kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Refosco

Refosco eller Refošk (slovenska) är en familj av blå vindruvor och odlas i Slovenien i kustlandet med norra Istrien, på halvön Istrien i Kroatien, nordöstra Italien. De vanligaste druvsorterna i familjen är Refosco dal Peduncolo Rosso och Terrano (som även kallas Teran, Refosco eller Refošk).

Dess vin med samma namn är mörkt violettrött och moget går till tegelrött med en syrlig smak och aromer av till exempel röda vinbär, björnbär och hallon samt en aning . Med tiden utvecklar sig de fruktiga aromerna till en trevlig bouquet. Vinet används ofta till olika kötträtter och pikanta ostar. Om det inte är tanninrikt serveras det vid temperaturen 16 °C resp. vid  18 °C, om det har mycket tannin. Refoscovinet vinner inte på lagring.

På den röda karstmarken (italienska terra rossa, slovenska jerovica) ger refoscodruvan vinet Teran.

Historia 
Många historiska källor baserar sig på det faktum att Refosco är en av flera inhemska vinstocksarter i Friuli Giulia (slo. Furlanska krajina). Mer exakt påstås den härröra från ett område mellan Karst och Kopers kustland.

Mark 
Denna sort är speciell då den anpassar sig till olika marktyper, även krävande märgel- och lerjordar, som lätt eroderar.

Vinstocken 
Bladet hos denna sort är mörkgrön och oregelbundet koniskt tandad. Bladskaftet och bladnerven är röda. Vinstocken är motståndskraftig mot många sjukdomar. Knopparna ger riklig skörd. Det är bäst att plantera den i breda rader.

Druvklasen 
Druvklasen hos denna sort är ganska stor och mycket grenig. När druvorna mognar är den ganska mörkröd. Druvorna är elliptiska, av medelstorlek och täckta av ett relativt tunt skal. Druvköttet är syrligt. Ibland mognar inte druvorna rätt och blir då ljusfärgade. De innehåller tre avlånga kärnor.

Vinet 
Vid kusten, närmare bestämt i den slovenska byn Marezige, har man varje år en traditionell Refoskfestival, där man anordnar tävlingar i vinkvalitet samt har vinprovning.

Vindruvor
Italienska druvsorter
Kroatiska druvsorter
Slovenska druvsorter
Rödvinsdruvor
Björndalen

För skidskytten, se Ole Einar Bjørndalen.
Björndalen är en stadsdel i Trollhättan, belägen på västra sidan av Göta älv, 3 km norr om centrala staden. De cirka 1 700 invånarna har stadens högsta medelinkomst, och bor huvudsakligen i villor.

Merparten av bebyggelsen tillkom under ett tiotal år från och med mitten av 1980-talet, men där finns även ett mindre antal småhus från tidigare delar av 1900-talet.

Under Björndalen passerar Trollhättetunneln.

Stadsdelar i Trollhättan
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Callao

Callao (sp. El Callao) är en stad med 876 877 invånare (2007)  i Peru, 12 km väster om Lima. Callao ingår i Limas storstadsområde och har landets största och viktigaste hamn.

Staden Callao omfattar samma geografiska område som Regionen Callao.

Historia 
Callao grundades 1537 och blev snart huvudhamnen för spanjorernas handel i Stilla havet. Stadens ursprungliga namn är okänt, men det nuvarande har funnits sedan 1550.

Under vicekungadömet Perus glansdagar transporterades alla varor som producerades i Peru, Bolivia och västra Argentina med mulor över Anderna till Callao för att skeppas till Panama, bäras över land och transporteras till Spanien via Kuba.

1949 var staden känd som en av världens största centrum för kokabaserade produkter och kokaintrafik .

Perus största nationella och internationella flygplats Jorge Chávez ligger här .

Noterbara händelser 
 1746 förstörs hela hamnen av en tsunami.
 2 maj 1866 äger slaget vid Callao rum.
 28 april 1947 avseglade Kon-Tiki härifrån. 
 19 juni 1986 dödas hundratals fångar i ett fängelseupplopp.

Se även 
 Callao (distrikt)
 Callao (provinsen och regionen)
 Politisk och administrativ indelning av Peru

Källor

Externa länkar 
 Todo Callao 

Orter i Peru
Ejnar Haglund

Ejnar Emil Patrik Haglund, född 31 mars 1905 i Stockholm, död 12 augusti 1991 i Uppsala, var en svensk latinist och radio- och TV-personlighet. Han kallades ofta "mannen som vet allt" eller "allvetaren", och ägde ett enastående minne; det sades att han aldrig glömde något han läst.

Biografi
Haglund, som var son till professor Patrik Haglund, avlade filosofie licentiatexamen i latin vid Uppsala universitet 1933. Han förekom flitigt som radioröst i Sveriges Radio under 1930- och 40-talen, och kunde även ses på film i mindre roller. Han deltog mycket framgångsrikt i frågesport i radio och TV ända fram till 1980-talet. 

Han var mycket kunnig inom klassisk musik, och hade absolut gehör. Han framträdde som konsertpianist, och var särskilt känd som en skicklig Schubert-tolkare, samt var domare i musikfrågesportprogrammet Musikfrågan Kontrapunkt i Sveriges Television hos Sten Broman. Han var även känd som en mycket rutinerad pianoackompanjatör till Gluntarne i Uppsala, och medverkade på många skivinspelningar av dessa.

Haglund var god vän och ständig följeslagare till Gösta Knutsson, mannen bakom Pelle Svanslös, och var där förebilden till katten Murre från Skogstibble. Fram till sin död var han aktiv i olika studentföreningar i Uppsala, särskilt Juvenalorden och Östgöta nation.

Ejnar Haglund är begravd på Matteus begravningsplats i Norrköping.

Utmärkelser
 1963 – Hedersledamot vid  Östgöta nation i Uppsala 
 1973 – Uppsala kommuns hederstecken 
 1985 – Hedersdoktor vid Uppsala universitet

Bibliografi
 1944 – Frågesport: 250 påhittiga frågor och svar. 
 1945 – Allsvensk frågesport. 
 1988 – Glimtar från lyckliga Uppsalaår. Studenthistoriska sällskapet i Uppsala, nr 1.

Filmografi
 1940 – Gentleman att hyra
 1941 – Den ljusnande framtid
 1951 – Hon dansade en sommar

Referenser

Noter

Källor

Ejnar Haglund i Nationalencyklopedin

Externa länkar 
Bilder från Upplandsmuseet
"Mannen som visste allt" på Sveriges Radio 6 april 2016
"Sparfrämjandet – Mannen som vet allt" (1939) på Filmarkivet.se
"Röster om Ejnar Haglund" på Upsaliana 7 augusti 2011

Födda 1905
Avlidna 1991
Uppsaliensare
Alumner från Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Män
Personer från Stockholm
Personer i Sverige under 1900-talet
Tullstorp

Tullstorp kan syfta på:

Tullstorp, Landskrona kommun – en småort i Örja socken 
Tullstorp, Malmö kommun – en före detta tätort
Tullstorp, Trelleborgs kommun –  kyrkby i Tullstorps socken
Tullstorp, Ängelholms kommun – en småort i Hjärnarps socken
Ponte Vecchio

Ponte Vecchio (italienska för Gamla bron) är en bro från medeltiden som går över floden Arno i Florens. Den är känd för sina butiker (mestadels guldsmeder) vilka ligger längs med hela bron. Ponte Vecchio är också Europas äldsta segmentvalvbro. 

Bron anses först vara byggd under romartiden och ursprungligen gjord av trä. Efter att den blev förstörd av en översvämning 1333 byggdes den upp på nytt 1345 och denna gång av sten. Taddeo Gaddi tros ha formgivit bron. Bron består av tre valvbågar, och mittenbågen har en spännvidd på 30 meter, medan de två bågarna på sidan har spännvidd på 27 meter. Höjden på valvbågarna ligger mellan 3,5 och 4,4 meter.

Bron har under hela sin existens hyst butiker och affärsmän (enligt legenden var det ursprungligen på grund av skattebefrielse), vilka visade sina varor på bord efter att ha fått tillåtelse av Bargello (en sorts borgmästare, en domare och en polishuvudman).

Det sägs att det ekonomiska konceptet "bankrutt" härstammar härifrån; när en handelsman inte kunde betala sin skulder, förstörde ("rotto") soldater hans bord ("banco") med varor. Den här handlingen kom att kallas "bancorotto" ("förstört bord"; möjligtvis kan det ha kommit från "banca rotta" som betyder "förstörd bank"). Utan sitt bord kunde inte handelsmannen fortsätta att sälja sina varor.

För att förena Palazzo Vecchio (stadshuset i Florens) med Palazzo Pitti, lät Cosimo I de Medici 1565 arkitekten Giorgio Vasari bygga Corridoio Vasariano ovanför. För att upprätthålla brons prestige, förbjöd han 1593 slaktare att bedriva handel där; deras platser övertogs omedelbart av guldsmeder. Slaktarskrået hade haft monopol på butikerna på bron sedan 1442.

Till skillnad från alla andra broar i Florens förstördes inte Ponte Vecchio under andra världskriget av tyskarna den 4 augusti 1944; detta främst på grund av en direkt order av Adolf Hitler. Åtkomligheten till Ponte Vecchio var i vägen för förstörelsen av byggnader på vardera sida om bron.

Låsen på Ponte Vecchio 

Längs med Ponte Vecchio ser man många hänglås på olika platser. Hänglåsen har satts dit av förälskade par. För att befästa sin kärlek till varandra för evigt skriver man av tradition sina namn på låset, låser fast kärlekslåset och till sist kastar man tillsammans nyckeln ner från bron i Arno. Numera är hänglåsen borttagna då de anses störa de historiska monumenten på bron. Trots detta fortsätter paren denna gamla tradition, fastän de vet att hänglåsen snart blir bortklippta.

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Florens
Broar i Italien
Stenvalvbroar
FF med Bert

FF med Bert (Föräldrafritt med Bert, även kallad Berttidningen), var en svensk serietidning som utgavs åren 1993–2002. Huvudserierna, Berts dagbok, skapades av Johan Unenge och Måns Gahrton, och är baserade på Bert-böckerna av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. Bert Ljungs utseende i dessa serier är samma som i böckerna. I serietidningen förekom även gästserier, och andra reportage. Det utkom även seriealbum om Bert baserade på denna version. År 2000 kortades namnet ner till Bert, och serieinslagen ökade. Bert Ljung debuterade som seriefigur 1993 i serietidningen Fantomen, där han medverkade i en gästserie.

Inslag

Huvudserien
Huvudserien utmärker sig genom att inledas när Bert Ljung går i sjätte klass, och inte femte som i bokserien. Detta koncept användes även i TV-serien. Adaptioner av böckerna blandas med nya historier. Det fanns längre sammanhängande serier, och korta "Bert-strippar". Stripparna inleddes med bilder på att Bert tog av sig tröjan fastän han blev tillsagd av någon kompis eller flickvän att det inte rör sig om striptease. Det var en ordvits baserad på likheten mellan att strippa och en (serie)stripp.

Andra serier
Ensamma mamman gick i tidningen efter Nikki & Sara.

Gästserier: Som gästserier förekom bland annat Den unge Spirou, Galningen Gaston, Herman Hedning och Uti vår hage. 

Nikki & Sara i klass 8 E, serie skapad av Emma Hamberg. Nikki & Sara är två flickor i åttonde klass, som bor i Stockholm. Serien byttes senare ut av Ensamma mamman.

Kalle & Kaspar: fiktiv serie i brevväxlingsform, skriven av Anders Jacobsson och Sören Olsson där den ene var Kalle och den andre Kaspar.

Andra inslag
Berts flörttips: så kallade "flörttips", det vill säga tips till läsare hur skulle vara mot någon kille/tjej de gillade extra mycket. Illustrerades ofta med bilder, till exempel där Bert försökte vara sig själv och Klimpen försökte vara "häftig" och till exempel skryta med att han knyckt en snowboard, men Klimpen förlorade på det för han blev inte populär hos tjejerna då, vilket han trott. Ofta illustrerades Bert med tjejen han för tillfället var gillade i serierna.

FF-klubben var en fanclub som hade en sida.

Heman Hunters i garaget var en sida om garageband och källarband.

Pinsamma sidor: läsare skickade in "pinsamheter" de varit med om, eller i alla fall påstått sig varit med om.

På scenen i (månad) handlade om verkliga artister och musikgrupper.

Strictly FF: läsare sände in kort på sig själva, där de uttalade sig om sin syn på livet.

Sörens & Anders extremt viktiga information: Anders och Sören skrev om sin syn på livet eller världsläget.

Åkes fantastiska värld: faktasida om teknik och naturvetenskap.

Åkes hackarhörna: faktasida om teknik och nya TV-spel. Oftast var det SEGA-spel man testade.

Är jag den enda som? - frågespalt om vanliga tonårsproblem.

Önskereportaget: reportage eller intervju, önskat av läsare.

Källor

Externa länkar

Bertserien
Serietidningar nedlagda 2002
Serietidningar startade 1993
Nedlagda svenska serietidningar
Tecknade serier baserade på böcker
Svenskspråkiga serietidningar
Tecknade serier baserade på radioprogram
Energimyndigheten

Energimyndigheten, egentligen Statens energimyndighet (STEM), är en svensk statlig förvaltningsmyndighet, som sorterar under Klimat- och näringslivsdepartementet. Energimyndigheten är förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Energimyndigheten har ansvaret att ställa om Sveriges energisystem till att bli ekonomiskt och miljömässigt hållbart samt att samtidigt sörja för en trygg energiförsörjning.

Energimyndigheten ska verka för hållbar tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Myndigheten ska samordna arbetet med omställningen av energisystemet och verka för en ökad användning av förnybara energikällor, särskilt vindkraft.

Myndigheten ska också främja forskning, utveckling, demonstration, innovation, affärsutveckling och kommersialisering, marknadsintroduktion av ny energiteknik och nya tjänster.

Energimyndigheten har sitt kontor i Eskilstuna, där även testverksamheten av energikrävande produkter är placerad.

Energimyndigheten är en enrådighetsmyndighet och leds av en generaldirektör, för närvarande Robert Andrén.

Myndigheten är från 1 oktober 2022 beredskapsmyndighet och sektorsansvarig myndighet för beredskapssektorn energiförsörjning.

Historik 
Myndigheten bildades 1998 genom utbrytning av motsvarande verksamhet hos Nätmyndigheten under NUTEK. Myndigheten har cirka 435 anställda och ligger i Eskilstuna.

Energimarknadsinspektionen är en myndighet som bildades den 1 januari 2008 som en utbrytning ur Energimyndigheten.

Uppdrag 
Energimyndighetens uppdrag fastställs i en instruktion samt ett årligt regleringsbrev från regeringen. Myndighetens långsiktiga och övergripande mål är att verka för att de så kallade 20/20/20-målen (beslutades i Europaparlamentet i december 2008), generationsmålen och miljökvalitetsmålen (delar av Sveriges miljömål, eller de s.k. 16 nationella miljömålen) ska uppnås.

Energimyndigheten följer EUs krav på att från februari 2023 fasa ut de gamla lysrören och lysrörslamporna.

Energimyndighetens författningssamling 
Energimyndighetens författningssamling består av föreskrifter och allmänna råd.

Energi- och klimatrådgivningen
Energi- och klimatrådgivningen (EKR) är en samhällstjänst som erbjuder lokal och kostnadsfri rådgivning till privatpersoner, organisationer och företag om hur man kan minska sin energianvändning, gå över till eller öka andelen förnybar energi, sänka sina energikostnader och samtidigt påverka miljön så lite som möjligt. Energi- och klimatrådgivningen finns i nästan alla Sveriges kommuner och finansieras av Energimyndigheten.
 
Energi- och klimatrådgivningen styrs av förordning (2016:385) om bidrag till kommunal energi- och klimatrådgivning.

Se även
Förnybara energikällor
Fossila bränslen
Kärnkraft i Sverige
Vindkraft i Sverige
Växthuseffekten
Europa 2020
Internationella energirådet
United Nations Framework Convention on Climate Change

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Myndigheter under Klimat- och näringslivsdepartementet
Myndigheter i Eskilstuna
Energiteknik
Organisationer bildade 1998
Riksintressemyndighet
Olivgrön

Färgordet olivgrön används för mörka och gråaktiga gröngula färger. En av de ursprungliga 16 HTML-färgerna kallas olivgrön, se boxen nedan för dess koordinater.

Referenser

Se även
Färgord
Färg

Externa länkar 

Färgord
Keratosis pilaris

Keratosis pilaris är en rubbning av hudens förmåga att bilda normalt hornlager. Denna rubbning ses mest kring hårsäckarna på överarmar, lår och kinder. Keratosis pilaris är delvis ärftlig och kan inte botas men symtomen brukar minska i tjugoårsåldern. Utslagen ger inte klåda eller andra besvär men kan kännas sträva och därmed obehagliga. Symtomen kan behandlas med mjukgörande, avfjällande kräm. Sol och bad ger ibland förbättring.

Klassificering 
Det finns flera olika typer av keratosis pilaris, inklusive keratos pilaris rubra (röda, inflammerade knölar som kan vara på armar, huvud, ben), keratos pilaris alba (grov, ojämn hud utan irritation),  keratos pilaris rubra faceii (rödaktig utslag på kinderna), och andra besvär. Keratosis pilaris har beskrivits i samband med andra hudtillstånd med torr hud, till exempel ichtyosis vulgaris och atopisk eksem (båda kopplade till filaggrinmutationer).

Keratosis pilaris bär inga kända långsiktiga hälsokonsekvenser, och ger ingen ökad risk för dödlighet eller morbiditet.  Det finns inget samband med gåshud, som är resultatet av muskelkontraktioner av m. erector pili, förutom att båda förekommer i det område där hårsäcken lämnar huden. 

Det finns ingen kurativ (botande) behandling av keratosis pilaris. Oftast lämnas tillståndet obehandlat. Symtomatisk behandling med mjukgörande krämer innehållande karbamid är ett alternativ vid lättare besvär. Vid mer uttalade besvär kan retinoidkräm prövas.

Förekomst 

Keratosis pilaris drabbar runt om i världen uppskattningsvis 40 - 50 % av den vuxna befolkningen och cirka 50 - 80 % av alla ungdomar. Det är vanligare hos kvinnor än hos män, och drabbade individer är ofta i övrigt friska. Ingen särskild etnisk grupp har högre risk att drabbas. Även om keratosis pilaris kan manifesteras hos personer i alla åldrar, är det vanligast att man drabbas de första tio levnadsåren. I de flesta fall förbättras tillståndet gradvis före 30 års ålder, men det kan kvarstå längre.

Orsak 
Keratosis pilaris uppstår när kroppen producerar överskott keratin, ett naturligt protein i huden. Överskottet av keratin, som är krämfärgat, omger och täpper till hårfolliklarna. Detta ger upphov till bildning av hårda pluggar (hyperkeratinisering). Många keratosis pilaris-knottror innehåller instängda hårstrån. Detta är ett resultat av att hudens hornlager täcker hårsäcken och blockerar hårstråets utväxt.

Referenser 

Hudsjukdomar
Nickelallergi

Nickelallergi är en kontaktallergi som orsakas av nickel. Huden får röda prickar som ser ut som akne men är lite större och som kliar och är enligt vissa människor obehagliga.

Örhängen, armband, skärpspännen, armbandsur och smycken innehåller ofta nickel, och långvarigt bruk kan skapa nickelallergi. Håltagning i öronen och andra kroppsdelar ("piercing") är särskilt riskabelt. Av denna anledning saluförs numera ofta garanterat nickelfria bijouterier.

Även nickelfria guldsmycken kan ge likartade reaktioner och då kan det handla om guldallergi.

Även mynt tillverkade av nickelhaltiga legeringar kan ge problem hos känsliga personer.

Det som händer när man får en allergisk reaktion mot en metall, bland annat nickel, är att nickelatomerna reagerar med molekylerna på hudcellernas yta, vilket resulterar i att molekylerna förändras en aning. Då känner kroppens immunförsvar inte längre igen sina egna celler och försöker bryta ned dem. Detta resulterar i kliande sårskorpor.

En gång förvärvad nickelallergi går ej att bota, och enda hjälpen är att försöka undvika kontakt med nickel.

Allergi
Dermatit
Nickel
Pimeson

En pimeson, π-meson eller pion (uttal: ), är en meson, det vill säga en partikel som är uppbyggd av två kvarkar. Dess existens förutspåddes av Hideki Yukawa 1935, och påvisades av Cecil Powell 1947, varefter Yukawa fick Nobelpriset i fysik 1949 och Powell 1950.

Egenskaper 

Pimesoner finns i tre varianter: π0, π+ och π−. De har alla noll spinn och är uppbyggda av två kvarkar. π+ och π− är varandras antipartiklar, medan π0 är sin egen antipartikel.

En π+ består av en uppkvark (u) och en antinerkvark (n). Den har massan 139,6 MeV/c2 och en genomsnittlig livslängd på 26 ns, varefter den sönderfaller genom svag växelverkan till leptoner. Med 99,9877 procents sannolikhet söderfaller den i en antimyon (µ+) och en myonneutrino (νμ), och i nästan samtliga övriga fall till en positron (e+) och en elektronneutrino (νe).

En π− består av en nerkvark (n) och en antiuppkvark (u). Den har samma massa och livslängd som π+ och sönderfaller på analogt sätt i en myon (µ−) och en myonantineutrino (νμ), respektive en elektron (e−) och en elektronantineutrino (νe).

En π0 består av antingen en uppkvark (u) och en antiuppkvark (u), eller en nerkvark (n) och en antinerkvark (n). Den har något mindre massa än de laddade pimesonerna, 135,0 MeV/c2, och en genomsnittlig livslängd på bara 8,4·10−17 s. Den sönderfaller med 98,798 procents sannolikhet i två fotoner (γ) i gammaområdet, och med 1,198 procents sannolikhet i en foton (γ), en elektron (e−) och en positron (e+).

Källor

Externa länkar 

Mesoner
Calcutta (Taxi Taxi Taxi)

Calcutta (Taxi Taxi Taxi) är en sång som Dr. Bombay hade en stor hit med 1998. Låten låg på Trackslistan samma år och handlar om Dr. Bombays karriär som taxichaufför i Calcutta.

Den ingår också i videospelsserien Beatmania IIDX.

Låtlista

Maxi-CD, släppt 7 september 1998 
Calcutta (originalversion) - 3:20
Calcutta (utökad version) - 4:16
Calcutta (karaokeversion) - 3:18
Calcutta (alternativ mix) - 4:16

Listplaceringar

Listföljd

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Musiksinglar 1998
Trafiksånger
Engelskspråkiga sånger
Singelettor i Sverige
Geografisånger
Stadsdelar i Rio de Janeiro

Stadsförvaltningen (perfeitura) delar in Rio de Janeiro i 
 33 administrativregioner (regiões administrativas eller RA), som numreras med romerska siffror, och 
 164 stadsdelar (barrios).

Stadsdelarna kan även delas in i större geografiska zoner: 

 Centro

Bairro Imperial de São Cristóvão, Benfica, Caju, Catumbi, Centro, Cidade Nova, Estácio, Gamboa, Glória, Lapa, Mangueira, Paquetá, Rio Comprido, Santa Teresa, Santo Cristo, Saúde och Vasco da Gama.

 Zona Sul

Botafogo, Catete, Copacabana, Cosme Velho, Flamengo, Gávea, Humaitá, Ipanema, Jardim Botânico, Lagoa, Laranjeiras, Leblon, Leme, Rocinha, São Conrado, Urca och Vidigal.

 Zona Norte

Abolição, Acari, Água Santa, Alto da Boa Vista, Anchieta, Andaraí, Bancários, Barros Filho, Bento Ribeiro, Bonsucesso, Braz de Pina, Cachambi, Cacuia, Campinho, Cascadura, Cavalcanti, Cidade Universitária, Cocotá, Coelho Neto, Colégio, Complexo do Alemão, Cordovil, Costa Barros, Del Castilho, Encantado, Engenheiro Leal, Engenho da Rainha, Engenho de Dentro, Engenho Novo, Freguesia (Ilha do Governador), Galeão, Grajaú, Guadalupe, Higienópolis, Honório Gurgel, Inhaúma, Irajá, Jacaré, Jacarezinho, Jardim América, Jardim Carioca, Jardim Guanabara, Lins de Vasconcelos, Madureira, Manguinhos, Maracanã, Maré, Marechal Hermes, Maria da Graça, Méier, Moneró, Olaria, Oswaldo Cruz, Parada de Lucas, Parque Anchieta, Parque Colúmbia, Pavuna, Penha, Penha Circular, Piedade, Pilares, Pitangueiras, Portuguesa, Praça da Bandeira, Praia da Bandeira, Quintino Bocaiúva, Ramos, Riachuelo, Ribeira, Ricardo de Albuquerque, Rocha, Rocha Miranda, Sampaio, São Francisco Xavier, Tauá, Tijuca, Todos os Santos, Tomás Coelho, Turiaçu, Vaz Lobo, Vicente de Carvalho, Vigário Geral, Vila da Penha, Vila Isabel, Vila Kosmos, Vista Alegre och Zumbi.

 Zona Oeste

Anil, Bangu, Barra da Tijuca, Barra de Guaratiba, Camorim, Campo dos Afonsos, Campo Grande, Cidade de Deus, Cosmos, Curicica, Deodoro, Freguesia (Jacarepaguá), Gardênia Azul, Gericinó, Grumari, Guaratiba, Ilha de Guaratiba, Inhoaíba, Itanhangá, Jabour, Jacarepaguá, Jardim Sulacap, Joá, Magalhães Bastos, Paciência, Padre Miguel, Pechincha, Pedra de Guaratiba, Praça Seca, Realengo, Recreio dos Bandeirantes, Santa Cruz, Santíssimo, Senador Camará, Senador Vasconcelos, Sepetiba, Tanque, Taquara, Vargem Grande, Vargem Pequena, Vila Kennedy, Vila Militar och Vila Valqueire.

Källor
 

Rio de Janeiro