kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brun bågnäbbsparadisfågel

Brun bågnäbbsparadisfågel (Epimachus meyeri) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Brun bågnäbbsparadisfågel är en stor och långstjärtad fågel med en lång, nedåtböjd näbb. Hanen är svart ovan med viss glans, medan undersidan är brun. Honnan är brun på ovansidan med rostbrun hjässa, tvärbandad buk och svart ansikte. Arten liknar svart bågnäbbsparadisfågel, men skiljs bland annat på ljusblått öga. Lätet låter läskigt likt korta salvor från ett maskingevär.

Utbredning och systematik 
Brun bågnäbbsparadisfågel behandlas antingen som monotypisk eller delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Epimachus meyeri meyeri – förekommer i berg i sydöstligaste Papua Nya Guinea
 Epimachus meyeri bloodi – förekommer i Central Highlands i Papua Nya Guinea
 Epimachus meyeri albicans – förekommer i Weyland-, Hindenburg- och Victor Emanuelbergen

Levnadssätt 
Brun bågnäbbsparadisfågel hittas i bergsskogar, vanligen på högre höjd än systerarten svart bågnäbbsparadisfågel. Hanen utför ett enastående spel då den lyfter vingarna som två solfjädrar ovanför huvudet och hela kroppen svajar upp och ner.

Status 
Arten har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet bedöms vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Aron Baruch Meyer (känd som Adolf Bernhard Meyer) (1840-1911), tysk läkare och samlare av specimen i Ostindien och på Nya Guinea.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Större kragparadisfågel

Större kragparadisfågel (Lophorina superba) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Systematiken kring arten är omstridd. Traditionellt urskiljs fem underarter med följande utbredning:
 Lophorina superba superba – nordvästra Nya Guinea
 Lophorina superba niedda – västra Nya Guinea
 Lophorina superba feminina – västcentrala till östcentrala Nya Guinea
 Lophorina superba latipennis – nordöstra Nya Guinea
 Lophorina superba minor – sydöstra Nya Guinea

Sentida studier har dock resulterat i en annan tolkning där arten delas upp i tre, där följande underliggande taxon har en något annorlunda avgränsning:

 Större kragparadisfågel (Lophorina superba)
 Lophorina superba superba – förekommer i bergstrakter på västra Nya Guinea, från Kobowrebergen till Sepik– och Stricklandflodernas delning i västra Papua New Guinea
 Lophorina superba addenda – förekommer i östra bergstrakter på Nya Guinea, från Yuat– och Stricklandflodernas delning till sydöstra halvöns bas i Papua Nya Guinea; taxonet anses ha prioritet före feminina (se ovan)
 Lophorina superba latipennis – förekommer i östra Nya Guinea i bergstrakter på Huonhalvön och antagligen även Herzog- och Adelbertbergen
 Vogelkopkragparadisfågel (Lophorina niedda)
 Lophorina niedda inopinata – nyligen beskrivet taxon med utbredning i bergstrakter på Vogelkophalvön
 Lophorina niedda niedda – förekommer på Wandammenhalvön i Västpapua
 Mindre kragparadisfågel (Lophorina minor) – förekommer i sydöstra Papua New Guinea i bergstrakter på Papuahalvön, i väst åtminstone till Whartonbergen

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig, men behandlar fortfarande alla kragparadisfåglar som en och samma art.

Referenser

Externa länkar

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Manfredi Gravina

Manfredi Gravina, född 17 juni 1883, död 19 september 1932, var en italiensk diplomat.

Gravina var sjömilitär och var marinattaché i de skandinaviska länderna 1919-22. Han avslöt i Köpenhamn 1920 enligt speciellt uppdrag en konvention med sovjetkommissarien  Maksim Litvinov angående återupptagandet av diplomatiska förbindelser med Ryssland. 1924-28 var Gravina italiensk delegerad vid Nationernas förbund, och blev 1929 överkommissarie i Danzig.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Noter

Italienska diplomater
Födda 1883
Avlidna 1932
Män
Lophorina

Lophorina är ett litet fågelsläkte i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar. Släktet består traditionellt av en enda art, tidigare kallad kragparadisfågel (L. superba). Denna har nu vanligen delats upp i tre arter:
 Större kragparadisfågel (Lophorina superba)
 Vogelkopkragparadisfågel (Lophorina niedda)
 Mindre kragparadisfågel (Lophorina minor) 

Vissa inkluderar även släktet Ptiloris i Lophorina.

Referenser

Externa länkar

Paradisfåglar
Fågelsläkten
Halmaheraparadiskråka

Halmaheraparadiskråka (Lycocorax pyrrhopterus) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Halmaheraparadiskråkan förekommer i norra Moluckerna i Indonesien. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Lycocorax pyrrhopterus morotensis – Morotai och Rau
 Lycocorax pyrrhopterus pyrrhopterus  – Bacan, Kasiruta och Halmahera

Obiparadiskråkan (Lycocorax obiensis) inkluderades tidigare i arten, då under det svenska trivialnamnet paradiskråka, men denna urskiljs allt oftare som egen art.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Moluckerna
Foxearth

Foxearth är en by och en civil parish i Braintree i Essex i England. Orten har 303 invånare (2001). Den har en kyrka.

Referenser

Externa länkar 
 http://www.britishlistedbuildings.co.uk/england/essex/foxearth

Orter i Essex
Braintree
Civil parishes i Essex
Agne Sandberg

Agne Edvard Sandberg, född 5 juni 1886 i Maria Magdalena församling, Stockholm, död 7 april 1969 i Matteus församling, var en svensk väg- och vattenbyggnadsingenjör. 

Efter avgångsexamen från Kungliga Tekniska högskolan 1908 blev Sandberg underlöjtnant i Fortifikationens reserv 1907, kapten 1922, löjtnant i Väg- och vattenbyggnadskåren (VVK) 1915, major 1934, överstelöjtnant 1942 samt var överste och chef för VVK 1946–1951.

Sandberg var biträdande ingenjör i mellersta väg- och vattenbyggnadsdistriktet 1908, underingenjör vid Vattenfallsstyrelsen 1909, kontrollant vid Simrishamns hamnbyggnad 1914, arbetschef hos AB Skånska Cementgjuteriet 1916, disponent vid dess Stockholmskontor 1930 och verkställande direktör 1933–1953.

Sandberg var ledamot av direktionen för Statens Väginstitut 1934–1957, ordförande i Svenska betongföreningen, ordförande i Svenska väg- och vattenbyggarnas arbetsgivarförbud 1942–1956, vice ordförande i Svenska byggnadsentreprenörföreningen 1947–1956 (hedersledamot 1957), Svenska Arbetsgivareföreningen 1948–1956 (styrelseledamot 1947) och styrelseledamot i Svenska Handelsbanken 1956–1957. 

Sandberg invaldes som ledamot av Krigsvetenskapsakademien 1946. Han blev riddare av Vasaorden 1932 och av Nordstjärneorden 1937 samt kommendör av andra klassen av Vasaorden 1947 och kommendör av första klassen 1951.

Källor

Noter

Svenska företagsledare
Överstar i svenska armén
Officerare i Väg- och vattenbyggnadskåren 
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Kommendörer av första klass av Vasaorden
Riddare av Nordstjärneorden
Ingenjörer från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Näringslivspersoner från Stockholm
Födda 1886
Avlidna 1969
Män
Svart manukod

Svart manukod (Manucodia ater) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Svart manukod delas in i tre underarter:
 Manucodia ater ater – förekommer i västra två tredjedelarna av Nya Guinea
 Manucodia ater subalter – förekommer i Aruöarna, västpapuanska öarna samt på sydöstra halvön av Papua Nya Guinea
 Manucodia ater alter – förekommer på Tagula Island (Louisiaderna)

Underarten subalter inkluderas ofta i nominatformen. Underarten alter urskiljs av vissa som egen art, tagulamanukod (Manucodia alter).

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Caux-et-Sauzens

Caux-et-Sauzens är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Alzonne som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Caux-et-Sauzens  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Caux-et-Sauzens

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Kråsmanukod

Kråsmanukod (Manucodia chalybatus) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergstrakter och skogar på Nya Guinea och Misool. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Cavanac

Cavanac är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Carcassonne 1er Canton som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Cavanac  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cavanac

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Krusmanukod

Krusmanukod (Manucodia comrii) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Krusmanukoden är en kråkstor helsvart fågel, blåglänsade på skuldrorna och lila på vingpennor och stjärt. Karakteristiskt är också den platta stjärten med vikta ändar och på huvudet en krusig tofs. Den saknar trumpetmanukodens lösa fjädrar runt halsen. Sången består av en märklig fallande serie med ihåliga toner som den avger samtidigt som den lutar sig bakåt och sen låter hela kroppen rulla upp och över.

Utbredning och systematik 
Krusmanukoden förekommer på öar öster om Nya Guinea. Den behandlas antingen som monotypisk alternativt delas in i två underarter med följande utbredning:
 Manucodia comrii comrii – förekommer på D'Entrecasteaux-öarna
 Manucodia comrii trobriandi – förekommer på Trobriandöarna (Kiriwina och Kaileuna)

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och att den tros minska i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Dr Peter M. Comrie (1832-1882), brittisk läkare i flottan och samlare av specimen.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Papua Nya Guinea
Jobimanukod

Jobimanukod (Manucodia jobiensis) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i låglänta områden på norra Nya Guinea och Yapen. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Caves

Caves är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Sigean som ligger i arrondissementet Narbonne. År  hade Caves  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Caves

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Större svartpitta

Större svartpitta(Melampitta gigantea) är en av två fågelarter i den lilla familjen svartpittor inom ordningen tättingar. Denna art häckar i Nya Guineas otillgängliga kalkstenshaltiga bergstrakter där den unikt tros bygga sina bon i doliner. Arten anses vara sällsynt och mycket lokalt förekommande, men den tros inte vara hotad och beståndet kategoriseras som livskraftigt.

Utseende och läten 
Svartpittor är mörka, satta trastliknande fåglar med korta vingar och rätt kort stjärt. Denna art är 29 cm lång, i fjäderdräkten helsvart eller med varierande inslag av rostbrunt. Ögat är mörkbrunt, ben och näbb svarta. Könen är lika. Ving- och stjärtpennor är olikt sin mindre släkting mindre svartpitta styva, en möjlig anpassning till sitt förmodade häckningsbeteende (se nedan). Lätet är monotont upprepade parvisa rätt ljudliga och ganska ljusa toner.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer fläckvist utmed lägre bergssluttningar på Nya Guinea, närmare bestämt på Vogelkophalvön i Arfakbergen, på Bomberaihalvön i Fakfak- och Kumawabergen, södra sluttningen av Snow Mountains (vid floderna Utakwa och Setekwa), på Mount Somoro i Torricellibergen samt på Mount Mura i sydöstligaste delen av Central Dividing Range. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Vissa urskiljer arten i det egna släktet Megalampitta.

Familjetillhörighet 
Svartpittornas familjetillhörighet har historiskt varit omtvistad, där olika auktoriteter placerat dem bland familjer som marksmygar, monarker, paradisfåglar, murarkråkor och satängfåglar. DNA-studier visar dock att de utgör en egen utvecklingslinje, nära släkt med både paradisfåglar och murarkråkor.

Levnadssätt 
Större svartpitta hittas i skogsområden i olända karstberg, på mellan 650 och 1400 meters höjd. Den tros vara stannfågel. Födan är okänd, men tros bestå av insekter. Enligt lokalbefolkningen i Farfakbergen är boet en stor korg flätad av klängväxter som hängs under marknivå i en djup, brant och smal dolin.

Namn 
Namnet svartpitta är en direktöversättning av det vetenskapliga namnet Melampitta, så kallad för svartpittorna ursprungligen placerades i familjen Pittidae, tidigare kallade pittor, numera juveltrastar. Pitta kommer från det dravidiska språket telugu där det betyder liten fågel.

Status 
Arten har ett rätt stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Den tros inte heller vara utsatt för några betydande hot. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC). Beståndet har inte uppskattas, men rapporteras vara sällsynt och mycket lokalt förekommande, men detta kan vara ett resultat av dess otillgängliga levnadsmiljö. I Farfakbergen har den visats sig vara lokalt ganska vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Svartpittor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Cazalrenoux

Cazalrenoux är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Fanjeaux som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Cazalrenoux  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cazalrenoux

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Mindre svartpitta

Mindre svartpitta (Melampitta lugubris) är en av två fågelarter i familjen svartpittor inom ordningen tättingar, båda enbart förekommande på Nya Guinea.

Utseende 
Mindre svartpitta är en 18 centimeter lång helsvart fågel med långa ben och kort stjärt. Könen är nästan lika, men skiljer sig på irisens färg, där hanens är karmosinröd och honans mörkbrun.

Utbredning och systematik 
Mindre svartpitta förekommer på Nya Guinea. Den behandlas antingen som monotypisk eller delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Melampitta lugubris lugubris – västra Nya Guinea (Arfakbergen)
 Melampitta lugubris rostrata – västra Nya Guinea (Weyland och Nassaubergen)
 Melampitta lugubris longicauda – Jayawijaya till Owen Stanley-bergen och Huonhalvön

Familjetillhörighet 
Svartpittornas familjetillhörighet har historiskt varit omtvistad, där olika auktoriteter placerat dem bland familjer som marksmygar, monarker, paradisfåglar, murarkråkor och satängfåglar. DNA-studier visar dock att de utgör en egen utvecklingslinje, nära släkt med både paradisfåglar och murarkråkor.

Levnadssätt 
Fågeln förekommer i bergsskogar, där den bygger kupolformade bon. Födan består huvudsakligen av insekter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt ganska vanlig till vanlig.

Namn 
Namnet svartpitta är en direktöversättning av det vetenskapliga namnet Melampitta, så kallad för svartpittorna ursprungligen placerades i familjen Pittidae, tidigare kallade pittor, numera juveltrastar. Pitta kommer från det dravidiska språket telugu där det betyder liten fågel.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Svartpittor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Cazilhac, Aude

Cazilhac är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Carcassonne 1er Canton som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Cazilhac  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cazilhac

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Kortstjärtad vårtparadisfågel

Kortstjärtad vårtparadisfågel (Paradigalla brevicauda) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Kortstjärtad vårtparadisfågel är en medelstor tätting med just kort stjärt. Fjäderdräkten är helsvart, med glans på huvudet, rätt lång näbb och en distinkt gul hudflik mellan ögat och näbben. I mungipan syns ett blått streck. Arten liknar svart satängfågel i formen, men utmärker sig genom den unika hudfliken. Sången består av en utdragen, sorgsam och monoton vissling.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer fläckvis i bergstrakter på västra och centrala Nya Guinea. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Kortstjärtad vårtparadisfågel hittas i bergsskogar. Den lever av frukt men kan också ses födosöka bland mossiga grenar på jakt efter insekter.

Status 
Kortstjärtad vårtparadisfågel har ett begränsat utbredningsområde men beståndet tros vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Cenne-Monestiés

Cenne-Monestiés är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Castelnaudary-Nord som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Cenne-Monestiés  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cenne-Monestiés

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Långstjärtad vårtparadisfågel

Långstjärtad vårtparadisfågel (Paradigalla carunculata) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Västpapua (Arfak- och Farfakbergen). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Referenser

Externa länkar

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Indonesien
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Gestingthorpe

Gestingthorpe är en by och en civil parish i Braintree i Storbritannien. Den ligger i grevskapet Essex och riksdelen England, i den sydöstra delen av landet,  km nordost om huvudstaden London. Orten har 421 invånare (2001). Den har en kyrka.

Kustklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Källor

Externa länkar 
 http://www.britishlistedbuildings.co.uk/england/essex/gestingthorpe

Orter i Essex
Braintree
Civil parishes i Essex
Cépie

Cépie är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Limoux som ligger i arrondissementet Limoux. År  hade Cépie  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cépie

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Kejsarparadisfågel

Kejsarparadisfågel (Paradisaea guilielmi) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på nordöstra Nya Guinea (lägre bergsområden på Huonhalvön). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Noter

Externa länkar

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Endemiska fågelarter i Papua Nya Guinea
Mindre paradisfågel

Mindre paradisfågel (Paradisaea minor) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Mindre paradisfågel delas in i tre underarter:
 P. m. minor – förekommer på Misool och Västpapua (i öster till gränsen till Papua Nya Guinea)
 P. m. jobiensis – förekommer på Yapen
 P. m. finschi – förekommer i norra Papua Nya Guinea gränsen till Gogol och övre Ramu

Vissa inkluderar finschi i nominatformen.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Bildgalleri

Noter

Externa länkar

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Chalabre

Chalabre är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Chalabre som ligger i arrondissementet Limoux. År  hade Chalabre  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Chalabre

Referens: INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude
Raggiparadisfågel

Raggiparadisfågel (Paradisaea raggiana) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Raggiparadisfågeln är en stor tätting med en kroppslängd på 33–34 cm, utan hanens förlängda stjärtfjädrar. Båda könen har svart bröst och gula ögon. Hanen är röda eller orangefärgade plymer som den reser ovan ryggen under spelet, samtidigt som han lutar sig framåt och knycker med vingarna. Honan urskiljs genom kombination av gula ögon och gult på huvudets baksida. Hanen avger ett upprepad och nasalt skri.

Utbredning och systematik 
Raggiparadisfågeln är endemisk för Papua Nya Guinea. Den delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Paradisaea raggiana raggiana – förekommer längs södra vattendelaren av sydöstra Papua Nya Guinea
 Paradisaea raggiana salvadorii – förekommer i lågland i södra Papua Nya Guinea
 Paradisaea raggiana intermedia – förekommer utmed norra kusten i sydöstra Papua Nya Guinea
 Paradisaea raggiana augustaevictoriae – förekommer på (Huonhalvön till Waria och nedre Mambarefloden)

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

I kulturen 
Raggiparadisfågeln är Papua Nya Guineas nationalfågel och finns avbildad på landets flagga. The Kumuls, "paradisfågel" på tok pisin är också namnet på Papua Nya Guineas landslag i rugby.

Namn 
Raggiparadisfågelns både svenska och vetenskapliga artnamn hedrar italienska naturforskaren och upptäcktsresanden Francesco Marchese Raggi (1807-1887).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Papua Nya Guinea
Rödstjärtad paradisfågel

Rödstjärtad paradisfågel (Paradisaea rubra) är en fågel i familjen paradisfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på de västpapuanska öarna Waigeo, Batanta, Gemien och Saonek. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Bilder

Noter

Externa länkar

Paradisfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Indonesien
Citou

Citou är en kommun i departementet Aude i regionen Occitanien  i södra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Peyriac-Minervois som ligger i arrondissementet Carcassonne. År  hade Citou  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Citou

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aude

Källor 

Kommuner i Aude