kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Apoteos

Apoteos (grekiska apothe'osis), förgudande, en ceremoni, genom vilken forntidens folk tilldelade en människa gudomlig rang. 

Att apoteosera är av gammal tradition och kom ursprungligen från grekerna och hade sin grund i beundran och tacksamhet där man ville visa avlidna, vilka utmärkt sig som sitt folks välgörare eller förvärvat en välkänd hjältetitel. Senare lät många härskare (exempelvis Alexander den store) apoteosera sig, medan han levde. Hos romarna var Romulus länge den ende som erhöll apoteosering; Julius Caesar apoteoserades av Augustus, som också själv tilldelades denna utmärkelse, och därefter blev alla kejsare, med undantag för Vitellius apoteoserade. 

Ceremonin ägde hos romarna vanligen rum på Marsfältet, där den dödes vaxbild, lagd på en praktfull paradsäng, brändes på ett bål, ur vars lågor man lät en örn flyga upp, vilket enligt folktron förde den avlidnes själ till gudarna. Med apoteos menar man numera vanligen en framställning av någon eller något såsom gudomligt upphöjt; förhärligande.

Se även 
Inkarnation
Kejsarkult
Personkult

Referenser 

Antikens Grekland
Teologi
Romersk religion
Gudaförklarade personer
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1949

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1949 var det 16:e världsmästerskapet i ishockey för herrar, arrangerat av IIHF, och matcherna europeiska lag emellan gällde samtidigt som det 27:e Europamästerskapet i ishockey för herrar. Turneringen spelades 12–20 februari 1949 i Stockholm, Sverige. De flesta matcherna spelades på Stockholms stadion (med Nordens då enda konstfrusna bana), ett par på naturis på Östermalms IP och ytterligare två på Solna isstadion.

Förlopp 
Tio lag deltog i turneringen. Först spelades en inledande omgång i tre grupper, varifrån de två bästa lagen i varje grupp gick vidare till finalomgång för att avgöra placeringarna ett till sex. De sämst placerade fyra lagen från de tre grupperna spelade vidare i en placeringsomgång för att avgöra placeringarna mellan sju och tio.

Tjeckoslovakien vann världsmästerskapet för andra gången före Kanada och USA. Tjeckoslovakien vann matchen mot Kanada med 3–2, vilket innebar Kanadas tredje förlust någonsin i världsmästerskapet.

Kanadas seger över Danmark med 47–0 i den inledande omgången var den största segern någonsin vid A-världsmästerskapet. Rekordet för den största segern i världsmästerskap över huvud taget var matchen mellan Australien och Nya Zeeland i D-gruppen i världsmästerskapet 1987, som slutade 58–0. Den legendariska matchen mellan Kanada och Danmark spelades dock inte i Stockholm utan på Solna Isstadion.

Sverige, och Norden, arrangerade 1949 världsmästerskapet i ishockey för första gången. Det uppstod publikupplopp när Sverige mötte Kanada på Stockholms stadion. Grindarna bröts ned och det beräknas att 25 000 åskådare såg matchen. Ett 20-tal personer fördes till sjukhus. Världsmästerskapet 1949 brukar ses som det stora genombrottet för ishockey som stor publiksport i Sverige.

Matchresultat

Inledande omgång
De tio deltagande länderna delades in i tre grupper. De två bästa från varje grupp gick vidare till finalomgången, medan de övriga lagen fortsatte i placeringsomgången.

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Finalomgång

Placeringsomgång placeringarna 7–10

Slutställning

Laguppställningar

Sverige
Målvakter: Arne "Brand Johan" Johansson, Kurt Svanberg
Backar: Åke "Plutten" Andersson, Rune Johansson, Åke Lassas, Åke Olsson, Sven Thunman
Forwards: Stig "Stickan" Carlsson, Åke Engqvist, Rolf Eriksson-Hemlin, Erik "Epa" Johansson, Gösta "Lill-Lulle" Johansson, Stig Jönsson, Bengt Larsson, Holger Nurmela, Lars Pettersson, Hans "Stöveln" Öberg

Källor
 SFRP's Hockey Archive

Referenser

Externa länkar
Evenemanget i SVT:s öppna arkiv 

Sport i Sverige 1949
Internationella ishockeytävlingar i Sverige
Ishockeysäsongen 1948/1949
Stockholm under 1940-talet
Internationella sportevenemang i Stockholm
1949
Världen utanför (sång)

Världen utanför, skriven av Calle Kindbom och Thomas G:son, är en låt som dansbandet Barbados framförde i den svenska Melodifestivalen 2002, där bidraget deltog vid deltävlingen i Växjö den 19 januari 2002, och gick vidare till "vinnarnas val", för att därefter gå vidare till finalen i Globen i Stockholm, där bidraget slutade på fjärde plats.

Singeln placerade sig som högst på 14:e plats på den svenska singellistan, och låten blev en stor hit.

På Svensktoppen låg melodin i tre omgångar under perioden 13 -27 april 2002 , med femteplats som högsta placering innan bidraget fick lämna listan .

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Låtar av Calle Kindbom
Låtar av Thomas G:son
Melodifestivalbidrag 2002
Musiksinglar 2002
Singlar utgivna på Mariann Grammofon
Svensktoppsmelodier 2002
Svenskspråkiga sånger
Svenska dansbandspoplåtar
Se mig

Se mig kan avse:

Se mig (film) – från 2004
Se mig (sång) – gruppen Barbados bidrag till Melodifestivalen 2000
Se mig – sång från Veronica Maggios album Och som vanligt händer det något hemskt 2021
Se mig (2015) – en kortfilm från 2015 av Crazy Pictures
Se mig (1988) – en kortfilm från 1988
Se mig! (2001) – en dokumentär från 2001 av Stina Gardell och Benjamin Wolff
Ingvar Ericsson

Ingvar Axel Harald Ericsson, född 31 augusti 1927, död 14 maj 2020 i Sankt Görans distrikt, Stockholm, var en svensk friidrottare (medeldistanslöpning). Han tävlade för Westermalms IF och Brandkårens IF och utsågs 1953 till Stor grabb nummer 165 i friidrott.

Han hade det svenska rekordet på 1 500 meter 1956–1957. Han vann tre SM på 1 500 meter.

Ingvar Ericsson är begravd på Lidingö kyrkogård.

Karriär 
1950 deltog Ericsson vid EM i friidrott i Bryssel och kom här sjua på 1 500 meter.

1952 vann Ingvar Ericsson SM-titeln på 1 500 meter på 3.47,8. Vid OS i Helsingfors detta år kom han åtta på 1 500 meter.

Även 1954 och 1955 vann han SM på 1 500 meter, nu på 3.53,4 resp. 3.50,0. 1954 kom han även fyra på 1 500 meter vid EM i Bern.

Den 30 september 1956 slog Ingvar Ericsson Dan Waerns svenska rekord på 1 500 meter med ett lopp på 3.41,2. Han förlorade det dock åter till Waern 1957.

Referenser 

Swedish Athletic Page
Stora grabbar
Sveriges Olympiska Kommitté

Noter 

Svenska medeldistanslöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1956
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Vinnare av Dicksonpokalen
Svenska mästare i medeldistanslöpning
Svenska idrottare under 1900-talet
Personer från Rinna socken
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Födda 1927
Avlidna 2020
Män
Se mig (sång)

Se mig, skriven av Thomas Thörnholm och Danne Attlerud, är en låt som dansbandet Barbados framförde i den svenska Melodifestivalen 2000, där bidraget delade andraplatsen tillsammans med bidraget "När jag tänker på i morgon" av gruppen Friends.

Singeln placerade sig som högst på 23:e plats på den svenska singellistan. På Svensktoppen låg melodin i sexton veckor under perioden 6 maj -19 augusti 2000 , med bland annat 12 förstaplatser innan låten lämnade listan .

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Svenskspråkiga sånger
Svenska dansbandspoplåtar
Låtar av Dan Attlerud
Låtar av Thomas Thörnholm
Melodifestivalbidrag 2000
Musiksinglar 2000
Singlar utgivna på Mariann Grammofon
Svensktoppsmelodier 2000
Lunaprogrammet

Lunaprogrammet var ett sovjetiskt rymdprogram med syfte att på olika sätt utforska månen. Programmet pågick mellan 1959 och 1976, Samtliga rymdfärder var obemannade. Många av uppdragen misslyckades, men man gjorde också många framsteg, som att ta de första fotografierna av månens baksida och första lyckade landningen på månen.

På 2000-talet återupptog Ryssland Lunaprogrammet. Luna 25 sköts upp den 10 augusti 2023.

Några höjdpunkter 
 Luna 2 kraschade på månen och blev därmed det första människoskapade föremålet att nå månen.
 Luna 3 tog de första bilderna av månens baksida.
 Luna 9 blev den första rymdsond att mjuklanda på månen.
 Luna 10 blev den första satelliten runt en annan himlakropp i solsystemet.
 Luna 16 tog markprover på månen och återförde dem till jorden.
 Luna 17 landsatte en rymdsond på hjul på månen.

Samtliga uppdrag 

Lunaprogrammet
Rymdsonder
Utforskningen av månen
Sovjetunionens rymdprogram
Tillämpad fysik

Tillämpad fysik är den del av fysiken som är inriktad på tillämpningar, snarare än på grundforskning. Det är svårt att göra en exakt gränsdragning mot "annan" fysik, eftersom det har varierat över tiden vilka av fysikens kunskapsområden som leder till tillämpningar. Det är också svårt att göra en exakt gränsdragning mot ingenjörsvetenskap, eftersom många områden inom teknologin bygger på fysikalisk kunskap, exempelvis elektronik och materialvetenskap.

Tillämpad fysik står heller inte i motsats till teoretisk fysik, utan tillämpad fysik kan endera ha karaktär av teoretisk fysik (genom utnyttjande av beräkningar och simuleringar) och av experimentell fysik.

I Sverige sker utbildning och forskning i tillämpad fysik både vid de tekniska högskolorna och vid universitetens matematisk-naturvetenskapliga fakulteter. Civilingenjörsutbildningen i teknisk fysik och vissa specialiseringar inom universitetens utbildningsprogram i fysik är de svenska utbildningar som innehåller det tydligaste inslaget av tillämpad fysik.

Exempel på delområden inom fysiken som ofta kan betraktas som tillämpad fysik är:
 Akustik
 Geofysik
 Halvledarfysik
 Materialfysik
 Medicinsk fysik
 Mekanik
 Mätteknik
 Optik
 Strömningsmekanik
 Termodynamik

Se även 
 Tillämpad matematik

Fysik
Ludwig Leissner

Carl Ludwig Gottlob Leissner, född 1782 i Leipzig, död den 15 december 1860 i Karlshamn, apotekare.

Han inflyttade till Sverige 1815 och bosatte sig i Blekinge. Först i Olofström som fabrikör av sirap, sprit, likör och punsch på Holje bruk, som ägdes av överste Carl von Dannfelt. Från 1825 till 1859 bedrev han tillverkningen på, och ägde, gården Ekeberg "Leisagården" i Mörrums socken. År 1859 flyttade han till Karlshamn. Gravstenen över Ludwig Leissner och hans svenska hustru Dorothea, född Norling, står alltjämt kvar vid kyrkan i Karlshamn.

Externa länkar 
Dorothea och Ludwig Leissner

Svenska apotekare under 1800-talet
Personer från Leipzig
Födda 1782
Avlidna 1860
Män
Kom hem (sång)

Kom hem, skriven av Calle Kindbom och Thomas Thörnholm, är en sång framförd av Barbados. Singeln placerade sig som högst på 19:e plats på försäljningslistan för singlar i Sverige, och låten blev en stor hit. Melodin låg på Svensktoppen i 19 veckor under perioden 4 november 2000 -24 mars 2001 , och toppade bland annat listan innan den åkte ur .

Melodin segrade i tävlingen "dansbandslåten" på 142 poäng före "Du fick mig att öppna mina ögon" av Arvingarna och "Vad pojkar gör om natten" av Friends . Låten vann också Guldklaven 2001 som årets låt.

År 2005 gavs den ut på albumet Best of Barbados 1994-2004.

I Dansbandskampen 2008 framfördes låten av Jenny Saléns. En parodi av Magnus Carlsson i finalen av Dansbandskampen 2009 hette Åk hem. I Dansbandskampen 2010 tolkades låten av Pure Divine.

Listplaceringar

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Låtar av Calle Kindbom
Låtar av Thomas Thörnholm
Guldklavenvinnare
Musiksinglar 2000
Singlar utgivna på Mariann Grammofon
Svenska dansbandspoplåtar
Svensktoppsmelodier 2000
Svensktoppsmelodier 2001
Svenskspråkiga sånger
Leissner

Leissner är ett svenskt efternamn som burits av bland andra

Herman Leissner (1904–1968), läkare
Ludwig Leissner, (1782–1860), apotekare
Maria Leissner (född 1956), politiker, partiordförande för Folkpartiet och ämbetsman

Svenska efternamn
Junkers Jumo 004

Junkers Jumo 004 var världens första jetmotor i serieproduktion. Utvecklingen som startade 1939 leddes av Dr Anselm Franz som tidigare hade varit chef för Junker Jumos turbo- och kompressorutveckling. Projektet fick beteckning 109-004 av RLM, 109 var ett prefix för alla jetmotorprojekt.

Design 
Motorns grundläggande konstruktion var både revolutionerande och konservativ. Till skillnad från Hans von Ohains HeS 3 som hade en centrifugalkompressor så valde Franz att använda en axialkompressorn för ett rakare luftflöde genom motorn och mindre tvärsnittsarea. Axialkompressorn hade helt nyligen utvecklats vid Aerodynamische Versuchsanstalt i Göttingen, förutom att den hade en mindre tvärsnittsarea så hade den högre verkningsgrad än en motsvarande centrifugalkompressor. Samtidigt så valde Franz att konstruera motorn för mindre dragkraft än vad som var teoretiskt möjligt, detta för att göra tillverkningen och konstruktionen enklare. Ett sådant val var att använda sex stycken enskilda brännkammare istället för en mer effektiv gemensam ringformad brännkammare.

De första 004A-motorer som tillverkades för att driva Messerschmitt Me 262-prototyperna hade byggts utan några begränsningar avseende material, och de använde de knappa råvarorna som nickel, kobolt och molybden i mängder som var oacceptabelt i produktionen. Franz insåg att Jumo 004 skulle behöva omkonstrueras för att innehålla ett minimum av dessa strategiska material. Alla de heta metalldelar, inklusive brännkammaren, konstruerades i mjukt kolstål som skyddas av en aluminiumbeläggning. De ihåliga turbinbladen framställdes från bockade plåtar av Cromadur legering (12 % krom, 18 % mangan, och 70 % järn), som utvecklats av Krupp, som svetsades samman och kyldes genom att komprimerad luft tappades av från kompressorn och fick strömma genom insidan av turbinbladen. Motorns operativa livslängd förkortades, men på plussidan blev den lättare att bygga.

Varianter 

Layout: ax=axial flödes kompressor steg, in=individuella brännkammare

Användning 
 Arado Ar 234
 Heinkel He 162
 Heinkel He 280
 Henschel Hs 132
 Focke-Wulf Ta 183
 Junkers Ju 287
 Gotha Go 229
 Messerschmitt Me 262
 Jakolev Jak-15 ((Sovjetunionen) Tumanskij RD-10)
 MiG-9 (Sovjetunionen)
 Avia S-92 (Tjeckoslovakisk kopia av Me 262)
 Sud-Ouest SO 6000 Triton (Frankrike)
 Arsenal VG-70 (Frankrike)

Jumo 004
Jumo 004
Thomas Thörnholm

Thomas Anders Thörnholm, född 21 december 1970 i Fosie församling, Malmöhus län, är en svensk musiker, musikproducent och låtskrivare bosatt i Västerås.

Låtar skrivna av Thomas Thörnholm

"Dagar som kommer och går" Skriven tillsammans med Calle Kindbom
Inspelad av Kikki Danielssons orkester 1999

 "Se mig" (Skriven tillsammans med Dan Attlerud)
Barbados bidgar i Melodifestivalen 2000. Slutade på delad andraplats.

"Every Little Piece" Skriven tillsammans med Eddie Meduza och Calle Kindbom
Inspelad av Eddie Meduza 2001

 "Kom hem" Skriven tillsammans med Calle Kindbom
Inspelad av Barbados år 2000.

 "Sista andetaget" Skriven tillsammans med Dan Attlerud
Jan Johansens bidrag i Melodifestivalen 2002. Slutade på sjunde plats.

 "High" Skriven tillsammans med Lasse Andersson
Knut Anders Sörums bidrag till Eurovision Song Contest 2004.

 "It's in the Stars" (Skriven tillsammans med Lars Andersson)
LaGaylia Fraziers bidrag i Melodifestivalen 2004. Slogs ut i deltävlingen.

 "Higher" Skriven tillsammans med Michael Clauss
Slavinas bidrag till den bulgariska uttagningen till Eurovision Song Contest 2007. Gick till finalen.

 "Live Forever" (Skriven tillsammans med Michael Clauss och Danne Attlerud)
Magnus Carlssons bidgar i Melodifestivalen 2007. Slogs ut i deltävlingen.

 "Sista andetaget" Skriven tillsammans med Dan Attlerud
Jan Johansens bidrag i Melodifestivalen 2002. Slutade på sjunde plats.

 "Ingen mår så bra som jag" Skriven tillsammans med Sebastian Fronda och Michael Clauss
 Frondas bidrag i Melodifestivalen 2008. Slogs ut i deltävlingen.

Källor

Noter

Födda 1970
Svenska låtskrivare
Män
Deltagare i Melodifestivalen
Svenska pop- och rockkompositörer
Svenska musiker
Svenska pop- och rockmusiker
Levande personer
Västeråsare
Musiker från Malmö
Spelmanslåtar från Hälsingland (musikalbum)

Spelmanslåtar från Hälsingland  är ett album av Sven Härdelin, Thore Härdelin (d.y.), Hugo Westling och Gällsbo Emil Olsson som släpptes 1968. De två förra spelar norrhälsingelåtar och de två senare sörhälsingelåtar.

Ingår i en svensk folkmusikserie utgiven av Sonet under det sena 1960-talet och 1970-talet. Nyutgavs på CD 2001 som "Folk tunes from Hälsingland".

Låtlista
 "Skänklåt efter Mattias Blom, Bjuråker" 
 "Polska i G-dur efter Mattias Blom"
 "Polska i C-dur efter Mattias Blom"
 "Polska i A-dur efter Mattias Blom"
 "Senpolska i A-moll från Knaggälve" 
 "Senpolska i G-moll efter Mattias Blom"
 "Senpolska i A- och D-moll efter Grubb Anders Jonsson"
 "Senpolska i D-moll efter Mattias Blom"
 "Polska i C-dur efter From-Olle"
 "Polska i D-moll efter Hultkläppen"
 "Prästpolska efter Lillback Olof Olsson"
 "Polska efter Magnus Olsson, "Pell-Pers Manne"".
 "Tallapolskan efter Jönsagubben"
 "Lungsoten, polska efter Gällsbo Jonas Olsson"
 "Polska efter Jon Ersson"
 "Polska efter Per på Böle"
 "Makalösen, polska efter Gällsbo Jonas Olsson"
 "Gånglåt efter Olle Gustafson-Solne"

Se även
Folkmusik från Hälsingland

Externa länkar
Svensk mediedatabas
Westlings spelmän
Thore Härdelin i folkmusikkatalogen

Folkmusikalbum från Hälsingland
Album ur Sonets folkmusikserie
Musikalbum 1968
Stäpphumla

Stäpphumla (Bombus cullumanus) är en insekt i överfamiljen bin (Apoidea).

Utbredning 
Utbredningsområdet sträcker sig osammanhängande från norra Spaniens stäpper över Centraleuropa till norra Altaj, söderöver till sydöstra Kazakstan, östra Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan och Afghanistan. 1998 och 2011 har arten även påträffats i nordöstra Turkiet.

Stäpphumlan har gått tillbaka mycket kraftigt i Västeuropa, och den enda säkra förekomsten finns idag i Frankrike i Pyrenéerna och Centralmassivet. De östeuropeiska formerna Bombus serrisquama och Bombus appolineus betraktas av vissa auktoriteter som egna arter. Natural History Museum ser dem dock som synonymer.

Globalt är arten rödlistad som akut hotad av Internationella naturvårdsunionen (IUCN). Som främsta orsaker anges ett moderniserat jordbruk med minskad användning av klövervallar, artens främsta näringskälla, ökad skogsplantering, byggnation samt klimatförändringar, speciellt det ökade antalet värmeböljor.

De senaste observationerna i Sverige gjordes i Skåne vid Ravlunda nära Lund 1957 samt på Öland i Södra Bårby 1973, Torslunda och Gråborg, båda 1976. Då humlan är mycket svår att skilja från stenhumla och gräshumla är dess status inte helt säker, men klart är att den är akut hotad i hela Västeuropa. I 2015 års rödlistning för hotade arter i Sverige anges den som nationellt utdöd ("RE"). I Finland saknas arten helt.

Beskrivning 
Stäpphumlan är en korttungad art, där drottningen och arbetarna som sagt är ytterst svåra att skilja från stenhumla; båda är svarta med yttersta bakkroppsspetsen röd. Bakbenen, inklusive pollenkorgen, är dock helsvarta, och stäpphumlans kind är kortare. Hanen är helt annorlunda och mycket färgglatt tecknad: Huvudet, mellankroppen och de två första tergiterna på bakkroppen är beige, den tredje tergiten är svart, och de resterande tergiterna (4 till 7) är brunröda. Mellankroppen har dessutom ett svart band tvärsöver, mellan vingfästena..

Ekologi 
Stäpphumlan föredrar kalkrika blomsterängar, torra sandmarker samt blomsterrika vägrenar och odlade marker. Den föredrar områden med många soltimmar under sommaren. Humlan har observerats på väddklint; vitklöver är en annan trolig värdväxt. Äldre uppgifter finns om besök på svartklint, kungsmynta och tistlar. Något bo har aldrig hittats, men det antas att det anläggs under jord, i övergivna mus- och sorkbon.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Insekter i palearktiska regionen
Humlor
Guldrushen i Klondike

Guldrushen i Klondike är den immigration av guldletare längs med Klondikefloden nära Dawson City under slutet av 1800-talet, då guld upptäckts i området. Dawson City ligger i Yukonterritoriet i nordvästra Kanada, och guldrushen kallas ibland även Guldrushen i Yukon.

Upptäckten 

I augusti 1896 vandrade tre män ledda av indianen Skookum Jim Mason norrut, nerför Yukonfloden från området kring staden Carcross, för att leta efter hans syster Kate och hennes make George Carmack. Sedan gruppen hittat George och Kate, som fiskade lax i Klondikefloden stötte de på Nova Scotia-bon Robert Henderson som hade letat guld i Indian River, strax söder om Klondikefloden. Henderson berättade för George Carmack om var han grävde, och att han inte ville ha några indianer i närheten. Den 16 augusti 1896 hittade Skookums följe rika guldfyndigheter i Bonanza Creek i Yukon. Det är inte känt vem som gjorde den ursprungliga upptäckten, men den officiella guldupptäckaren var George Carmack, eftersom marken registrerades (inmutades) på honom.

Rushen börjar

Nyheterna spreds snabbt till andra guldgrävarsamhällen i Yukonflodens dalgång. Området där guld först hittades hette från början Rabbit Creek, men döptes om till Bonanza Creek eftersom området drog till sig extremt mycket människor i jakt efter guld. Området registrerades tämligen omgående av guldgrävare som tidigare arbetat omkring Fortymile River och Stewart River. Myten uppger att Robert Henderson, en annan guldgrävare som letade bara några få kilometer bort, inte hörde om upptäckten förrän alla lukrativa områden redan hade registrerats.

Nyheten nådde USA i juli 1897, då de första lyckosamma guldgrävarna anlände till San Francisco den 15 juli och i Seattle den 17 juli, vilket ledde till att rushen tog fart på riktigt. 1898 hade invånarantalet omkring Klondike nått 40 000, vilket riskerade att orsaka en svältsituation.

Dawson City, som grundades av guldgrävarna, växte genom guldrushen snabbt. De stora fyndigheterna fanns dock fem meter under den frusna marken och kunde endast nås genom att tända eldar som tinade den. 1899 hade guldletarna hittat guld för omkring 50 miljoner USA-dollar, vilket totalt sett endast täckte deras kostnader. Efter år 1900 sjönk produktionen kraftigt.

Se även
 Chilkootpasset
 Dyea
 Eric Hegg

Referenser

Externa länkar

1896 i Kanada
Guldrusher
Kanadas ekonomiska historia
Yukons historia
Vilda västern
Mattias Blom

Mattias Blom (1880-1936), född och uppvuxen i Delsbo och senare bosatt i Bjuråker var en fiolspelman. 

Tillsammans med spelmän som Carl Sved och Erik Ljung "Kusen" förvaltade han en stor reportear norrhälsingelåtar främst från Dellenbygden, men även Nordanstig. Låtarna lärde han sig bl.a. av fadern med samma namn samt "Valsjötigern" (Olof Hansson "Tigern") och Hultkläppen. Spelmanstraditionen lever fortfarande genom Grubb Anders Jonsson, Sven Härdelin, Thore Härdelin (d.y.), Britt-Marie Swing, Hans-Olov Olsson och Johan Ask. 

Inspelningar av låtarna finns bland annat hos Svenskt visarkiv, Hälsinglands folkmusikarkiv och på musikalbumen, "Spelmanslåtar från Hälsingland", "Kniviga låtar tillägnade länsman i Delsbo", "Thore Härdelin som Hultkläppen" och "Bland Winblad och Tulpan". Sven Härdelin utformade en utförlig "låtskola" med en del av låtarna.

Se även
Folkmusik från Hälsingland

Källor
Sven Härdelin, Thore Härdelin (d.y.), Hugo Westling och Emil Olsson: "Spelmanslåtar från Hälsingland" (1968) (Sonet), musikalbum med skriftlig info
Skäggmanslaget: "Kniviga Låtar tillägnade Länsman i Delsbo" (1973) (Sonet), musikalbum med skriftlig info

Män
Födda 1880
Avlidna 1936
Svenska fiolspelmän
Hälsingespelmän