Svenska väderrekord

Svenska väderrekord berör temperatur, nederbörd, vind och lufttryck och beskriver mätmetoder och rekordstatistik.

Temperatur 
För att temperaturmätningen ska bli så bra som möjligt mäts temperaturen i skuggan. En missuppfattning är att temperaturen måste mätas på en skuggig plats. I själva verket räcker det med att termometern är placerad i skugga. Vid officiella mätningar brukar termometern därför placeras i ett strålningsskydd eller en termometerbur i trä som släpper in luft men inte solstrålning.

Många av Nordens temperaturrekord är noterade i Sverige. Sveriges värmerekord är +38 °C och det är även Nordens värmerekord. Sveriges köldrekord är -52,6 ºC i Vuoggatjålme 2 februari 1966 och det är också Nordens köldrekord.

Värmerekord 

Värmerekorden på sommaren härrör oftast från situationer då varm luft kommer från söder eller sydost och når Sverige i samband med omfattande högtryck över östra Europa.

Värmerekorden på vintern uppträder oftast vid kraftig inströmning av varm luft från Atlanten, dvs. i samband med västlig eller sydvästlig vind. I dessa situationer bidrar en viss föhneffekt till att ytterligare höja temperaturen i lä av fjällkedjan och Sydsvenska höglandet.

Den högsta temperaturen i Sverige uppmättes i Ultuna (9 juli 1933) och i Målilla (29 juni 1947. På båda ställen var temperaturen 38,0 ºC. Temperaturen i Ultuna uppmätt på en halv grad när.

Den högsta temperaturen i Götaland är 38,0° i Målilla, i Svealand 38,0° i Ultuna, och i Norrland 36,9° i Harads den 17 juli 1945.

Sveriges högsta månadsmedeltemperatur är 22,5° i Stockholm juli 2018. Tidigare rekord var 21,8 °C och uppmättes i juli 1901 i Karlstad i Värmland samt i juli 1914 i Linköping i Östergötland.

I tabellen (nedan) visas Sveriges värmerekord i grader Celsius (°C) för varje månad. Fetstil markerar att det även är det årliga värmerekordet.

[1] Temperaturen är avläst på en halv grad när. Det exakta värdet bör därför ha legat i intervallet 37,8 °C till 38,2 °C.

Köldrekord 
Köldrekorden noteras oftast i samband med att kall luft strömmar in över Sverige från norr eller nordost, varefter vinden mojnat och avkylningen fortsatt genom utstrålning. Mest i dalgångar där den kalla luften kan samla sig vid vindstilla eftersom den är tyngre.

Rekordet för Götaland är -38,5° i Lommaryd den 13 och 14 januari 1918, för Svealand -46,0° i Grundforsen den 1 jan. 1979 och Särna den 3 jan. 1941. För Norrland och hela Sverige -52,6° i Vuoggatjålme den 2 februari 1966.

De flesta köldrekord under vintern, våren och hösten uppstår oftast i norra Norrlands inland. På sommaren uppstår de flesta köldrekord i Härjedalen.

Att norra Norrland inte sätter köldrekord på högsommaren beror på att det är så många soltimmar där. Det gör att nätterna blir så korta att inte temperaturen hinner sjunka till riktigt extrema värden innan solen åter börjar värma. Det räcker oftast inte med att solen bara går ner officiellt (passerar horisonten). Den ska helst även gå ner "borgerligt" (6 grader (°) under horisonten) då det är först då som solen börjar tappa greppet om uppvärmningen av området.[5]

Sveriges lägsta månadsmedeltemperatur är −27,2 °C och noterades i februari 1985 i Vittangi i Lappland.

I tabellen (nedan) visas Sveriges köldrekord i grader Celsius (°C) för varje månad. Fetstil markerar att det även är det årliga köldrekordet.

[1] Temperaturen är avläst på en halv grad när.

[2] Rekord för högfjällsstationer. Stationen var belägen 1 370 meter över havet.

[3] Nuvarande Katterjåkk.

[4] −53 °C uppmättes i Malgovik (någon mil väster om Vilhelmina) i Lappland den 13 december 1941 på en privat termometer som i efterhand kontrollerades av SMHI.

[5] Det har inte hindrat att köldrekordet för juni på −9,8 °C är från Vassijaure som i juni har midnattssol. Det beror nog på kvarliggande snö som reflekterar.

Nederbörd 
Med nederbörd är avses regn, snö, hagel och underkylt regn. I Sverige mäts vanligtvis nederbörd i millimeter (mm), men i andra länder eller områden där nederbördsmängden är mycket stor brukar man mäta nederbörden i centimeter (cm).

Största uppmätta årsnederbörden i Sverige är 1 866 mm i Mollsjönäs år 2008.

Största uppmätta månadsnederbörden i Sverige 
I tabellen (nedan) visas den största uppmätta månadsnederbörden i Sverige.

[1] Vid observatoriet på Pårtetjåkko (1 834 meter över havet) uppmättes i juli 1915 en månadsmängd på 404 mm. Observationerna på Pårtetjåkko har dock aldrig officiellt bearbetats av SMHI.

Största uppmätta dygnsnederbörden i Sverige 
I tabellen (nedan) visas den största uppmätta dygnsnederbörden i Sverige.

[1] Ursprungligt rapporterat värde var 101,0 mm, men en del av denna mängd hade troligen fallit dygnet innan. Därför korrigerades dygnsnederbörden av SMHI till 90,0 mm. Den största direkt uppmätta dygnsmängden i mars i Sverige är 84,4 mm i Joesjö 25 mars 1982.

[2] 237 mm uppmättes i Karlaby i Skåne 6 augusti 1960 vid ett hydrologiskt projekt. 276 mm uppmättes av en privatperson på Fulufjället i Dalarna 30–31 augusti 1997.

Vind 
Vindhastigheten mäts i meter per sekund (m/s).

Högsta uppmätta medelvind under 10 minuter

Kraftigast uppmätta vindby 

[1] Väderstationen vid Tarfala, 1 150 meter över havet, drevs vid detta tillfälle av Stockholms universitet.

Lufttryck 
Lufttrycksmätning har skett regelbundet med i huvudsak hög noggrannhet ända sedan mitten av 1800-talet i hela Sverige.

Det förekommer inga systematiska felkällor hos äldre lufttrycksmätningar, vilket skiljer sig från andra meteorologiska parametrar. Antalet observationer per dygn och väderstationer var emellertid desto färre ju längre bakåt i tiden, men då extrema lufttryck inte är lokala och kortvariga är det av mycket liten betydelse.

Högsta uppmätta lufttryck 
I tabellen (nedan) visas Sveriges högsta uppmätta lufttryck i hektopascal (hPa) för varje månad. Fetstil markerar att det även är det årliga högsta uppmätta värdet. De är omräknade till havsytans nivå.

Lägsta uppmätta lufttryck 
I tabellen (nedan) visas Sveriges lägsta uppmätta lufttryck i hektopascal (hPa) för varje månad. Fetstil markerar att det även är det årliga lägsta uppmätta värdet.

Se även 
 Väderrekord

Referenser

Noter

Webbkällor 
 
 
 
 

Väderrekord
Meteorologi