Nya Svenska Läroverket

Nya Svenska Läroverket, Lärkan, var ett svenskspråkigt privat läroverk i Helsingfors 1882–1977. Skolan grundades 1882 som en 9-klassig pojkskola och blev samskola 1971. Vid övergången till grundskolesystemet 1977 övergick mellanskoleklasserna till Munksnäs högstadium och gymnasieklasserna bildade Gymnasiet Lärkan.

Historia
Skolan grundades 1882 som en 9-klassig pojkskola med moderna språk. Skolan inledde sin verksamhet på Brunnsgatan 11. Grundarna var professor Axel Olof Freudenthal, docent Gottfried Magnus Schybergson, och religionslärare samt första rektor Karl Theodor Broberg.

Från 1884 fick skolan bättre utrymmen på dåvarande Henriksgatan (nu Mannerheimvägen). 1888 renoverades för skolan ett hus i Kaisaniemi (Mikaelsgatan 25) i stadsdelen Gloet. 1962 fick skolan ett eget hus vid Stormyrvägen 22 i stadsdelen Södra Haga.

Skolan var den ledande privatskolan under Finlands autonoma tid. Den 25 februari 1971 fick skolan rätt att bli en samskola och 26 maj 1975 blev den 8-klassig. Som mest hade skolan på 1960-talet 335 elever och 36 lärare.

Vid övergången till grundskolesystemet 1977 förenades mellanskoleklasserna med klasserna i Munksnäs svenska samskola till Munksnäs högstadium och gymnasieklasserna bildade Gymnasiet Lärkan.

Skolans rektorer 

 1882–1883 Karl Theodor Broberg
 1883–1895 August Ramsay
 1895–1903 Axel Arrhenius
 1903–1919 Bernhard Estlander
 1919–1920 Matias Wasenius
 1920–1924 Holger Petersen
 1924–1937 Matias Wasenius
 1937–1938 Erik Lagus
 1938–1947 Eric Bargum
 1947–1968 Carl Michael Runeberg
 1968–1977 Tor Lindblom

Kända alumner

Bertel von Bonsdorff, läkare
Albert de la Chapelle den yngre, genetiker
Carl-Erik Creutz, radioman
Werner Ekman, sportskytt
Ragnar Rudolf Eklund, författare, journalist
Kurt af Enehielm, jurist, politiker
Birger Federley, arkitekt
Gunnar Finne, skulptör
Bertel Gripenberg, poet
Georg Achates Gripenberg, diplomat
Olof B. Hansson, arkitekt, professor
Olaf Homén, översättare, litteraturhistoriker
Gunnar Höckert, långdistanslöpare
Bengt Idestam-Almquist, författare, journalist, filmkritiker, filmhistoriker
Walter Jakobsson, konståkare
Rolf Lagerborg, filosof, författare, professor
Gunnar Landtman, sociolog
Aleko Lilius, författare, journalist
Algoth Niska, fotbollsspelare, spritsmugglare
Carl Adam Nycop, journalist, chefredaktör, författare
Ragnar Numelin, diplomat, författare
Moses Pergament, kompositör, musikkritiker
Einar Runeberg, läkare
Birger Runeberg, läkare, professor
Eugen Schauman, aktivist
Göran Schildt, författare
Gustaf Strengell, arkitekt, skriftställare
Per Henrik Taucher, reklamman
William Thuring, skeppsredare, William Thuring-priset
Jarl Wasastjerna, fysiker, ambassadör
Carl Wrede, skulptör

Bilder

Publikationer om skolan 
 Nya svenska läroverket 1882-1892, August, Ramsay (red.), Helsingfors 1892.
 Nya svenska läroverket 1882-1907, Wasenius, Matias (red.), Helsingfors 1907.
 Nya svenska läroverket i Helsingfors 1882-1932, Minnesskrift, Helsingfors 1932.
 Nya svenska läroverket 75 år, Kronika och matrikel 1932-1957, Antell, Kurt., m.fl (red.), Borgå 1957.
 Nya svenska läroverket - Gymnasiet Lärkan hundra år 1882-1982, Festskrift utgiven av Kamratförbundet Lärkorna och Sällskapet smågossarna, Helsingfors 1982.
 Nya svenska läroverket 1882-1907, Esbo 1992.
 Lärkan 110 år, Helsingfors, 1992. 
En berättelse om Lärkan, Bengt Ahlfors, 2007.

Referenser 

Ej längre existerande skolor i Finland
Svenskspråkiga utbildningsinstitutioner i Finland
Mannerheimvägen