kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sampling (musik)

En sampling är inom musik en digital ljudinspelning som kan spelas upp av en sampler. Inom hiphop och andra närliggande musikstilar är det vanligt att man samplar ljudstycken från andra låtar. En av de mest samplade låtarna genom tiderna är James Browns "Funky Drummer". En av de mest kända låtarna av Madonna på senare tid, "Hung Up", är samplad och även godkänd av Abba från deras låt "Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)".

Samplingsinlägg i miniformat kan också förekomma, kallade "musikaliska citat".

Historik 
Sampling är en av reggaemusikens hörnpelare. Från slutet av 1960-talet och framåt har, i takt med IT-utvecklingen på musikproduktionens område, så kallade "reggae riddims" – den grund i en reggaelåt som elbas, trummor, kompgitarr, percussion och övriga instrument som ingår i det spelande bandets rytmsektion bildar tillsammans – återanvänts gång på gång i nya låtar med nya melodier och sångare respektive discjockeyer. Även brottstycken av en tidigare sångares röst kan samplas. I Damian Marleys grammybelönade låt "Welcome to Jamrock" (2005) har både riddim, som kallas "World Jam", och den ursprungliga sångaren Ini Kamozes röst från 1984 "World-A-Music", där Kamoze ropar "Out in the street they call it murder!" samplats och lagts in. Under 1970-talet var musikproducenter som Lee "Scratch" Perry ute och samlade musik; han spelade in kors råmande, babyskrik, flaskor som slogs mot varandra, ljud som fick färdas genom långa rör, m.m. Pratsjungande discjockeyer – så kallade toasters – började med detta stilgrepp på Jamaica i mitten av 1960-talet, och i takt med att reggaen blev populärare och inspelningsutrustningen alltmer avancerad började man också spela in singlar och LP-skivor med dessa toasters och samplade ljud.

I USA gick hiphopen samma väg några år senare och sampling är en viktig del i uppbyggnaden av många hiphoplåtar. I dag används sampling i olika utsträckning inom en lång rad musikstilar, exempelvis reggae, dancehall, hiphop, modern dansmusik och elektronisk musik som house, triphop och drum and bass och även i poplåtar.

Vikning 

Vikning är det fenomen som gör att frekvenser i en samplad signal, som ligger över den så kallade Nyquistfrekvensen, istället för att få sin ursprungliga frekvens, när signalen analyseras eller återskapas, hamnar med lika stort avstånd under Nyquistfrekvensen, som den egentligen ligger över. Frekvensen viks ner. Detta kallas också aliasing. Signaler som uppvisar vikning sägs vara undersamplade.

Se även 
 Remix
 Dub

Referenser 

Musikproduktion
Signalbehandling
Brokista

En brokista, eller sänkkista är en timmer- eller metallkonstruktion, som fyllts med sten och sänkts ned i vatten. På sjöbotten fungerar den som fundament och fast punkt vid konstruktioner i vattnet, som till exempel broar, bryggor, sjömärken eller ankringspunkter.

Stockarna sammansättes vanligtvis med laxknut utan hakar. Traditionellt timrades sänkkistorna på isen, fylldes sedan med sten, isen kunde hackas sönder, och kistan sänktes därigenom till botten.

Se även
Kassun

Byggteknik
Avlopp
Stenkista (infiltrationsbädd)

En stenkista är en grop som fyllts med stenar av lämplig storlek och sedan täckts över. Numera är det vanligt att gropen till stenkistan kläs invändigt med fiberduk eller liknande för att förhindra att den slammar igen utifrån. I stenkistan utmynnar avloppsrör, till exempel för regnvatten och dränering. Vattnet fyller ut hålrummen mellan stenarna och infiltreras sedan långsamt ut till marken runtomkring. Då stenkistan kommunicerar med grundvattnet är den inte särskilt bra för mer nedsmutsat vatten (som till exempel BDT-vatten).

Se även 
 Stensil

Byggteknik
Avlopp
Vuelta a España 2007

Vuelta a España 2007 är en cykeltävling som genomfördes 1–23 september 2007 och vanns av Denis Mensjov ifrån Ryssland.

Innehavare av ledartröjor 

2007 i Spanien
Sportåret 2007
2007
Sunnanäng (bok)

Sunnanäng är en sagosamling av Astrid Lindgren, utgiven på Rabén och Sjögrens förlag 1959. Samlingen består av fyra sagor: "Sunnanäng", "Spelar min lind, sjunger min näktergal", "Tu tu tu!" och "Junker Nils av Eka".

"Sunnanäng" 
"Sunnanäng" publicerades för första gången 1958 i Bonniers litterära magasin, vilket kan indikera att Lindgren tänkte sig en vuxen publik. Men när boken kom ut 1959 var det tydligt att den vände sig till barn.

Berättelsen "Sunnanäng" kom år 2003 ut som bilderbok med illustrationer av Marit Törnqvist på Rabén & Sjögrens bokförlag. Denna version av berättelsen översattes till 12 olika språk.

Handling 
Mattias och Anna i titelnovellen är två syskon som har blivit överlämnade till en bonde i fattiga omständigheter. Bonden utnyttjar dem som arbetskraft, men när vintern kommer får barnen mot bondens vilja gå i skolan. En dag på väg hem från skolan ser de en röd, sjungande fågel som flyger över dem. Anna insisterar på att följa den, och på så sätt kommer de fram till porten till Sunnanäng. 

Sunnanäng är en grönskande, vacker värld med blommor och djur och massor av barn. Modern till barnen är mor till alla barn i världen, så där blir Mattias och Anna mättade. 

Porten till Sunnanäng står alltid öppen från utsidan så att man kan gå in i den vackra paradisvärlden en stund och därefter ut igen. Men om man stänger porten från insidan så går den aldrig mer att öppna, det vill säga då blir man kvar i paradiset för alltid. En dag bestämmer sig Mattias och Anna för att gå in och stänga porten bakom sig. Därmed blir de för alltid kvar i paradiset hos modern.

Mottagande 
Sunnanäng nådde inte samma popularitet som Lindgrens tidigare böcker.

I en artikel i Ord och bild 1971 uttryckte Eva Adolfsson, Ulf Eriksson, och Birgitta Holm aversioner mot sagorna "Sunnanäng" och "Spelar min lind, sjunger min näktergal". De skrev att titelsagan framställde döden som den enda lösningen och utmålades som ett avundsvärt öde, men att det ledde till att porten till verkligheten, och aktiv förståelse av den, slogs igen. Vivi Edström skrev att Lindgren var en diktare som hade rätt att inte läsas bokstavligt och att "Sunnanäng" kunde läsas som "en metasaga, en allegori om inspirationen". Sten Wistrand skrev 2014 att den bristande populariteten kan ha berott på att det var osäkert vilken målgrupp boken vände sig till. Han skrev att Lindgren utan ironi anknöt till en gången tids sentimentala berättelser, lik "Flickan med svavelstickorna".

Referenser 
 

Verk av Astrid Lindgren
Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Konstsagor
Skönlitteratur 1959
Svensk fantasylitteratur
Sunnanäng, Leksands socken

Sunnanäng är en by i Leksands socken i Leksands kommun. Den är belägen mellan Leksand och Tällberg vid Siljans strand.

Under 1500-talet räknades byn som en del av Hjortnäs, vilken är grannby i norr. I början av 1920-talet fanns 13 gårdar i byn, samt en smides- och snickarverkstad vid landsvägen.

Förleden i namnet Sunnanäng betyder troligen ’söder om' medan efterleden äng syftar på ängsmarker söder om Hjortnäs dåvarande byläge. Söder om dessa ängsmarker byggdes gården Sunnanäng, ursprunget till den nuvarande byn.

Noter 
 

Orter i Leksands kommun
Västberga allé

Västberga allé är en gata genom Västberga industriområde i Söderort inom Stockholms kommun. Den slutar i norr med Årstabergsvägen, i söder med Åbyvägen. Den har anslutning till Essingeleden norrut via Nybodapåfarten. Gatan fick sitt nuvarande namn 1944.

Beskrivning

Västberga allé var den trädplanterad allé som ledde från Södertäljevägen fram till Västberga gård. En rest av dessa alléträd syns fortfarande längs vägens västra sida. I och med stadsplaneringen för Västberga industriområde 1943 blev Västberga allé huvudgatan genom området. 

Redan tidigt etablerade sig två företag i det som skulle bli Västberga industriområde. Det första var Elektraverken som 1917 lät bygga en fabriksanläggning (ritad av Ivar Tengbom, nuvarande Västberga allé 36) för tillverkning av elektriska mätinstrument strax norr om Västberga gård. Byggnaden revs 1967. Liljeholmens Kabelfabrik, vars anläggning vid sjön Trekantens sydöstra hörn i Liljeholmen hade blivit för liten anlades 1929 strax söder om gården. Den nya fabriken med adress Västberga allé 60 ritades av arkitekt Ture Wennerholm.

Övriga byggnader (urval)
 Vreten 12, Västberga allé 3 (Bukowskis Market).
 Vreten 17, Västberga allé 11.
 Elektra 12, Västberga allé 36.
 Västberga Åkeri, Västberga allé 29.
 DHL:s anläggning, Västberga allé 37.

Bilder, området

Västberga allébro

Den 1 december 1860 invigdes Västra stambanan, vars spår korsade dagens Västberga allé som då var en enkel landsväg. År 1961 anlades en modern betongbro bro över stambanans bangård, strax norr om Västberga begravningsplats. Den trafikerades av tung trafik, personbilar, gående och cyklister. Bron hade efter drygt 50 år nått sin tekniska livslängd och måste därför bytas ut. I november 2015 började byggarbeten med en ny, cirka 100 meter lång bågbro som ersatte den gamla. Den nya bron öppnade för trafik i maj 2017. Den har en bredare gång- och cykelbana som är separerad från fordonstrafiken. Beställare är Stockholms stad och för utformningen stod GWSK Arkitekter. Samtidigt byggdes en ny gång- och cykelbro över Åbyvägen. Brobågen har en iögonfallande effektmålning i orange och blågrå kulör och belyses på natten.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Västberga
Gator och torg i Söderort
Team Spirit

Team Spirit är ett svenskt lag inom sporten teamåkning, konståkningens lagsport. Juniorlaget kommer från två olika konståkningsklubbar, Kungsbacka och Mölndal. De har representerat Sverige i juniorvärldsmästerskapen i Rouen i mars 2008, där de kom på en niondeplats. En vecka tidigare tog laget en silvermedalj i svenska mästerskapen i Jönköping.
År 2009 kom Team Spirit igen på en 9:e plats på WCCJ i Neuchâtel, Schweiz, och en andra plats på SM som gick på hemmaplan för Team Spirit, i Kungsbacka. År 2010 tog laget en niondeplats på WCCJ i Frölunda borg, Göteborg, samt ett silver på SM lite tidigare som ägde rum i Stockholm. Även 2011 hamnade laget på en nionde plats under WCCJ, denna gången i Schweiz, Neuchatel. Under SM i Mölndals ishall tog man återigen silver efter att Team Convivium återigen försvarat sin mästerskapstitel. År 2015 representerade Team Spirit (för förstagången) Sverige som "Team Sweden 1" på junior-VM i teamåkning (Junior World Championchips 2015) i Zagreb (Kroatien) och slutande på en sjunde plats. År 2016 tog Team Spirit Sm- Guld för första gången och försvarade även titeln som "Team Sweden 1". 

Team Spirit bildades 1988 i Mölndals Konståkningsklubb, av klubbens nuvarande huvudtränare Eva Sjöström Wiliö. I september 1995 gick teamet samman med ett team från Kungsbacka Konståkningsklubb. Sedan dess har Team Spirit representerat båda konståkningsklubbarna. I november 2006 ingick även Landvetter Konståkningsklubb i Team Spirit, men säsongen 2011/2012 drog de sig ur.

Externa länkar
Officiell webbplats

Konståkningsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1988
Louis De Geer (1888–1954)

Louis Fabian Gerhard De Geer af Finspång, född 1 juli 1888 i Skagershults församling, Örebro län, död 10 maj 1954 i Steneby församling, Älvsborgs län, var en svensk författare av barn- och ungdomslitteratur.

Biografi
Louis De Geer föddes 1888 på Bålby i Skagershults församling. Han var son till landshövdingen Fabian De Geer af Finspång och Agatha Wachtmeister af Johannishus. De Geer blev 31 december 1914 löjtnant vid Skaraborgs regementes reserver och fick 30 juli 1920 avsked.  Han var sedan ett tag bosatt i Rosslyn i England.

De Geer bodde i 25 år, till sin död, på pensionat Solhaga i Dingelvik i Dalsland. På Solhaga skrev han samtliga sina böcker.

Bibliografi 
 Singleton 1929
 Ett elddop på Singleton 1930
 Storm i ett vattenglas 1930
 Grådasken på Singleton 1931
 Norrsätra 1932
 Det hände på Norrsätra 1933
 Farväl Norrsätra 1935
 Branden 1936
 Efter branden 1937
 Slutet på branden 1939
 En minnesdag 1939
 Den nye läraren på Singleton 1941
 Singleton och kriget 1943
 Den stora fejden på Björklinge 1945
 Singleton efter kriget 1947
 Stora händelser på Singleton 1954

Referenser
 Adelskalendern 1923

Noter 

Författare från Närke
Svenskspråkiga författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Personer från Skagershults socken
Födda 1888
Avlidna 1954
Män
Louis De Geer
Tolkning (bogsering)

Denna artikel handlar om tolkning i allmänhet, för sportgrenarna se Draghundsport.

Tolkning innebär att en eller flera personer på skidor eller cykel dras av ett motorfordon eller djur, vanligtvis häst eller ren. Tolkning på skidor efter häst utan ryttare kallas även skidkörning''. Vid vinter-OS 1928 var skidkörning efter häst uppvisningssport.

I militära sammanhang avses företeelsen att dra eller bogsera cykel- eller skidburet manskap efter bil eller traktor. En kraftig, handtagsförsedd lina är då fästad i dragfordonets bakre del och på ömsesidor om densamma håller sig de tolkande fast, placerade i sick-sack. Cykeltolkning upphörde inom Försvarsmakten 1989.

Referenser 

Militära termer och begrepp
Skidsport
Draghundsport
Hästsport
Transport
Tolkning (semantik)

Tolkning är ett begrepp inom semantiken där ett ord eller uttrycks betydelse av sammanhanget (kontexten) begränsas till en delmängd av möjliga betydelser. Tolkningen är en central aspekt av den hermeneutiska rörelsen.

Semantik
Termer inom litteraturvetenskap
Mekaniskt system

Vad som händer mellan ett mekaniskt system och dess omgivning beskrivs av mekanikens lagar. Exempel:

Ett system kan utsättas för en kraft eller acceleration: 

Massan kan konserveras i systemet:

Systemet kan utsättas för vridmoment:
, 
där  är impulsmomentet, dvs. 
Systemets energi () kan ändras om värme () läggs till eller om systemet utför arbete:
 (Termodynamikens första huvudsats)

Inom exempelvis strömningsmekaniken är det oftast bättre att studera en kontrollvolym än ett system. Man måste då skriva om dessa lagar så att de istället gäller för en kontrollvolym.

Mekanik
Partition av en mängd

En partition, eller klassindelning av en mängd är en uppdelning av mängden i delar som inte överlappar och som tillsammans omfattar hela mängden.

Formell definition
En partition av en mängd  är en mängd som består av icke-tomma delmängder till  sådan att varje element i  tillhör en och endast en av dessa delmängder.

Detta kan formuleras ekvivalent som att  är en partition av  om:
Unionen av alla element i  är lika med  ( täcker ).
Varje snitt av två element i  är tomt. (Elementen i  är disjunkta). 

Detta kan skrivas symboliskt:

. 

Notera alltså att elementen i  inte kallas partitioner, utan  kallas partition.

Exempel
En mängd innehållande ett element,  kan partitioneras på ett sätt: .
En partitionering av  är , en annan är .
Låt Z vara mängden av alla heltal, J alla jämna tal och U alla udda tal. Då är {J, U} en partition av Z.
Låt Z+ vara alla positiva tal och Z- alla negativa tal. Då är {{0}, Z+, Z-} en partition av Z.

Antal partitioner
Belltalen,  är antalet möjliga partitioner av en mängd med  element. Likaså är Stirlingtalen av andra slaget,  antalet möjliga partitioner av en mängd med  element i  olika delar.

Mängdteori
Partition av ett intervall

En partition, även kallat indelning, av ett intervall, , är inom matematiken en ändlig talföljd  sådan att:

som används inom teorin för Riemannintegralen och Riemann-Stieltjes integral.

En förfining av en partition  är en annan partition  av samma intervall, där  innehåller alla element i  och möjligtvis fler.

En gemensam förfining av två partitioner  av samma intervall är en partition som innehåller både elementen i  och .

Matematisk analys
Association (medicin)

Vid studiet av missbildningar är en association en kombination av ett antal medfödda avvikelser eller symtom som inte är slumpmässiga men som heller inte är ett beskrivet syndrom, eller är en känd sekvens av missbildningar. Fall där alla avvikelser är koncentrerade till en del av kroppen räknas dock inte som en association. Associationen innebär att denna kombination förekommer oftare än vad man skulle vänta sig av slumpen, men att sambandet mellan symtomen inte är känd. Ett exempel är VACTERL association, där symtom förekommer på minst tre av förkortningens bokstavsbetydelser: V (vertebra, kota), A (anus, ändtarm), C (cor, hjärta), T (trakea, luftstrupe), E (esofagus, matstrupe), R (ren, njure) respektive L (limb, extremitet).

Om sambandet mellan avvikelserna klarläggs, kan associationen omklassificeras till ett syndrom eller en sekvens. Ett exempel på detta är CHARGE-syndromet, som tidigare kallades CHARGE association.

Se även
 Medicinsk diagnostik

Källor

Patologiska tillstånd, tecken och symtom
Embryologi
Sekvens (medicin)

Sekvens är inom medicinsk vetenskap en följd av skeenden som på något vis hänger ihop.

Inom biokemi och biologi kan termen användas för att referera till exempelvis ordningsföljden av de olika beståndsdelarna i DNA, RNA eller proteiner.

Se även
 Pierre Robins sekvens

Referenser 

Medicinska termer
Missbildningar
Öppna VLD

Öppna VLD, Open Vlaamse Liberalen en Democraten, är ett liberalt parti i Belgien, bildat den 15 november 1992 av Guy Verhofstadt och partikamrater till denne från det just avvecklade Partij voor Vrijheid en Vooruitgang (PVV) och en del politiker från andra partier.

Partiet, som har sitt väljarstöd hos den flamländska befolkningen, har över 70 000 medlemmar.

Öppna VLD är medlem av Alliansen liberaler och demokrater för Europa (ALDE) och dess ledamöter i Europaparlamentet sitter i Gruppen Förnya Europa (RE-gruppen).

Ideologi 
Partiet startade som ett mycket marknadsliberalt, närmast libertarianskt parti men under ledning av statsvetaren och chefsideologen Dirk Verhofstadt (broder till Guy) utvecklade sig partiet till ett mer mittsökande alternativ.

Den dåvarande partiledaren Bart Somers uppmanade i november 2006 till "revolution" inom partiet. Han menade att "ett liberalt parti" som öppna VLD, "kan endast vara progressivt och socialt".

Partiledare för VLD 
 Guy Verhofstadt, 1992-1995
 Herman De Croo, 1995-1997
 Guy Verhofstadt, 1997-1999
 Karel De Gucht, 1999-2004
 Dirk Sterckx, 2004
 Bart Somers, 2004-2009
 Guy Verhofstadt, 2009
 Alexander De Croo, 2009-2012
 Gwendolyn Rutten, 2012-2020
 Egbert Lachaert, 2020-

Kända politiker 
 Guy Verhofstadt, Belgiens premiärminister 1999–2008

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Liberala partier i Belgien
Politiska partier bildade 1992
Politiska partier i Belgien
Pissis

Pissis är en slocknad vulkan i La Rioja, Argentina. Berget är det tredje högsta på västra halvklotet och ligger ungefär 550 km norr om Aconcagua. På grund av sin placering i Atacamaöknen har berget väldigt torra förhållanden med snö som bara lägger sig på vintern. Berget är mycket högt och avlägset men det är möjligt att vandra upp för berget. Även om det blir en väldigt lång vandring.

År 1994 gjorde de argentinska myndigheterna en avancerad GPS-mätning av bergets höjd. Svaret blev att Pissis var 6 882 meter högt, högre än Ojos del Salado, men SRTM och annan GPS-teknologi har visat att mätningen var felaktig. År 2005 gjordes en österrikisk mätning med noggranna DGPS-mätningar som visade att berget var 6 793 meter högt. Detta bekräftades senare av en chilensk-europeisk expedition som mätte både Ojos del Salado och Pissis.

Referenser

Berg i Argentina
Vulkaner i Argentina
Stratovulkaner
August Kobb

Samuel August Kobb, född 5 augusti 1819 i Tyska Christinae församling i Göteborg, död 17 december 1901 i Domkyrkoförsamlingen i Göteborg, var en svensk grosshandlare och kommunpolitiker. Han var "Tekungen" och skaparen av det så kallade "gröna Göteborg".

Biografi 
August Kobb var son till Martin Samuel Kobb och Amalia Sofia Kobb, född Kihlman, samt far till Gustaf Kobb. Han gifte sig 29 december 1851 i Karlskoga socken med Beata Christina Lagerhjelm (1830-1908), dotter till assessor Per Lagerhjelm och Johanna Elisabeth Lagerlöf. 

Kobb fick burskap som handlande i Göteborg 1845, grundade och var delägare i firman M.S. Kobbs söner med filial i Stockholm 1848-1901, som sålde importerat öl och te. Han var ledamot av Göteborgs stadsfullmäktige 1863-82, av stadens gatu- och vägförvaltning 1864-1901, varav som vice ordförande 1897-1901. Han visade ett särskilt intresse för stadens alléer och parker, bland annat tillkomsten av Kungsparken och Brunnsparken. Kobb gjorde mycket för Slottsskogens tillkomst och utveckling samt var ledamot av styrelsen för Slottsskogsparken från 1874, varav dess vice ordförande till 1890 och ordförande till 1901. Han kallas för "Slottsskogens fader". Under sina affärsresor inspirerades han mycket av parkerna i London. 

August Kobb ligger begravd tillsammans med sonen Gustaf Kobb på Örgryte gamla kyrkogård.

Minnen 
Hans bröstbild återfinns sedan 1905 uthuggen i granit ur en klippvägg vid Stora dammen i Slottsskogen, utförd av Christian Eriksson. 

Kobb har fått ett gymnasium, August Kobbs gymnasium, och en spårvagn (Göteborgs Spårvägars vagn nummer 826) uppkallade efter sig. 

August Kobbsgatan i stadsdelarna Olivedal och Slottsskogen är sedan 1904, liksom den intilliggande August Kobbs Stig, uppkallad efter Kobb. 

Vidare finns Kobbarnas väg på Gårda sedan 1923 (1899) uppkallad efter bröderna August och Pontus Kobb, som ägde gårdarna Norra- och Södra Prospect Hill invid gatan.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Webbkällor
 
 August Kobb och Slottsskogen

Tryckta källor
 
 Göteborgs stadsfullmäktige 1863-1962: Biografisk matrikel, Magnus Fahl, Wezäta, Göteborg 1963 s. 20-21
 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Personer i Göteborgs historia
Ledamöter av Göteborgs kommunfullmäktige
Svenska politiker under 1800-talet
Gravsatta på Örgryte gamla kyrkogård
Födda 1819
Avlidna 1901
Män
Näringslivspersoner från Göteborg
Politiker från Göteborg
Tidsfaktorekonomi

Tidsfaktorekonomi är ett ekonomiskt system där skatt såväl som lön står i proportion till den tid ett arbete tar i anspråk. Detta förhållande skiljer tidsfaktorekonomi från de flesta andra ekonomiska system, där andra faktorer än tidens gång ligger till grund för beräkning av skatt. Systemet har på senare tid beskrivits grundligt av svensken Karl Gustafson (född 1933), men redan ekonomen Silvio Gesell umgicks med tankar på en tidsfaktorbaserad ekonomi. 1976 lämnade centerpartisten Anders Gernandt en motion till Sveriges riksdag om införandet av tidskatt.

Bakgrund 
Tidsfaktorekonomin utgår ifrån antagandena att de ekonomiska system som tillämpas idag grundar sig på förhållanden som inte gynnar alla som måste rätta sig efter dem, samt att dessa systems nackdelar skulle kunna undanröjas, om ekonomin vore grundad på naturlagarna. De orättvisor som dagens system för med sig anses av tidsfaktorekonomins förespråkare bero på att det idag inte finns några fasta regler för hur ekonomin ska skötas eller för hur tings värde ska kunna avgöras. Tidsfaktorekonomi tar fasta på tidens egenskap av en objektiv konstant, vars utsträckning inte kan regleras eller påverkas av politiska beslut, och antar att denna konstant är mest rättvis som bas för ett ekonomiskt system.

Syfte och mål 
Tidsfaktorekonomi syftar till att ersätta räntesystemet med för utförda arbeten påbjudna avgifter, som räknas i tid. I en tidsfaktorekonomi kan kapital aldrig öka med tiden utan att en arbetsinsats motsvarande ökningen har utförts. Målet är att binda kapitalvärdet vid en naturkonstant, på samma sätt som volym och vikt idag är bundna vid fasta enheter. På så vis försvåras fusk och spekulation.

Kritik mot tidsfaktorekonomin 
Tidsfaktorekonomin har kritiserats för att vara alltför teoretisk för att fungera i verkligheten; att den utgår ifrån att alla skattskyldiga har arbete.

Källor 
Gustafson, Karl, Deus ex machina (2006)
Benjes, Hermann, Wer hat Angst vor Silvio Gesell (2006)

Externa länkar 
 Tidskattesystemet - Grundat i naturlagarna
 Tidfaktorekonomi – ett annat samhällssystem

Ekonomisk politik
Samhällsplanering
Skatter
Lista över vulkaniska öar i ögruppen Kanarieöarna

Detta är en lista över vulkaniska öar i ögruppen Kanarieöarna.

Kanarieöarna
Vulkaner
 Lista