kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Margareta van Mechelen

Margareta van Mechelen, född 1580, död 1662, var en holländsk adelsdam, officiell mätress till Moritz av Nassau 1600-1610. Hon fick flera barn med Moritz: paret gifte sig aldrig formellt, troligen på grund av att hon var katolik och lågadel, men Moritz förklarade vid flera tillfällen att han hade för avsikt att gifta sig med henne.

Biografi
van Mechelen var förmodligen hovdam, hos antingen Louise de Coligny eller hos Moritz halvsyster Maria av Nassau i Delft, och träffade Moritz cirka 1599. 

Margareta bodde i Haag. Det gick många rykten om att hon och Moritz var gifta, men det är inte bekräftat. Det är möjligt att det i så fall var ett morganatiskt äktenskap; parets söner deltog i hovlivet och behandlades nästan som inomäktenskapliga, och parets relation ansågs vara lycklig. Förhållandet avslutades 1610. 

Hon fick 1621 en livränta, som utökades 1625. År 1625 fick han sin halvbror Fredrik Henrik att gifta sig med Amalia av Solms-Braunfels genom att hota att gifta sig med van Mechelen, vilket skulle göra hans söner med henne till hans arvtagare och Fredrik Henrik arvlös. Hon var förmögen, men hennes livränta slutade 1634 att utbetalas. 

Moritz kritiserades inte för sin relation med Margareta van Mechelen och hon fick i en dikt av Hugo de Groot sympati för det kärlekslösa och själviska sätt Moritz behandlade henne på (1651).

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/mechelen

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Personer i Nederländerna under 1600-talet
Födda 1580
Avlidna 1662
Kvinnor
Mätresser
Nederländska hovdamer
Tumbergs församling

Tumbergs församling var en församling i Skara stift och i Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 1989 i Kullings-Skövde församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1989 annexförsamling i pastoratet Algutstorp, (Kullings-)Skövde, Södra Härene, Landa och Tumberg som till 1962 även omfattade Bråttensby församling. Församlingen uppgick 1989 i Kullings-Skövde församling.

Kyrkor 
Som sockenkyrka användes sedan 1560-talet Kullings-Skövde kyrka.

Se även 
 Tumbergs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vårgårda kommun
Tumbergs landskommun

Tumbergs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Tumbergs socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun.

Källor

Indelningar i Vårgårda kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Beginergården i Lier

Beginergården i Lier () är ett typiskt exempel på en beginergård i staden Lier i Belgien. Den är idag en muromgärdad by i samhället och består av 162 byggnader och den treskeppiga Sankta Margaretakyrkan. Många av dessa har egna namn som exempelvis het Stalleken van Bethlehem (det lilla stallet i Betlehem), Vijf Wondekens (fem undren), Wijngaert des Heren (Herrens vingård) och het Soete Naemken (det söta namnet).

En av de fyra ingångarna till beginergården är markerad av en renässansport som är krönt med en staty av den heliga Begga. Runt omkring på området finns korsväga antakter placerade.

Historia 

Gemenskapet grundades på 1200-talet, då tre systrar bestämde sig för att avsäga sina arv för att istället grundlägga en plats för andliga kvinnor. 1258 blev anläggningen Liers första kyrkliga institution. Cirka 200 år senare hade beginergården vuxit till att omfatta en kyrka, ett sjukhus och tre kloster för beginerna. Beginergården brann till viss del ned år 1485, 1526 och 1542.

Under 1300- och 1400-talen byggdes det flera hus, en tillväxt som fortsatte under 1600-talet och fram till början av 1700-talet. Barockporten byggdes av muresten på en grund av sandsten runt 1690. Vid sidan av denna port finns en mindre port som användes som nattingång där folk släpptes in efter att fått tillåtelse av portvakterskan.

Sankta Margaretakyrkans barockfasad är från 1600-talet. Under 1700-talet fick den pumphus och en lykta. Prästgården (från cirka 1690) ligger på Begijnhofstraat. Den senaste tillväxten skedde 1721-26 då kanalsidan (de Grachtkant) togs i bruk.

Under den franska revolutionen blev beginergården konfiskerad och såld. Först 1814 fick beginerna åter tillåtelse att använda sina typiska klädedräkter.

På 1990-talet blev stora delar av beginergårdens hus restaurerade. Den östra kanalsidan (inklusive husens interiör) förnyades helt. Dessa hus framsidor ligger in mot beginergårdens centrala område, medan deras fönsterlösa baksida ligger ut mot det lille vattendraget Nete. Den sista av beginerna dog här 1994.

Beginergården i litteratur 
Beginergården i Lier var en av den flamländska författarens Felix Timmermans stora inspirationskällor, han gav området smeknamnet d'amandelboom van Lier (Liers mandelträd) i böckerna Begijnhofsproken (1912) och De zeer schoone uren van Juffrouw Symforosa begijntjen (1918).

Ett världsarv 
1998 blev beginergården i Lier tillsammans med 12 andra beginergårdar ett världsarv under namnet Flamländska beginergårdar.

Referenser 

Flamländska beginergårdar
Landa socken, Västergötland

För socknen med detta namn i Halland, se Landa socken.
Landa socken i Västergötland ingick i Kullings härad, ingår sedan 1971 i Vårgårda kommun och motsvarar från 2016 Landa distrikt.

Socknens areal är 5,97 kvadratkilometer varav 5,89 land. År 2000 fanns här 68 invånare.  Kyrkbyn Landa med sockenkyrkan Landa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Landa församling och för de borgerliga frågorna bildades med Bråttensby socken Bråttensby och Landa landskommun. Landskommunen upplöstes 1952 då denna del uppgick i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun. Församlingen uppgick 2002 i Algutstorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Landa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi
Landa socken ligger sydväst om Herrljunga. Socknen är en skogsbygd med inslag av odlingsbygd och de tidigare svältorna.

Fornlämningar
En boplats och två hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns fyra gravfält med stensättningar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 93 1810 till 145 1880 varefter den minskade till 76 1960 då den var som minst under 1900-talet. Därefter ökade folkmängden till 100 1980 för att sedan minska på nytt till 82 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1455 Landä och kommer från kyrkbyn och innehåller land.

Se även
 Landa församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Landa socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Vårgårda kommun
Charlotte de Bourbon-Montpensier

Charlotte de Bourbon-Montpensier, född 1546, död 5 maj 1582, furstinna av Oranien. Gift 1575 med prins Vilhelm I av Oranien. Dotter till hertig Louis III av Montpensier och Jacqueline de Longwy.

Biografi

Från kloster till hovet 
Charlotte placerades i kloster som barn, hos sin moster, abbedissan i klostret Jouarre, då fadern inte ville betala en hemgift för henne, och avlade klosterlöften 1559; hon valdes till abbedissa 1565. År 1571 lämnade hon klostret, konverterade till protestantismen och bosatte sig i Heidelberg, där hon levde vid hovet hos Fredrik III av Pfalz. Hon mötte Vilhelm I av Oranien vid hovet 1572 och mottog ett frieri 1575.

Furstinna av Oranien 
Äktenskapet anses ha ingåtts av kärlek, då det inte innebar några politiska eller ekonomiska fördelar för Vilhelm. Tvärtom väckte det skandal eftersom Vilhelm redan var gift med Anna av Sachsen. Han fick sitt förra äktenskap ogiltigförklarat genom att hävda att Anna var sinnessjuk. Giltigheten av det nya äktenskapet betvivlades av Charlotte själv. Filip III av Spanien använde det faktum att Vilhelm gift sig med en före detta nunna medan han fortfarande var gift i propagandan mot honom. Relationen med hennes far reparerades inte förrän 1581. 

Charlotte mottog vid giftermålet en livränta av staterna i Republiken Förenade Nederländerna och Zeeland och bosatte sig i Antwerpen. Paret gav sina döttrar namn efter delstaterna och mottog livräntor för dem. Hon vårdade Vilhelm efter ett attentat den 18 mars 1582, då spanjoren Juan Jauréguy försökte mörda Vilhelm i Antwerpen. Vilhelm sårades svårt. Överansträngning i omvårdnaden av maken orsakade hennes egen död i maj samma år. Hon begravdes i Även om Vilhelm verkade stoisk utåt, fruktade man att hans sorg efter Charlotte kunde orsaka ett dödligt återfall. Den 24 april 1583, mindre än ett år efter Charlottes död, gifte Vilhelm om sig med sin fjärde och sista hustru, Louise de Coligny. Charlotte begrovs i Vårfrukatedralen i Antwerpen.

Barn 
Charlotte födde sex döttrar: 
 Louise Juliana (1576–1644)
 Elisabeth Flandrika (1577–1642)
 Catharina Belgica (1578–1648)
 Charlotte Flandrina  (1579–1640)
 Charlotte Brabantina (1580–1631)
 Emilia Antwerpiana (1581–1657)

Eftermäle 
Charlotte betraktades som osjälvisk, from, klok och med god karaktär som prioriterade statens, barnens och makens intressen framför sina och vars personliga egenskaper till slut även försonade henne med både fadern och svågern, som initialt ogillat henne. 

Hon har blivit flitigt använd som inspiration inom litteraturen, bland annat som symbol för dem som tvingats i kloster mot sin vilja och för det protestantiska Nederländerna som räddats från katolicismen av Vilhelm av Oranien.

Källor 

 Resources Huygens ING (nederländska)

Externa länkar 

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Födda 1546
Avlidna 1582
Kvinnor
Franska abbedissor
Bråttensby och Landa landskommun

Bråttensby och Landa landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades som en gemensam kommun av båda socknarna Landa socken och Bråttensby socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 upplöstes landskommunen och Landadelen uppgick i Vårgårda landskommun som 1971 ombildades till Vårgårda kommun, medan Bråttensbydelen uppgick i Herrljunga landskommun som 1971 ombildades till Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Indelningar i Vårgårda kommun
Sintel

Sintel (kodnamn Durian) är en kort datoranimerad film under Blender Foundations ledning. Namnet kommer från det holländska ordet sintel som betyder slagg eller glödande kol, något som bekräftats av Ton Roosendaal i en kommentar på en bloggpost: "'Sintel' är en bit av glödande kol eller metall. Det lyser starkt, brinner och slutligen så blir det aska...".

Filmen är gjord i programmet Blender som är ett fritt program för animering skapat av Blender Foundation.

Sintel är den tredje officiella kortfilmen från Blender Foundation, efter Elephants Dream (2006) och Big Buck Bunny (2008).

Historia 
Arbetet på filmen påbörjades i maj 2009 och filmen släpptes officiellt den 27 september 2010 på Nederländernas filmfestival. Filmen släpptes online tillgänglig för nedladdning den 30 september 2010.

Handling 
Filmen följer flickan Sintel på en vandring världen om för att hitta drakungen "Scales". Sintel hittar Scales när hon letar efter mat i sin hemstad. Scales ena vinge är skadad när hon hittar honom, så hon hjälper draken att helas. Hon blir god vän med Scales, men en dag efter det att han börjar flyga igen så kidnappas den av en fullvuxen drake. Sintel beger sig ut på en resa världen om för att rädda Scales, och slutligen hittar hon en grotta där Scales bor tillsammans med en fullvuxen drake. När hon försöker rädda Scales upptäcker draken henne och hon tvingas strida mot draken. Draken dödar nästan Scales men tvekar i sista ögonblicket. Sintel återhämtar sig och dödar draken innan hon inser att under hennes resa har Scales blivit en fullvuxen drake, den hon just har dödat. Hon lämnar gråtande drakens näste och drakungen följer efter henne.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Sintel på Netherlands Film Festival
 IMDb

Nederländska animerade filmer
Filmer 2010
Engelskspråkiga filmer
Creative Commons-licensierat material
Animerade filmer 2010
Göteborgs-Bladet

Göteborgs-Bladet var namnet på en kortlivad tidning som utgavs mellan 9 november 1907 och 13 mars 1909. Tidningen kom en gång i veckan och hade den politiska beteckningen frisinnad. Redaktör för tidningen var Fritz Schéel. 

Författaren Sigge Strömberg arbetade också på tidningen innan han började på Åhlén & Åkerlund.

Referenser

Svenska tidningar
Bråttensby socken

Bråttensby socken i Västergötland ingick i Kullings härad, ingår sedan 1971 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Bråttensby distrikt.

Socknens areal är 10,80 kvadratkilometer varav 10,76 land.  År 2000 fanns här 120 invånare.  Sockenkyrkan Bråttensby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bråttensby församling och för de borgerliga frågorna bildades med Landa socken Bråttensby och Landa landskommun. Landskommunen upplöstes 1952 då denna del uppgick i Herrljunga landskommun som 1953 ombildades till Herrljunga köping som 1971 ombildades till Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Herrljunga landsbygdsförsamling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bråttensby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi
Bråttensby socken ligger väster om Herrljunga med Nossan i norr. Socknen har odlad slättbygd i nordväst och är i övrigt en skogsbygd med inslag av odlingsbygd och de tidigare svältorna.

Fornlämningar
Från järnåldern finns två gravfält med resta stenar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 203 1810 till 368 1880 varefter den minskade stadigt till 123 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1393 Brotansby och kommer från kyrkbyn. Namnet har en oklar förled och efterleden by, 'gård; by'.

Se även
 Bråttensby församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Bråtensby socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Anna av Sachsen

Anna av Sachsen (), född 23 december 1544 i Dresden i Sachsen, död 18 december 1577 i Dresden i Sachsen, var furstinna av Oranien genom giftermålet med furst Vilhelm I som ägde rum 1561. Hon var äldsta dotter till kurfurst Moritz av Sachsen och hans fru Agnes av Hessen.

Biografi

Tidigt liv 

Anna av Sachsen var Tysklands rikaste arvtagerska och beskrivs som en from flicka som älskade handarbete; hon förekom först i äktenskapsförhandlingar med det svenska kungahuset innan Oranien framförde ett frieri 1560. Hennes familj framförde tvivel om han verkligen var protestant, och hovet i Nederländerna framförde oro för huruvida deras barn skulle bli protestanter.

Furstinna 

Relationen mellan Anna och Vilhelm präglades av konflikter som flera gånger gjorde att deras familjer sig tvingade att ingripa. Hon kände sig försummad av Vilhelm, som var otrogen och inte gav henne tillgång till hennes pengar, och hade svårt att finna sig i sin roll. 

År 1567 konfiskerades makarnas tillgångar av hertig de Toledo och hon placerades under uppsikt av Vilhelms familj i Dillenburg. Anna rymde till Köln år 1568, pantsatte sina smycken och försökte med sin familjs stöd av få tillgång till sin änkepension, vars egendomar ockuperats av Habsburg, med hänvisning till att hon var att betrakta som änka. Hon inledde en relation med sin juridiska rådgivare, Jan Rubens (far till konstnären Rubens). Rubens arresterades i mars 1571 och erkände förhållandet. Anna hävdade att bekännelsen var resultat av tortyr och ville dömas av en kejserlig domstol, men födseln av barnet Kristina, som inte kunde vara Vilhelms, bevisade otroheten.

Senare liv 

Enligt lagen kunde hon nu dömas till döden, men maken avstod från detta då han fortfarande behövde hennes familjs stöd. I december 1572 sattes hon i husarrest på borgen Beilstein i Greifenstein (Hessen), där hon endast fick ta emot besök av en luthersk präst och läsa religiösa böcker. Hon led av svåra humörsvängningar, drack och misshandlade sina tjänare, klagade på isoleringen och vädjade till maken, som inte besvarade hennes brev. År 1575 lät maken förklara äktenskapet ogiltigt för att kunna gifta om sig. Anna fördes i hemlighet över till Dresden, där hon spärrades in i ett rum med igenmurade fönster − maten kom in genom en dörr. Hennes tillstånd försämrades snabbt både fysiskt och psykiskt av denna behandling.

Eftermäle 

Anna har fram till 1900-talet bedömts som en sinnessjuk och självisk kvinna. Först under 1900-talet har en mer nyanserad bild av henne tagit form. Hon har varit föremål för en roman och en TV-serie.

Släkt och familj

Barn 

 Anna (född och död 31 oktober 1562)
 Anna (5 november 1563 – 13 juni 1588)
 Maurits (8 december 1564 – 3 mars 1566)
 Maurits (13 november 1567 – 23 april 1625)
 Emilia (10 april 1569 – 6 mars 1629)
 Kristina (född 22 august 1571 – 1637; illegitim)

Anfäder

Referenser

Fotnoter

Allmänna 

 
 

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Födda 1544
Avlidna 1577
Kvinnor
Furstinnor
Landa socken

Landa socken kan avse:
Landa socken, Halland
Landa socken, Västergötland
Anna van Egmond

Anna av Egmont, född 1533, död 1558, monark (länsgrevinna) av grevskapet Buren 1548-1558, prinsessa av Oranien. Gift 8 juli 1551 med prins Vilhelm I av Oranien. Dotter till Maximiliaan van Egmond och Françoise de Lannoy.

Biografi
Annas far var diplomat vid hovet i Bryssel, där hon till stor del växte upp hos Maria av Habsburg. Som arvtagare till faderns titel greve av Buren var hon en eftertraktad äktenskapspartner, och fadern arrangerade hennes äktenskap på sin dödsbädd. 

Vid faderns död blev hon länsgrevinna av Buren efter honom, ett län som sedan ärvdes av hennes son. Relationen mellan Anna och Vilhelm bedöms som lycklig, och hon skötte enligt honom själv hans affärer kompetent under hans frånvaro. Av deras korrespondens är hans brev till henne bevarade.

Källor 
http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/AnnavanBuren

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Födda 1533
Avlidna 1558
Kvinnor
Kvinnliga regenter under 1500-talet
Grevinnor
Horla

Horla är en tätort i  Vårgårda kommun och kyrkby i Horla socken. Orten var före 2015 en småort. SCB betecknade småorten 2010 Horla och Ekebacken.

Öster om orten rinner Säveån och i sydväst ligger Storsjön.

Här ligger Horla kyrka.

Söder om orten ligger naturreservatet Yxnås.

Befolkningsutveckling 

På grund av förändrat dataunderlag hos Statistiska centralbyrån så är småortsavgränsningarna 1990 och 1995 inte jämförbara. Inom det område som småorten omfattade vid småortsavgränsningen 1995 var befolkningen 149 invånare den 31 december 1990.

Källor 

Orter i Vårgårda kommun
Kulltorps kyrka

Kulltorps kyrka är en kyrkobyggnad i Kulltorp i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Kulltorps församling.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes troligen på 1100-talet. Någon gång mellan 1630 och 1669 tillkom kyrktornet. Åren 1802 - 1803 förlängdes kyrkan åt öster. Koret och absiden vidgades då till samma bredd som långhuset. Samtidigt uppfördes nuvarande sakristia vid norra sidan.

På västra väggen finns kalkmålningar från 1600-talet med motivet S:t Göran och draken. Draperimålningar är från 1700-talet.

Inventarier
 Predikstolen är från 1642.
 Ett krucifix är från 1726.

Orgel
1886 bygger Johannes Andersson i Långaryd en orgel med 8 stämmor.
1912 bygger Eskil Lundén, Göteborg en orgel med 8 stämmor. Den utökades 1959 av Frede Aagaard till 14 stämmor.
Den nuvarande orgeln är byggd 1980 av Bruno Christensen & Sönner, Tinglev, Danmark och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1886 års orgel.

Galleri

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 

Kyrkobyggnader i Växjö stift
Kyrkobyggnader i Gnosjö kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Trijn Voornen

Trijn Voornen, född 1530, död 1607, holländsk frihetskämpe. Hon är känd för att ha lett stormningen av det befästa spanska garnisonsslottet Vredenburg i Utrecht under nederländska frihetskriget 1577. Hon intar en viktig plats i den holländska historieskrivningen. 

Gift 1550 med bryggaren Jan Jacobsz. van Leemput (d. 1590), och hade två döttrar och en son.

Källor 

 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/trijnvanleemput

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Födda 1530
Avlidna 1607
Kvinnor
Ralf Pittelkow

Ralf Pittelkow, född den 9 april 1948 i Sønderborg, är en dansk litteraturvetare, tidigare politisk kommentator på Morgenavisen Jyllands-Posten och flitigt verksam som debattör i både radio och TV.

Pittelkow blev student vid Sønderborg Statsskole 1966 och mag.art. i litteraturvetenskap vid Köpenhamns universitet i 1973. Från 1973 till 1992 var han adjunkt och lektor vid Institut for Litteraturvidenskab vid Köpenhamns universitet. I 17 år, fram till slutet av 2011, var han politisk kommentator på Morgenavisen Jyllands-Posten. Därefter blev han ansvarig redaktör för Den Korte Avis.

Pittelkow har varit personlig rådgivare åt Poul Nyrup Rasmussen och har i många år varit gift med politikern Karen Jespersen. Tillsammans med henne har han skrivit ett antal böcker. Pittelkow har som sin hustru varit engagerad i både Venstresocialisterne och Socialdemokraterna.

1997 mottog han Laust Jensen-priset.

Pittelkow utgav självbiografin Mit liv som dansker 2009.

Referenser

Noter 

Födda 1948
Levande personer
Danska journalister
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Danska memoarskrivare
Danska fackboksförfattare
Danskspråkiga författare
Danska socialdemokrater
Personer från Sønderborg
Män
Memoarskrivare under 2000-talet
VS

VS, Vs eller vs kan syfta på:

 Vs eller vs. – förkortning för versus (latin)
 Vs. – ett album av Pearl Jam
 VS – ett politiskt parti i Danmark, se Venstresocialisterne
 VS Trafik – ett bussbolag
 VS Motor – ett norskt trimföretag

Se även
 Visual Studio – en avancerad programutvecklingsmiljö från Microsoft
Maria Jacoba de Turenne

Maria Jacoba de Turenne, född 1666 i Haag, död 8 mars 1736 i Maastricht, var en holländsk soldat. Hon var centralfigur i en uppmärksammad rättsprocess. Hon är en känd gestalt inom nederländsk historia och har även varit föremål för många böcker.

Biografi
Turenne lät 1688 värva sig i armén för att vara nära sin trolovade Jacob Nijpels (död 1697), som var soldat. Hon lyckades och följde honom i fält utklädd till man, men avslöjades och dömdes till tukthus. 1689 försökte hon än en gång, men misslyckades. Hon var gravid, men Nijpels vägrade att gifta sig med henne. Hon attackerade honom och ställdes 1690 inför rätta för mordförsök på Nijpels, samtidigt som han åtalades för att ha gjort henne gravid. Fallet slutade dock med att paret vigdes. 

Efter makens död gifte hon 1698 om sig med bryggaren Simon Nijpels.

Maria Jacoba de Turenne skildras bland annat av F.A. Hoefer i Nederlandsche vrouwen in dienst van Mars (1888).

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/turenne

Födda 1666
Avlidna 1736
Kvinnor
Nederländska militärer under 1600-talet
Kvinnor förklädda till män inom det militära
Eggvena landskommun

Eggvena landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Eggvena socken i Kullings härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Herrljunga landskommun som 1971 ombildades till Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun