Linneryds socken

Linneryds socken i Småland ingick i Konga härad i Värend, ingår sedan 1971 i Tingsryds kommun och motsvarar från 2016 Linneryds distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 187,8 kvadratkilometer, varav land 176,2. År 2000 fanns här 1 199 invånare. Tätorten Linneryd med sockenkyrkan Linneryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Linneryds socken har medeltida ursprung. På 1590-talet utbröts Södra Sandsjö socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Linneryds församling och för de borgerliga frågorna till Linneryds landskommun. Ansvaret för skolväsendet i socknen låg kvar under sockenrådet till 1932, alltså under den kyrkliga organisationen. Martin Sjöstrand skriver: Sedan 1932 har folkskolans angelägenheter varit överflyttade till den borgerliga kommunen, och i november 1931 valdes för första gången en särsklld folkskolestyrelse. Linneryds landskommun utökades 1952 med Nöbbele landskommun innan dessa två delar splittrades 1971 då Linneryd uppgick i Tingsryds kommun och Nöbbele I Växjö kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Linneryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Konga härad. De indelta soldaterna tillhörde Smålands husarregemente, Växjö kompani, och Kronobergs regemente, Liv kompaniet.

Geografi
Linneryds socken ligger kring Ronnebyåns övre lopp som delvis bildar gräns i öster. Socknen består av skogs och mosstrakter med många sjöar som Viren. Fler uppgifter under Linneryds landskommun.

Förhistoria 
1941 antecknades 55 fornlämningar i socknen medan 2001 års revidering har upptagit 427 poster men då är många fornlämningar från historisk tid upptagna.

I församlingen finns lite fler än 10 kända hällkistor. De flesta ligger på sandplatåer utmed Lillåns vattenområde. Stenåldersbönderna valde de lätta, varma och torra och lättbrukade sandjordarna vid fiskrika sjöar och vattendrag.

Hällkistor fanns vid kyrkan (borttagen på 1800-talet), vid Vieboda och mellan Barkeboda och Flålycke. Det finns många rösen  och flera järnåldersgravar bland annat vid Bredabäckshult, Kolshult, Rolsmo,  Flåboda och Svartabäck. Ett par domarringar finns vid Bredabäckshult och Flåboda.

Församlingen har 63 rösen upptagna. Vidare finns 14 stensättningar som enstaka lämningar utanför gravfälten.

Gravfält 
Två större gravfält finns i Linneryd.

Bredebäckshult : Gravfält med 130x50 meters utbredning bestående av 15 fornlämningar : 3 rösen, en rund stensättning, 8 resta stenar och tre klumpstenar. Två av rösena är 15 meter i diameter och 2,5 m höga, det tredje är mindre 7 meter i diameter och0,7 m högt. Två av rösena har en grop i mitten och det största en ränna urplockad och i mitten hällar och klumpstenar, troligen efter en hällkista. Stensättningen är rund 10 m i diameter och 0,3-0,5 m hög. De resta stenarna är 0,6 till 1,6 m höga (en har fallit omkull). Förefaller vara en gravplats med lång användningstid från stenålder in i järnålder.

Rolsmo : Gravfält 70x 35 meter stort, med 15 fornlämningar. 5 runda stensättningar, en rektangulär stensättning samt 9 resta stenar. De runda stensättningarna är  3-5 m i diameter och 0,2-0,4 m höga, den rektangulära 3x5 m och 0,1 m hög. De resta stenarna är 0,4 till 1,1 meter höga. De flesta har fallit omkull. Detta gravfält verkar var från järnåldern med stensättningar med låg höjd.

Historia

Medeltida kyrkogods och Dackefejd 
Medeltidskyrkan i Linneryd byggdes före 1304 (troligen avsevärt tidigare) och från 1300-talet är tre präster kända. Haraldus "sacerdos de linderyth" är den förste kände. Andra prästnamn från 1300-talet är Haquinus och Nicolaus sedan är det först Per Börjesson, som känd från 1555. Efter honom är prästlängden känd. Kyrkan ägde under medeltiden flera hemman i Linneryd : Viebo, Bisterhult Vrångebo, Bökås, Korrö och Linneryd ägdes av kyrkan. Vid reformationen drogs de in till kronan och strax därefter startade Dackefejden.

De forna landbönderna under kyrkan kan ha drabbats av ett högre skattetryck som kronobönder Dacke ska ha haft ett starkt stöd i Linneryd. Det finns en grav som kallas "Dackes grav" i Linneryd men det är en saga.

Vieboda var sätesgård till 1665 och Vrångebo var sätesgård under kort tid därefter på 1600-talet. Vrångebo blev sätesgård 1661 och redan 1681 drogs gården in till kronan. Korrö har varit bebott av ståndspersoner men inte varit säteri.

Sockensplittring  
1590 bröts Södra Sandsjö ut ur socknen. Det blev inte ett definitivt avbrott utan den återförenades 1696-1888 med Linneryd.

Oro i församlingen 
1661 blev Nicolaus Osader kyrkoherde. När han dog 1678 efterträddes han av sonen Petrus Osander. En av Petrus söner blev biskop i Växjö, Olof Osander och en annan son Andreas Osander blev präst i Linneryd. Petrus Osander blev 84 år och hade svårt att upprätthålla ordningen i församlingen sina sista år. Andreas Osander tillträdde efter fadern 1727 men gick ur tiden redan 1738. Konsistoriet i Växjö vill ha en kraftfull kyrkoherde i Linneryd. Magnus Stolpe blev 1739 kyrkoherde i Linneryd. Han var en kraftfull och energisk man. Han fick ordning på oordningen i församlingen.

Åkeanismen, nykterhet och skola 
Samuel Agrell var präst i församlingen 1764 till sin död 1773. Han efterträddes av Samuel Ruda. Denne var präst under åren då Åkeanismen spreds till Linneryd från Älmeboda. Rörelsen behandlades hårt av myndigheterna och många av anhängarna sattes  på Danvikens dårhus och de flesta dog en för tidig död.  Johan Wieslander var präst till 1827 då han flyttade till Väckelsång. Under hans ämbetstid skapades den första skolordningen i Linneryd 1824. Peter Pontén var präst 1827-1861 och var med om att bilda den första nykterhetsföreningen, som hade hela 312 medlemmar. Knut Almqvists tid som herde i församlingen 1861-1869 präglades av ökad nykterhet, och nya fria väckelserörelser. Det var också under dessa år som skolväsendet fick sin fasta organisation med 8 nybyggda fasta skolor i socknen

Kyrkobygge 1797, Sockenstugan 1863 och ålderdomshem 1901 
1776 blev Samuel Ruda präst i Linneryd och då väcktes frågan om en ny kyrkobyggnad. Den diskuterades i 20 år innan byggmästaren Gulin som arbetat med byggnader i Karlskrona trädde in. Han hade återflyttat till sin hemsocken och bodde på Korrö. Han erbjöd sig att 1787 att själv organisera och leda bygget av en ny kyrka utan annan kostnad för församlingen än dagsverken och material. Församling antog inte erbjudandet förrän 7 år senare.. 1796 förbereddes bygget som påbörjades 1797 och 1798 kunde det slutföras.

Sockenstugan byggdes 1863 för skolan, sockenstämmor och andra kommunala ändamål. På 1860-talet ombyggdes kyrkstallen, kyrkplanen skapades, kyrkogården utvidgades och försågs med mur. Skogsnäs var Linneryds enda sätesgård. Gården ägdes på 1400-talet av Arvid Trolle till Bergkvara. på 1550–1560-talet ägde kronan gården. Sedan ägdes den av ätten Ulfsax. Slutligen kom den att ägas av släkte Stråle (Hovmantorp) innan den på 1800-talet början förlorade sin herrgårdskaraktär.  Konga AB köpte gården på 1800-talets slut och 1901 köper landskommunen hemmanets inägor och hus och inrättar socknens fattiggård där. Gårde ombyggdes och moderniserades på 1920-talet till ålderdomshem.

Historien över socknens historia skildras från 1863 i artikeln Linneryds landskommun.

Befolkning

Namnet
Namnet (1368 Lindirydh), taget från kyrkbyn, består av förledet linde, linddunge och efterledet ryd.

Se även
Linneryds församling
Lista över fasta fornminnen i Tingsryds kommun#Linneryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Litteratur om Tingsryd:en kommun med sju socknar, Olle Wingborg. Utgiven av Smålands bibliografiska sällskap, 1995.  libris
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Linneryds hembygdsförening

Indelningar i Tingsryds kommun
Socknar i Konga härad