kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Emma av Frankrike

Emma av Frankrike, född 894, död 2 november 934, var en drottning av Frankrike; gift med Rudolf av Burgund.  Hon spelade en aktiv roll som drottning; hon säkrade hans trontillträde, anförde arméer mot upproriska vasaller i hans frånvaro, och var den första franska drottningen som blev krönt.

Biografi
Hon var dotter till kung Robert I av Frankrike och Beatrice av Vermandois. 

Emma var, enligt munken och krönikören Rodolphe le Glabre, mycket vacker och mycket intelligent. Hon gifte sig omkring 910 (eller mellan 911 och 919 enligt andra källor) med arvtagaren till hertigdömet Burgund, Raoul/Rudolf av Burgund. Paret fick två barn, Ludvig (död före 929) och Judith (död före 935), som dog i barndomen. 

Hennes make efterträdde 921 sin far som hertig av Burgund. Hennes far besteg 922 tronen som kung med namnet Robert I av Frankrike sedan Karl den enfaldige hade avsatts. 

Hennes far kung Robert avled den 15 juni 923 i strid mot strid mot kung Karl, som försökte återta sin krona. Emma arbetade sedan framgångsrikt tillsammans med sin bror Hugo den vite för att stödja utnämningen av hennes make till Frankernas kung. Hennes make kröntes till 13 juli 923 vid klostret Saint-Médard i Soissons.

När Emma fick höra nyheten tvingade hon, enligt munken Flodoard, ärkebiskop Seulfe att kröna henne till drottning i Reims, i frånvaro av sin make, som fortfarande var upptagen med att slåss mot Karl:s trupper och hans svåger Herbert II av Vermandois. Detta gjorde henne till den första krönta frankiska drottningen.
 
Emma var politiskt aktiv och ledde arméer i fält. Hon hjälpte sin man att slå ner revolterna från de stora vasallerna i riket och tog i egenskap av drottning ta över befälet över hans arméer i hans frånvaro. Emma besegrade som sådan vasallen Avalon 931, och ledde 933 belägringen av Château-Thierry mot Herbert II, i spetsen för kungens armé.

Hon avled 2 november 934 i Auxerre efter att ha hjälpt maken militärt med att slå ned ett vasalluppror.

Referenser 

  
  
  

Frankrikes drottningar
Födda 894
Kvinnor
Avlidna 934
Personer i Frankrike under 900-talet
Beatrice av Vermandois

Beatrice av Vermandois, född 880, död efter 931, var en drottning av Frankrike; gift med Robert I av Frankrike.     

Hon var dotter till greve Heribert I av Vermandois. Hennes mor är okänd. 

Hon gifte sig med Robert, markis av Neustrien, år 895. Äktenskapet arrangerades som ett allianstraktat mellan den robertingiska dynastin och ätten Vermandois. Enligt historikern Christian Settipani förseglade denna förening freden mellan Robertianerna och Vermandois, anhängare av Karl den enfaldige, efter att kung Eudes, Roberts bror, erkände den karolingiske prinsen som sin efterträdare. Efter Eudes död, som inträffade den 3 januari 898, erkände adelsmännen, med respekt för pakten från föregående år, Karl  III, känd som "den enfaldige" som kung. Robert gjorde detsamma och behöll alla sina ägodelar och alla sina titlar.

Beatrice blev drottning av Västfrankerna efter att hennes man, som hade lett upproret mot kung Karl, utropats till kung den 22 juni 922, innan hon kröntes den 30 juni i Reims av ärkebiskopen av Sens, Gauthier I, i kyrkan Saint Rémi. 

Den efterföljande striden såg Roberts seger över Karl III, som tvingades fly till Lotharingen, men det ledde också till Roberts död. Neustrianerna bestämde sig då för att välja Beatrices svärson, hertig Rudolf av Burgund, som kröntes i Soissons den 13 juli, och Emma, Beatrices dotter, efterträdde då sin mor som frankernas drottning.

Datumet för Beatrices död är okänt: hon levde fortfarande den 26 mars 931, då hon nämns i ett dokument av hennes son Hugo.

Referenser 

 

Frankrikes drottningar
Födda 880
Kvinnor
Avlidna 931
Personer i Frankrike under 900-talet
Eadgifu av Wessex

Eadgifu av Wessex, född 902, död efter 951, var en drottning av Frankrike; gift med Karl den enfaldige.  Hennes namn har också stavats Eadgifu Edgiva, Otgiva, Ottogeba, Ogive, Edgifu, Ethgive eller, i Frankrike, för Edwige (Hedwig).

Biografi
Hon var dotter till Englands kung Edvard den äldre av Wessex och Ælfflæd. 

Vigseln ägde rum år 919. Äktenskapet arrangerades av hennes far och blivande make efter att Karls första hustru Frederuna hade avlidit. Det kan eventuellt ha ägt rum så tidigt som 917. Hon gick förläningen Tusey som hemgift. Paret fick en son, Ludvig, som föddes 920. 

Då maken avsattes år 922 tog hon med sin son till England. När hennes make togs till fånga av greve av Vermandois, Heribert III av Omois i juli 923, sände hon  deras unge son till säkerhet över kanalen till England, där han utbildades vid hennes far Edwards hov. 
De flesta källor rapporterar att Edwige gick i exil med sin son, men det är möjligt att hon blev kvar i Frankrike och spelade en roll i att arrangera äktenskapet mellan hertig Hugo den vite och hennes egen syster Eadhild av Wessex 926, för att bryta alliansen mellan Hugh och Herbert mot den karolingiska linjen

År 936 återkallades Ludvig till Frankrike av rikets magnater, inklusive hertig Hugo den vite, för att bestiga tronen, och hans mor följde med honom. Följande år anförtrodde sonen henne ledningen av det kungliga klostret Notre-Dame de Laon, såväl som den kungliga fästningen Laon. Hennes inflytande över hennes son minskade efter dennas giftermål med med Gerberga av Sachsen 939. 

År 951 gifte Edwige om sig med Herbert le Vieux, greve av Omois, son till Herbert II av Vermandois, hennes första makes före detta fångvaktare. Hennes nya man erbjuder henne som hemgift mark beroende av Saint-Médard de Soissons kloster, där han är lekmannaabbot. Kungen, som först efter händelserna gjordes medveten om denna förening, blev rasande och drog tillbaka klostret Notre-Dame och staden Laon från sin mor, som han överlämnade till sin hustru. Hon nämns inte efter detta.

Referenser

   

Frankrikes drottningar
Födda 902
Kvinnor
Avlidna 955
Personer i Frankrike under 900-talet
Frederuna (fransk drottning)

Frederuna, även kallad Frederonne, Frédérune och Frérone, född 887, död 10 februari 917 i Lothringen, var en drottning av Frankrike; gift med Karl den enfaldige.

Biografi
Hon var syster till Beuve II, biskop av Châlons-sur-Marne, och släkt med Mathilda av Ringelheim, andra hustru till kung Henrik I av Tyskland. 

Hon gifte sig med Karl den enfaldige i Laon år 907. Äktenskapet gav kungen släktband till den tyska kungen. Kungen gav henne som hemgift slottet i Attigny inklusive skatten från Corbeny och slottet Ponthion. 

Frederuna beskrivs som starkt religiös. Paret fick flera döttrar, men ingen manlig arvinge, vilket ledde till en hotande tronföljdskris. Hennes frånvaro i offentligheten har lett till spekulationer om att hon blev förskjuten av Karl. Det finns dock inga tecken som stödjer detta. 

Frédérune dör i förtid den 10 februari 917, möjligen under en förlossning, och är begravd i koret i basilikan Saint-Remi i Reims.

Barn 

Ermentrude 
Frédérune 
Adélaïde 
Gisèle  
Rothrude 
Hildegarde

Referenser

 
  

Frankrikes drottningar
Födda 887
Kvinnor
Avlidna 917
Personer i Frankrike under 900-talet
Theodrata av Troyes

Theodrata av Troyes, född 868, död 903, var en drottning av Frankrike; gift med Odo, hertig av Paris.

Hon var dotter till greven av Laon, Alerano II (d. efter 885 och i sin tur son till Alerano I, greve av Troyes). 

Hon gifte sig 881 med Otto av Paris. Hennes make blev greve av Paris 882, och kung 888. 

Theodrata lämnades ofta kvar ensam i Paris med ansvaret för sönerna då maken var ute och stred mot vikingarna, och vid ett av dessa tillfällen var hon i Paris under dess belägring av vikingarna. Paret fick två, möjligen tre söner, men ingen av dem erkändes som tronföljare. 

Efter Odos död 898 förvisades Theodrata från Paris. Hon gifte senare om sig med en greve Otto (eller Hattone), en lotharingisk adelsman.

Referenser

  
  

Frankrikes drottningar
Födda 868
Kvinnor
Avlidna 903
Personer i Frankrike under 800-talet
Saleby socken

Saleby socken i Västergötland ingick i Skånings härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Saleby distrikt.

Socknens areal är 39,98 kvadratkilometer varav 39,70 land. År 2000 fanns här 650 invånare. En del av tätorten Saleby med sockenkyrkan Saleby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Efter 1546 införlivat Lanna socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Saleby församling och för de borgerliga frågorna bildades Saleby landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1969 i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Sävare församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Saleby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Skånings härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Livkompaniet.

Geografi
Saleby socken ligger söder om Lidköping kring Lannaån och väster om Flian. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett par gravfält, stensättningar och domarringar. Runristningar har påträffats och liljestenar finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet skrevs 1290 Salaby och kommer från kyrkbyn. Efterleden är by, 'gård; by'. Förleden innehålla plural av sal syftande på mindre ekonomibyggnader, ängslador.

Se även
 Saleby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Skånings härad
Trässbergs socken

Trässbergs socken i Västergötland ingick i Skånings härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Trässbergs distrikt.

Socknens areal är 20,01 kvadratkilometer varav 19,56 land. År 2000 fanns här 263 invånare. Sockenkyrkan Trässbergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Efter 1546 införlivades Rycka socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Trässbergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Trässbergs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Saleby landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Sävare församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Trässberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Skånings härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Livkompaniet.

Geografi
Trässbergs socken ligger söder om Lidköping mellan Lidan i väster och Flian i öster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern är påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1360 Thresberga och kommer från kyrkbyn. Efterleden är berg och syftar på den ås byn ligger på. Förleden kan innehålla thräsa, 'blåsa ihållande och kallt (om vind)'.

Se även
 Trässbergs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Skånings härad
Härjevads socken

Härjevads socken i Västergötland ingick i Skånings härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Härjevads distrikt.

Socknens areal är 10,19 kvadratkilometer varav 9,97 land. År 2000 fanns här 107 invånare. Kyrkbyn Härjevad med sockenkyrkan Härjevads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Härjevads församling och för de borgerliga frågorna bildades Härjevads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Saleby landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Sävare församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Härjevad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Skånings härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Livkompaniet.

Geografi
Härjevads socken ligger söder om Lidköping med Lidan i väster och Jungån i öster. Socknen är en odlad slättbygd på Varaslätten.

Fornlämningar
En gravhög finns bevarad, Kung Arnes hög.

Namnet
Namnet skrevs 1464 Heriewatz och kommer från kyrkbyn. Efterleden är vad, 'vadställe' syftande på ett sådant vid Lidan. Förleden kan innehålla ett ånamn Häria, bildat av har, 'stengrund'. Lidan strömmar här på nakna berggrunden.

Se även
 Härjevads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Skånings härad
Härjevads landskommun

Härjevads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Härjevads socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Saleby landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Trässbergs landskommun

Trässbergs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Trässbergs socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Saleby landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Saleby landskommun

Saleby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Saleby socken i Skånings härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun tillsammans med landskommunerna Härjevad och Trässberg.

Den 1 januari 1969 upplöstes den och dess område fördes till Lidköpings stad som sedan 1971 blev Lidköpings kommun.

Kommunkoden 1952-1968 var 1617.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Saleby församling. Den 1 januari 1952 tillkom Härjevads församling och Trässbergs församling.

Geografi
Saleby landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 70,09 km², varav 69,23 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Saleby landskommun fanns tätorten Saleby, som hade 212 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 12,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Lidköpings kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Commodore Educator 64

Educator 64, med varianterna PET 64 och Model 4064, är en dator marknadsförd 1983 av Commodore. Den såldes primärt till skolor i USA för att ersätta de föråldrade Commodore PET. Modellnumret 4064 följer PET:s linje 4008, 4016 och 4032 som en 64kB 40-kolumnersmodell.

Inuti hade Educator 64 ett lätt modifierat Commodore 64-moderkort samt inbyggd monokrom grön monitor. På utrymmet ovanför tangentbordet fann en lista över BASIC 2.0-kommandon. De enda skillnaderna mellan Educator 64 och de andra modellerna (PET 64 och 4064) var grafikmöjligheterna, den inbyggda högtalaren, förstärkaren med volymkontroll och 1/8"-jacket för monoljud ut. Educator 64 kunde visa olika gröna nyanser, medan PET 64 och 4064 var monokroma.

Educator 64 sålde inga stora kvantiteter. Den led inte minst av att ha en monokrom monitor då mjukvaran till C64 oftast använde färger. Dessutom hade Apple, med sin populära Apple II, börjat få grepp om utbildningsmarknaden i USA.

Källor

Externa länkar
"The C64 is Schoolbound"
"Secret Weapons of Commodore"
swtpc.com - Commodore EDUCATOR 64 Model 4064

Datorer
Commodore 64
Commodore Business Machines-hårdvara
Produkter lanserade 1983
Holmen, Varbergs kommun

Holmen är en ort i Tvååkers socken i Varbergs kommun, Hallands län. Holmen klassades tidigare som en småort, men vid sammanställningen 2005 befann Statistiska centralbyrån att orten inte längre uppfyllde kriterierna. Holmen ligger vid kusten, ett par kilometer norr om den 57:e breddgraden och nära gränsen till Falkenbergs kommun. Från 2015 avgränsas här åter en småort.

Referenser 

Orter i Varbergs kommun
Småorter i Sverige
Ballerinan

Ballerinan, musikalbum från 2010 av Sanna Carlstedt. Skivan är utgiven av Satellite Records.

Låtlista
 Snickra En Fågelholk
 Det Blåser På Berget
 Sömnlös
 Vågor Rullar In
 30-Års Kris
 Hångla
 Poesi
 Varför Har Almar Svarta Stammat?
 Ballerinan
 Sa Jon
 Ottesång

Musikalbum 2010
Svenska musikalbum
Kvänums socken

Kvänums socken i Västergötland ingick i Skånings härad, ingår sedan 1974 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Kvänums distrikt.

Socknens areal är 29,28 kvadratkilometer varav 29,20 land. År 2015 fanns här 1 498 invånare. Tätorten Kvänum samt sockenkyrkan Kvänums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Efter 1546 har Badene socken införlivats.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kvänums församling och för de borgerliga frågorna bildades Kvänums landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1974 i Vara kommun. Församlingen utökades 2002 och uppgick 2018 i Varabygdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kvänum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Skånings härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Laske kompani.

Geografi
Kvänums socken ligger sydväst om Skara öster om Vara kring Kvänumsån. Socknen är en odlad slättbygd på Varaslätten med inslag av skog.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats. Från järnåldern finns flatmarksgravar, gravfält, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1428 Quenem och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller hem, 'boplats; gård'. Förleden kan innehålla ett äldre namn på Kvänumsån, Qvädna, 'Dyån, Sumpån'.

Befolkningsutveckling 
Kvänums socken och församling motsvarade fram till 2002 samma område och nuvarande distrikt bygger på samma gränser. Det går därför att följa befolkningsutvecklingen över tid för området i och med församlingens tidigare statistik och distriktets tillkomst. Det finns dock ingen befolkningsstatistik mellan 2002 och 2014 då församlingen gick samman med 5 andra församlingar år 2002 och distrikten infördes först 2016.

Se även
 Kvänums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Skånings härad
Kvänums landskommun

Kvänums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Kvänums socken i Skånings härad i Västergötland denna kommun.

I kommunen inrättades 21 november 1913 Kvänums municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1962.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun tillsammans med landskommunerna Edsvära, Fyrunga, Jung, Norra Vånga och Öttum.

Kvänums kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av landskommunen. Redan den 1 januari 1974 upplöstes den och området fördes till Vara kommun.

Kommunkoden var 1952-1973 1618.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Kvänums församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Edsvära, Fyrunga, Jung, Norra Vånga och Öttum. Från 2002 till 2017 omfattade Kvänums församling samma område som Kvänums landskommun efter 1952.

Geografi
Kvänums landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 210,68 km², varav 207,98 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 25,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942-1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Öttums landskommun

Öttums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Öttums socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Jungs landskommun

Jungs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Jungs socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun.

Politik

Mandatfördelning i Jungs landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Fyrunga landskommun

Fyrunga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Fyrunga socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Norra Vånga landskommun

Norra Vånga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vånga socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 januari 1886 Vånga landskommun (bytet beslutat 17 april 1885).

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Edsvära landskommun

Edsvära landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Edsvära socken i Skånings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Öttums socken

Öttums socken i Västergötland ingick i Skånings härad, ingår sedan 1974 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Öttums distrikt.

Socknens areal är 21,05 kvadratkilometer varav 20,99 land. År 2000 fanns här 294 invånare. Kyrkbyn Öttum med sockenkyrkan Öttums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öttums församling och för de borgerliga frågorna bildades Öttums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kvänums landskommun som 1974 uppgick i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Kvänums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Öttum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Skånings härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Livkompaniet.

Geografi
Öttums socken ligger sydväst om Skara. Socknen är en småkuperad odlad slättbygd med inslag av skog i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern har funnits ett flatmarksgravfält, nu borta, samt finns stensättningar och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1540 Öttem och kommer från kyrkbyn. Efterleden är hem, 'boplats; gård'. Förledens tolkning är oviss.

Befolkningsutveckling 
Öttums socken och församling motsvarade fram till 2002 samma område och nuvarande distrikt bygger på samma gränser. Det går därför att följa befolkningsutvecklingen över tid för området i och med församlingens tidigare statistik och distriktets tillkomst. Det finns dock ingen befolkningsstatistik mellan 2002 och 2014 då församlingen uppgick i Kvänums församling år 2002 och distrikten infördes först 2016.

Se även
 Öttums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Skånings härad