilliska: Петар Глигоровски, föddes som Perica Gligorović, kyrilliska: Перица Глигоровић, född 1938, död 1995 i Skopje, Makedonien) var en akademisk målare från forna Jugoslavien som regisserade ett antal animerade filmer. Petar utbildade sig vid Konstakademien i Belgrad och specialiserade sig på animation i Zagreb och började år 1963 att producera animerade barnfilmer för TV Skopje, vilket han gjorde till 1968. Innan han förändrade sin filmkonstnärskap var han en av pionjärerna inom jugoslaviska serier på 1950-talet och var en teknisk animatör som mestadels arbetade inom den ansedda kretsen för Zagreb-centrerade animatörer.

Han gjorde fyra kompletta och publicerade filmer, ett antal teknik-experimentella kortfilmer och lämnade två oavslutade filmprojekt.

Hans filmer hade ett återkommande och dämpade mönster, vilket skapade en unik och igenkännlig stil. Temat i filmerna var uttrycka i universella mytiska ämen (ursprung, uppgång och fall av människan, apokalyps, fenix), genom det breda spektrumet av visuella allegorier och metaforer. I några av författarnas arbeta, var dokumentära bilder inbäddade i linje med en symbolisk förstärkning av ledmotivet, snarare än på grund av visuella intryck eller som en utforskning av de tekniska möjligheterna.

Filmografi 
 Embrion № M (1971)
 Feniks (1976)
 Adam:5 do 12 (1977)
 A (1985)

Utmärkelser 
  1971 - YFDSF Belgrad, Särskilt diplom för banbrytande arbete inom animation
  1977 - YFDSF Belgrad, "Guldmedalj Beograd", "Adam: 5 till 12"
  1977 - IFF Berlin, Silverbjörnen, "Feniks"; 1977 IFF, Annesi, Grand Prix, "Feniks"
  1982 - YFDSF Belgrad, Särskild stadga för banbrytande och kreativt arbete i animation

Externa länkar 
 
 "Maccinema"

Födda 1938
Avlidna 1995
Animatörer från Nordmakedonien
Män
Personer från Skopje
Kommuner i Kastilien och Leon

Kommunerna i Kastilien och Leon fördelar sig på följande provinser:

 Ávila
 Burgos
 Leon
 Palencia
 Salamanca
 Segovia
 Soria
 Valladolid
 Zamora

Se även
 Spaniens kommuner
 Kastilien och Leon

Källor

Externa länkar
 Junta de Castilla y León

Kastilien och Leon
Vikingstads landskommun

Vikingstads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Vikingstads socken i Valkebo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Norra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Tamaryokucha

Tamaryokucha är ett japanskt te som rullas till små kulor (dock sällan tydligt i slutprodukten), lite som vissa kinesiska oolonger.

Se även 
Grönt te

Te
Mat och dryck i Japan
Grönt te
Japanska teer
WP:Projekt Japan
Ledbergs socken

Ledbergs socken i Östergötland ingick i Valkebo härad, uppgick 1967 i Linköpings stad och området ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Ledbergs distrikt.

Socknens areal är 12,22 kvadratkilometer, varav 11,90 land. År 2000 fanns här 267 invånare. Kyrkbyn Ledberg med sockenkyrkan Ledbergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ledbergs socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ledbergs församling och för de borgerliga frågorna till Ledbergs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kärna landskommun som 1967 uppgick i Linköpings stad som 1971 ombildades till Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2014 i Kärna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ledberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Valkebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani, och Andra livgrenadjärregementet, Västanstångs kompani.

Geografi
Ledbergs socken ligger nordväst om Linköping kring Svartån och dess tillflöde Lillån. Socknen är en slättbygd på Östgötaslätten med någon skogsmark i sydost.

Fornlämningar

Kända från socknen är en boplats och två hällkistor (nu borta) från stenåldern samt fem gravfält från järnåldern, där storhögen Ledbergs kulle är landskapets största. Tre runristningar är antecknade.

Namnet
Namnet (1351, Ledhabergh) kommer från kyrkbyn och innehåller sannolikt ledh, 'väg' syftande på en forntida väg på eller invid den höjd kyrkan ligger på.

Fram till 1919 användes också namnet Lebergs socken och Ledebergs socken.

Se även
Ledbergs församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Ledberg)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Valkebo härad
Ulrika socken

Ulrika socken i Östergötland ingick i Valkebo härad (före 1896 även delar i Vifolka härad, Kinda härad och Ydre härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Ulrika distrikt.

Socknens areal är 130,23 kvadratkilometer, varav 124,35 land. År 2000 fanns här 409 invånare. Tätorten Ulrika med sockenkyrkan Ulrika kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ulrika socken bildades 9 januari 1736 och senare genom utbrytningar enligt nedan:
Nykils socken och Gammalkils socken, Valkebo härad: Amundebo, Eksjöhult, Jordeberg, Smedstorp, Bäck (från Gammalkil till Ulrika enligt kungligt brev 22 april 1819), Haneberg, Källstorp, Sundstorp, Åsarp, Solltorp och Ycke prästgård.
Kisa socken, Kinda härad: Emtefall, Kottebo, Kärr, Lindesfall, Pätorp, Säfsjömåla, Valvik, Viprödsle. 
Malexanders socken, Göstrings härad (hörde åtminstone i början av 1800-talet till Ydre härad): Nargöl
Västra Hargs socken, Vifolka härad: Grytfall, Stora och Lilla Farsbo, Gördslegöl, Kalkegryt, Pikedal och utjorden Runnedalen (från 1778).
Häradstillhörigheterna för delarna bibehölls till 1896 då alla delar tillfördes Valkebo härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ulrika församling och för de borgerliga frågorna till Ulrika landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Södra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ulrika, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani

Geografi och natur
Ulrika socken ligger nordost om Sommen med sjön Drögen i öster. Socknen består av en småkuperad sjörik skogs- och bergsterräng med höjder som når upp till 241 meter över havet.  Två naturreservat är belägna i Ulrika socken: Ycke urskog och Kottebo. I båda fallen rör det sig om skog som anses skyddsvärd. Flera urbergsgrottor finns i socknen. Den längsta och mest kända är Solltorpsgrottan.

Fornlämningar
Kända från socknen är några gravar från järnåldern.

Namnet
Namnet antogs vid bildandet av socknen 1736 efter dåvarande drottningen Ulrika Eleonora.

Se även
Ulrika församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun#Ulrika

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris
Anteckningar om Ulrika socken / Bengt Cnattingius Utgiven a Museistiftelsen, Ulrika 1958. libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Vifolka härad
Socknar i Kinda härad
Socknar i Ydre härad

Socknar i Valkebo härad
Ledbergs landskommun

Ledbergs landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Ledbergs socken i Valkebo härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Kärna landskommun som 1967 uppgick i Linköpings stad som 1971 ombildades till Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Gammalkils landskommun

Gammalkils landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Gammalkils socken i Valkebo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Södra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Nykils landskommun

Nykils landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Nykils socken i Valkebo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Södra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Nykils landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Ulrika landskommun

Ulrika landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Ulrika socken i Valkebo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Södra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Ulrika landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Nykils socken

Nykils socken i Östergötland ingick i Valkebo härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Nykils distrikt.

Socknens areal är 126,2 kvadratkilometer, varav 121,39 land. År 2000 fanns här 1 197 invånare. Tätorten Nykil med sockenkyrkan Nykils kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Nykils socken bildades under medeltiden som en utbrytning ur Gammalkils socken. 9 januari 1736 utbröts delar av socknen till den då nybildade Ulrika socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nykils församling och för de borgerliga frågorna till Nykils landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Södra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Nykil-Gammalkils församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Nykil, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Valkebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro och Kinds kompanier och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Nykils socken ligger söder om Linköping kring sjön Bjärsen och med sjön Drögen i sydost. Socknen har slättbygd i norr och är en kuperad skogsbygd i söder.

Fornlämningar
Kända från socknen är en hällkista samt stensättningar, stensträngar och två små gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet (1346, Nyakyl) erinrar att socknen är en utbrytning ur Kils socken (Gammalkils socken).

Se även
Nykils församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Nykil)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris
Torp och backstugor i Nykil. Utgiven av Nykils hembygdsförening 2003.  libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Valkebo härad
Täckvingar

Täckvingar är hos insekter förtjockade framvingar som ligger över och skyddar bakvingarna och ofta även bakkroppen. Särskilt bland skalbaggar förekommer mycket hårda täckvingar (kallade elytra, singular elytron) som fungerar som sköldar och skyddar skalbaggens känsliga flygvingar och bakkropp från skador. Täckvingar hos skalbaggar används inte för flygning. 

Många skinnbaggar har täckvingarna som bara är delvis förtjockade (kallade hemelytra, singular hemelytron), närmast basen, medan den yttersta delen på vingen är membranös.

Entomologi
Leddjursanatomi
Gammalkils socken

Gammalkils socken i Östergötland ingick i Valkebo härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Gammalkils distrikt.

Socknens areal är 61,87 kvadratkilometer, varav 59,62 land. År 2000 fanns här 670 invånare. Kyrkbyn  Gammalkil med sockenkyrkan Gammalkils kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gammalkils socken har medeltida ursprung och ur socknen utbröts under medeltiden Nykils socken. 9 januari 1736 utbröts delar av socknen till den då nybildade Ulrika socken, som enligt Kungligt brev 1819 kompletterade med överföring av 1/2 mantal Bäck.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gammalkils församling och för de borgerliga frågorna till Gammalkils landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Södra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Nykil-Gammalkils församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gammalkil, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Valkebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Gammalkils socken ligger sydost om Mjölby. Socknen består av en del av den här kuperade Östgötaslätten i norr och skogsbygd med sankmarker i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är spridda stensättningar och stensträngar samt 12 gravfält och två fornborgar från järnåldern. En runristning återfinns i kyrkan.

Namnet
Namnet (1352, Gambla Kiil) erinrar att ur socknen utbröts under medeltiden Nykils socken. Ordet kil syftar på en kilformad terräng eller ägoformation, sannolikt en utskjutande höjdsträckning vid kyrkan.

Se även
Gammalkils församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Gammalkil)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris
Minnen från Gammelkil / Gunnar Bringer Utgiven av Gammalkils hembygdsförening 2000. libris

Externa länkar

Gammalkils hembygdsförening

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Valkebo härad
Marshall Law

Marshall Law är ett hårdrocksband från Birmingham. Gruppen bildades 1987 av Andy Pyke och Dave Martin. Bandet spelade in demos och sålde över 5000 exemplar på livespelningar i Storbritannien och runt om i världen. 1989/90 spelade Marshall Law in och släppte sitt självbetitlade debutalbum på Heavy Metal Records i Europa, distribuerat av BMG. Detta fick bra kritik i hela världen. Turnéer i Europa följde och så gjorde deras andra album, Powergame, som sålde 33.000 exemplar de första veckorna och nådde nummer 6 på den japanska albumlistan. Law in the Raw släpptes 1997 genom Neat Metal. Metal Detector släpptes 1998 följt av det klassiska Warning from History under 1999.

Marshall Law  dök upp igen under 2007 och släppte ett nytt album Razorhead den 3 november 2008. Gruppen upplöstes slutligen i juni 2010.

Medlemmar
Senaste medlemmar
Dave Martin – sång, gitarr (1987–2010)
Dave  Rothan – gitarr (2006–2010)
Declan "Paddy" Parry – basgitarr (2009–2010)

Tidigare medlemmar
Nigel – basgitarr (1987–1988)
Alan Kelly – trummor (1987–1988)
Darren Horton – gitarr (1987–1988)
Andy Pyke – sång (1987–1992, 1995–2010)
Malcolm Gould – basgitarr (1988–1989)
Mick Donovan – trummor (1988–1990)
Andy Southwell – gitarr (1988–1992, 1997–2006)
Roger Davis – basgitarr (1989–1994)
Lee Morris – trummor (1989–1992, 1995)
Chris Green – trummor (1996)
Andy Faulkner – basgitarr, sång (1999–2000)
Paul Brookes – trummor (1999)
Tom Dwyer – basgitarr (2005–2009)
Jack Frost – gitarr (2006)
Peter Hunt – trummor, gitarr, sång (2006)
Steve Hauxwell – trummor (2007–2010)

Diskografi
Studioalbum
Marshall Law (1989)
Power Game (1993)
Metal Detector (1997)
Warning From History (1999)
Razorhead (2008)

Livealbum
Law in the Raw (1996)

EP
Demo '89 (1989)
Power Crazy (1991)

Samlingsalbum
Power Crazy: The Best of Marshall Law (2002)

Externa länkar
Marshall Law på allmusic.com
Diskografi på Discogs
Marshall Law på MusicMight

Engelska metalgrupper
Engelska rockgrupper
Engelska popgrupper
Musikgrupper från Birmingham
Musikgrupper bildade 1987
Brittiska musikgrupper
Sukhavati

Sukhāvatī är Amitabha Buddhas rena buddhafält. I Östasien refereras Sukhavati till som "det rena landet i väst". Inom rena land-buddhism är målet av det religiösa utövandet att återfödas i Sukhavati. Att syfta till att återfödas i Sukhavati förekommer även i andra mahayanabuddhistiska inriktningar, såsom Tendai, och även i tibetansk buddhism (exempelvis genom att utföra phowa).

I Sukhāvatīvyūhaḥ-sūtra och Amitābha-sūtra finns utförliga beskrivningar av Sukhavati och fördelarna med att återfödas där. Det sägs att alla som återföds i Sukhavati uppnår upplysning inom en livstid.

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar
 The Three Pure Land Sutras - En engelsk översättning av de tre sukhavatisutrorna.

Mahayana
Rena land-buddhism
Kaga landskommun

Kaga landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Kaga socken i Hanekinds härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Kärna landskommun som 1967 uppgick i Linköpings stad som 1971 ombildades till Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Slaka landskommun

Slaka landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Slaka socken i Hanekinds härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Kärna landskommun som 1967 uppgick i Linköpings stad som 1971 ombildades till Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Skeda landskommun

Skeda landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Skeda socken i Hanekinds härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i Vårdnäs landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Skeda landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Landeryds församling

Landeryds församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ingår i Linköpings domkyrkopastorat och ligger i Linköpings kommun i Östergötlands län.

Församlingen har två kyrkor, Landeryds kyrka och Sankt Hans kyrka och en församlingsgård; Hackeforsgården.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde till 1 maj 1925 ett eget pastorat och var från den tidpunkten till 1962 moderförsamling i pastoratet Landeryd och Vårdsberg. Från 1962 till 2014 utgjorde församlingen åter ett eget pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Linköpings pastorat, 2015 namnändrat till Linköpings domkyrkopastorat.

Församlingen var under medeltiden ett kapitelprebende med namnet Anuntiationis. År 1526 blev församlingen prebende åt rektorn i Linköping, vilket upphörde den 24 juni 1579. Från 1660 var församlingen prebende åt teologie lektorn vid Linköpings gymnasium, vilket upphörde den 11 juni 1909. Från 1 maj 1910 blev det ett konsistoriellt pastorat och vakanssattes.

Kyrkor 
I Landeryds församling finns det två kyrkor och en församlingsgård. 

 Landeryds kyrka invigdes under 1100-talet. Nuvarande kyrkobyggnad från år 1753. Den är belägen strax utanför Linköping. 
 Sankt Hans kyrka invigdes år 1973. Den är belägen i stadsdelen Ekholmen i Linköping.
 Hackeforsgården byggdes år 1980. Kapellet finns sedan år 2008. Den är belägen i stadsdelen Hackefors i Linköping.

Series pastorum
Lista över kyrkoherdar i församlingen. Prästbostaden Hageby låg vid Hjulsbro. I Landeryds kyrka finns tavlor med Series pastorum över kyrko- och församlingsherdar i församlingen.

Kyrkoherdar

Församlingsherdar 
Sedan Landeryds församling ingår i Linköpings domkyrkopastorat, leds församlingen av en församlingsherde, istället för kyrkoherde.

Komministrar
Lista över komministrar i församlingen. Prästbostaden låg vid Landeryds kyrka.

Klockare och organister

Bildgalleri

Församlingens kyrkor

Övriga bilder

Se även
 Landeryds socken
 Landeryds kyrka
 Sankt Hans kyrka
 Linköpings domkyrkopastorat

Referenser

Externa länkar
Domkyrkopastoratet

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Vreta klosters församling

Vreta klosters församling är en församling inom Svenska kyrkan i Linköpings stift. Den ingår i Vreta klosters pastorat och ligger i Linköpings kommun i Östergötlands län. 

Församlingen tillfördes 2006 och 2010 församlingar som tidigare ingått i pastoratet.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung ursprungligen med namnet Vreta församling som efterhand från 1600-talet ersattes med nuvarande. 1810 utbröts Stjärnorps församling.

Församlingen utgjorde till 1810 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Vreta kloster och Stjärnorp. Från 1962 till 2006 var församlingen moderförsamling i Vreta kloster, Stjärnorp, Ljung och Flistad. Till församlingen tillfördes 2006 Ljungs församling och Flistads församling och pastoratet ombildades till Vreta kloster och Stjärnorp. 1 januari 2010 tillfördes Stjärnorps församling och Vreta kloster utgjorde därefter ett eget pastorat.

Pastoratet ingår sedan 1 januari 2017 i Östgötabygdens kontrakt efter att tidigare ha ingått i Domprosteriet och Stångå kontrakt.

Kyrkor
Vreta klosters kyrka
Allhelgonakyrkan
Ljungs kyrka
Flistads kyrka
Stjärnorps kyrka

Kyrkoherdar

Komministrar

Huspredikanter på Stjärnorp

Klockare och organister

Se även
Vreta klosters socken

Referenser

Litteratur 
Otto Cantzler: Prelater & Potentater, Noteria förlag, Klockrike 1995,

Fotnoter

Externa länkar
Vreta klosters pastorat (officiell webbplats)

Indelningar i Linköpings kommun
Församlingar i Linköpings stift
Stjärnorps landskommun

Stjärnorps landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Stjärnorps socken i Gullbergs härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Vreta klosters landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Stjärnorps landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län