kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gruppspelet i Uefa Champions League 2010/2011

Denna artikel detaljerar Gruppspelet i Uefa Champions League 2010/2011.

32 lag deltar i gruppspelet: de 22 lag som direkt kvalificerat sig och 10 som tagit sig vidare via kval.
Lagen är indelade i åtta grupper med fyra lag i varje. De två bästa i varje grupp spelar kvartsfinal, trean spelar sextondelsfinal i Europa League. För det lag som slutar sist är Europa-spelet för den här säsongen över.

Seedning 
Gruppspelslottningen gjordes i Monaco den 26 augusti 2010.

Lagen är seedade i fyra grupper baserade på deras UEFA-ranking. De regeránde mästarna, Inter, är automiskt seedeade i korg 1. Lag från samma land kan inte mötas i  gruppspelet. Korg 1 innehåller lag rankade 1-10, korg 2 lag rankade 11-29, korg 3 lag rankade 30-63 och korg 4 lag rankade 64-180 och orankade lag.  

RM Regerande Mästare
q Kvalificerade via kval

I varje omgång spelar fyra grupper sin match på tisdag och fyra grupper på onsdag. Grupperna A-D spelar alltid på samma dag, likaså grupperna E-H. På grund av detta kontrolleras lottningen så att lag från samma land delas upp jämnt mellan de två dagarna. Om ett lag lottas i ena halvan lottas det andra i den andra halvan lagen blir "ihopparade". Dessa parningar användes i lottningen:
 Italien: Inter och Milan
 Spanien: Barcelona och Real Madrid
 England: Arsenal och Tottenham Hotspur; Chelsea och Manchester United
 Tyskland: Bayern München och Schalke 04
 Frankrike: Lyon och Marseille
 Ryssland: Rubin Kazan och Spartak Moscow
 Portugal: Benfica och Braga
 Nederländerna: Ajax och Twente
Efter lottningen bestäms spelschemat. Det finns vissa regler, till exempel att två lag från samma stad (till exempel AC Milan och Inter som också delar stadion) inte spelar på hemmaplan i samma omgång. Ryska lag har inte heller hemmamatch i den sista omgången p.g.a. det kalla klimatet.

Platskriterier 
Om två eller flera lag är på samma poäng när gruppspelet är slut, används följande kriterier för att skilja dem åt:
 flest poäng i gruppspelet mot de berörda lagen;
 bäst målskillnad i gruppspelet mot de berörda lagen;
 flest bortamål gjorda i gruppspelet mot de berörda lagen;
 bäst målskillnad i alla matcher i gruppspelet;
 flest gjorda mål;
 lagets och förbundets rankingpoäng över de fem senaste säsongerna

Grupper

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Grupp D

Grupp E

Grupp F

Grupp G

Grupp H

Referenser

Noter 

Uefa Champions League 2010/2011
Académie Moderne

Académie Moderne, också benämnd Académie Léger-Ozenfant, var en konstskola för utländska konstnärer i Paris under 1920-talet.

Initiativet till Académie Moderne togs av en förmögen amerikanska, som ville skapa bättre undervisningsmöjligheter i det nya franska måleriet för amerikanska konststuderande. Skolan låg på 86, rue Notre-Dame-des Champs i Montparnasse, där också Fernand Léger hade sin ateljé.
Huvudlärare vid skolan var Fernand Léger och Amédée Ozenfant och den hade sin storhetstid vid mitten av 1920-talet.

Flera elever från de nordiska länderna utbildade sig på Académie Moderne, till exempel Otto G. Carlsund, Erik Olsson, Waldemar Lorentzon, Vera Meyerson, Siri Meyer, Rudolf Gowenius och Franciska Clausen.

Källor 
Oscar Reutersvärd: Otto G. Carlsund i fjärrperspektiv, Kalejdoskop förlag, Åhus 1988, 

Konstskolor i Frankrike
Produktionsekonomi

Produktionsekonomi är ett vetenskapligt läroämne vilket behandlar ekonomiska frågeställningar, med anknytande till det optimala utnyttjandet av produktionsfaktorer, främst inom industriföretag. Senare har produktionsekonomi även kommit att behandla effektiviseringar av tjänsteproduktion. 

Det metodologiska synsätt som företrädesvis tillämpas inom produktionsekonomin har sina rötter inom den gren av ekonomisk teori, som benämns produktionsteori. Denna teori har successivt integrerats med matematiska och statistiska modeller, vars lösningsmetoder går under namnet operationsanalys. Kvantitativ ekonomisk metodik har därmed erhållit en fast förankring inom det produktionsekonomiska forskningsfältet. I ämnet tillämpas dels ekonomiskt kunnande och ekonomiska resonemang på tekniska tillverkningsproblem, till exempel inom material- och produktionsstyrning, dels utnyttjas den ingenjörsvetenskapliga matematiken för att utveckla den ekonomiska kunskapen. En ledande internationell vetenskaplig tidskrift i produktionsekonomi är International Journal of Production Economics (utgiven av Elsevier, Amsterdam).

De första professurerna i ämnet i Sverige inrättades vid de tekniska högskolorna i Linköping 1972 och Lund 1993.

Källor

Företagsekonomi
Wictor Grenthe

Carl Wictor Emanuel Grenthe född 9 juli 1987 i Göteborg, är en svensk basketspelare (forward) i Södertälje BBK.

Wictor Grenthe växte upp i Mölndal och började spela basket när han var 10 år gammal. Han var en av Kvarnby BBK:s viktigaste spelare säsongen 2007/2008 efter en offensiv värvarkampanj av Gothia Basket gick han över till dem hösten 2008. Efter Gothias konkurs lämnade han och Kim Palmqvist klubben och flyttade båda till Södertälje hösten 2010 för fortsatt ligaspel med Södertälje Kings. Han har skrivt på ett tvåårskontrakt med Kings.

Födda 1987
Svenska basketspelare
Spelare i Södertälje Kings
Män
Levande personer
Idrottare från Göteborg
Carl XVI Gustaf – Den motvillige monarken

Carl XVI Gustaf – Den motvillige monarken är en biografisk bok om kung Carl XVI Gustaf. Den är skriven av journalisterna Thomas Sjöberg, Deanne Rauscher och Tove Meyer, och utkom i november 2010 på bokförlaget Lind & Co.

Författarna intervjuade personer som kommit i kontakt med kungen genom åren, till exempel klasskamrater och lärare, adjutanter och livvakter. Boken vill belysa hur kungen uppfattas av människor i sin omgivning och hävdar att bakom fasaden finns en helt vanlig människa som är motvillig inför sitt ämbete. Boken ville vidare skildra okända sidor hos kungen och hans privatliv, vilke han umgås med och under vilka former det sker.

Mottagande
Boken fick hård kritik då den ansågs utmåla kungen i dålig dager med hjälp av icke tillförlitliga källor. Boken saknade tydliga källor och författarna gjorde inte någon kritisk analys av de rykten och utsagor man tog upp. Boken kritiserades vidare för att i för hög utsträckning ha fokuserat på kungens privatliv, istället för kungens personlighet, åsikter i miljöfrågor, samhällsutvecklingen, utrikespolitiken, familjerelationer och äktenskap. 

Dick Harrison kritiserade bokens källunderlag och jämförde dem med häxprocesserna. Harrison skrev senare tillsammans med Desirée Ahokas Schein en bok där de bemötte vissa påståenden i Den motvillige monarken. Expressen  konstaterade att ett foto som påstods visa kungen manipulerats för att få det som att verka att besöket faktiskt ägt rum.

Ordet kaffeflicka, som förekommer i boken, om kvinnor som efter middagar presenterades som underhållning för gästerna, upptogs på Språkrådets nyordslista 2010. I boken påstås det bland annat att kung Carl XVI Gustaf hade ett förhållande med Camilla Henemark på 1990-talet.

År 2013 utsågs boken till ett av de senaste 25 årens viktigaste avslöjanden av Föreningen Grävande Journalisters tidning Scoop.

Anders Lettström
I maj 2011 rapporterade Sveriges Radio att en bekant till kungen, Anders Lettström, sökt kontakt med Milan Sevo som kallats för bland annat "gangsterledare" för att mot betalning utverka en dementi från Mille Markovic kring de bilder som denne uppgett sig ha och som skulle visa kungen på besök på sexklubb. I en intervju med TT den 30 maj förnekade kungen all inblandning i, och kännedom om, Lettströms handlande.

I december 2011 framkom inspelade samtal där Lettström uttalar att kungen hölls informerad om förhandlingarna. I en analys av ljudmaterialet som beställdes av Aftonbladet hittades inga bevis för, och det bedömdes som "ytterst osannolikt" (men inte uteslutet), att materialet hade manipulerats. Händelseförloppet beskrivs även i detalj av Daniel Webb, som anlitades som förhandlare mellan parterna, i den självbiografiska boken Livvakten.

Referenser

Noter 

Carl XVI Gustaf
Monarki i Sverige
Biografier
Facklitteratur 2010
Gustaf Hoffstedt

Axel Gustaf Hoffstedt, född 14 april 1974 i Visby, är en svensk moderat politiker och riksdagsledamot mellan 2010 och 2015. Han var invald i riksdagen för Gotlands läns valkrets på plats 121.

Som nytillträdd riksdagsledamot blev Hoffstedt ledamot i kulturutskottet.

Den 1 december 2014, mindre än tre månader efter att Hoffstedt hade ställt upp och återvalts till riksdagen, meddelade han att han omedelbart skulle lämna riksdagen för att i mitten av januari 2015 bli generalsekreterare hos Branschföreningen för Onlinespel (BOS).

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Svenska politiker under 2000-talet
Födda 1974
Levande personer
Män
Hässleby-Kråkshults församling

Hässleby-Kråkshults församling är en församling i Smålandsbygdens kontrakt i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Eksjö kommun i Jönköpings län och ingår i Södra Vedbo pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades den 1 januari 2010 genom sammanslagning av Hässleby och Kråkshults församlingar och ingick därefter till 2014 i Hässleby-Ingatorps pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Södra Vedbo pastorat.

Kyrkor
 Hässleby kyrka 
 Kråkshults kyrka

Referenser

Externa länkar
Svenska kyrkan Hässleby - Ingatorp församlingsområde

Indelningar i Eksjö kommun
Församlingar i Linköpings stift
Hässleby socken

Hässleby socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Eksjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Hässleby distrikt.

Socknens areal är 97,22 kvadratkilometer, varav land 94,93. År 2000 fanns här 1 904 invånare. Tätorten Mariannelund med sockenkyrkan Hässleby kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Hässleby socken har medeltida ursprung.

År 1885 överfördes från Hässleby socken till Kråkshults socken 1/4 mantal Vada och från Kråkshult till Hässleby 1/4 mantal Lilla Funghult nr 1 jämte utjord. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hässleby församling och för de borgerliga frågorna till Hässleby landskommun. Mariannelunds köping bröts 1928 ut från landskommunen, och denna kom sedan 1952 att inkorporeras i köpingen som sedan 1971 uppgick i Eksjö kommun. Församlingen uppgick 2010 i Hässleby-Kråkshults församling.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Hässleby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Aspelands kompani och Smålands husarregemente, Södra Vedbo skvadron, Livkompaniet.

Geografi
Hässleby socken ligger sydväst om Vimmerby kring Emåns tillflöde Brusaån, med Silverån som gräns i nordost. Socknen består av flack dalgångbygd utmed åarna och däromkring kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Gravrösen från bronsåldern är kända.

Namnet
Namnet (1300 Häsleby) kommer från kyrkbyn. Förleden är dialektordet hässle, hasseldunge och efterledet är by, gård(ar).

Se även
Hässleby församling
Lista över fasta fornminnen i Eksjö kommun#Hässleby

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 1 Hermes 1952 libris
Torp och backstugor i Hessleby socken Utgiven av Mariannelund och Hässleby  hembygdsförening 2000. libris

Externa länkar

Mariannelund och Hässleby hembygdsförening

Socknar i Södra Vedbo härad
Indelningar i Eksjö kommun
Hässleby landskommun

Hässleby landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Hässleby socken i Södra Vedbo härad i Småland denna kommun. 1928 bröts Mariannelunds köping ur denna landskommun

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Mariannelunds köping. När denna 1971 upplöstes övergick denna del till Eksjö kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hässleby landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Eksjö kommun
Hults socken

Hults socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Eksjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Hults distrikt.

Socknens areal är 118,44 kvadratkilometer, varav land 105,02. År 2000 fanns här 943 invånare. Tätorten och kyrkbyn Hult med sockenkyrkan Hults kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Hults socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hults församling och för de borgerliga frågorna till Hults landskommun. Den senare inkorporerades 1952 i Höreda landskommun som 1971 uppgick  i Eksjö kommun. Församlingen uppgick 2018 i Hult-Edshults församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Vedbo härads kompani och Smålands husarregemente, Liv- och Södra Vedbo skvadroner, Livkompaniet.

Geografi

Hults socken ligger öster om Eksjö vid sjöarna Försjön och Skedesjön med sjöarna Solgen och Mycklaflon i söder. Socknen är kuperad skogstrakt som i nordväst i Skuruhatt når 337 meter över havet. Öster om Skurhatt ligger dalgången Skurugata.

Fornlämningar
Sex järnåldersgravfält är kända. Tre runristningar är kända, vara två vid Östraby (nu försvunna) och en vid Sandshult.

Namnet
Namnet (1284 Hulz) kommer från en gård hult, liten skog.

Personer från bygden
Albert Engström växte upp i denna socken.

Se även
Hults församling
Lista över fasta fornminnen i Eksjö kommun#Hult

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 1 Hermes 1952 libris
Hultbygden, Birgit Tyréus. Utgiven av Hults hembygdsförening 1993.  libris

Externa länkar

Hults hembygdsförening

Socknar i Södra Vedbo härad
Indelningar i Eksjö kommun
Vera Meyerson

Vera Helga Meyerson Persson, född 19 mars 1903 i Göteborgs mosaiska församling, död 5 april 1981 i Linköpings domkyrkoförsamling, var en svensk målare.

Vera Meyerson var dotter till en polsk-judisk invandrare och livsmedelsfabrikör. Hon utbildade sig vid Althins målarskola 1919-1920, där hon förlovade sig med Waldemar Lorentzon. Hon studerade sedan på Föreningen Handarbetets Vänners Verkstadsskola för textilt konsthantverk. Hon fortsatte sedan sina konststudier först 1924 i Florens i Italien och 1925-1926 i non-figurativt måleri för André Lhote och för Fernand Legér på Académie Moderne i Paris.

Genom familjens påtryckningar kom Vera Meyerson att mot slutet av 1920-talet arbeta med reklammåleri vid familjeföretagets reklamavdelning och kom att i sin konst under en tid ägna sig åt porträttmåleri efter studier för Axel Gallen-Kallela i Jyväskylä i Finland 1928.

Under 1930-talets första hälft vistades hon på Beckomberga sinnessjukhus under tre år med diagnosen schizofreni. Hon gifte sig 1936, men hade redan dessförinnan slutat att måla.

Vidare läsning
 Viveka Bosson och  Ulf Thomas Moberg: Lhotes tre döttrar - Solvig Olson, Ragnhild Keyser, Vera Meyerson, Mjällby konstgård, Halmstad 1997

Referenser

Noter

Källor
De berömda och de glömda - Kvinnliga svenska modernister 1900-1930, Mjellby Konstmuseum/Norrköpings konstmuseum Halmstad 2006, 
Om Vera Meyerson på Uppsala Auktionsverks webbplats 2007, kontrollerad 2010-11-03

Externa länkar
Akvareller Menuet från 1925 på Artnet.com
Verk av Vera Meyerson på Artnet.com

Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Göteborg
Födda 1903
Avlidna 1981
Kvinnor
Hults landskommun

Hults landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Hults socken i Södra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Höreda landskommun.

1971 uppgick sedan denna kommunen i den nybildade Eksjö kommun

Politik

Mandatfördelning i Hults landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Eksjö kommun
Edshults landskommun

Edshults landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Edshults socken i Södra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Höreda landskommun.

1971 uppgick sedan denna kommunen i den nybildade Eksjö kommun

Politik

Mandatfördelning i Edshults landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Eksjö kommun
Mellby landskommun, Småland

För landskommunen med samma namn i Västergötland, se Mellby landskommun, Västergötland.
Mellby landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Mellby socken i Södra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Höreda landskommun.

1971 uppgick sedan denna kommunen i den nybildade Eksjö kommun

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Eksjö kommun
Edshults socken

Edshults socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Eksjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Edshults distrikt.

Socknens areal är 81,68 kvadratkilometer, varav land 62,61. År 2000 fanns här 189 invånare. Sockenkyrkan Edshults kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Edshults socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Edshults församling och för de borgerliga frågorna till Edshults landskommun. Den senare inkorporerades 1952 i Höreda landskommun som 1971 uppgick  i Eksjö kommun. Församlingen uppgick 2018 i Hult-Edshults församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Edshult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Aspelands och Vedbo härads kompanier och Smålands husarregemente, Södra Vedbo skvadron, Livkompaniet.

Geografi
Edshults socken ligger nordost om Vetlanda vid sjöarna Stora Bellen, Solgen och Mycklaflon. Socknen är en odlings- och skogsbygd.

Fornlämningar
Några stenåldersfynd och några gravrösen finns här. En runristning är känd förr i kyrkan är nu försvunnen. En medeltida borgruin finns här också invid ruinerna av Edshults gamla kyrka som revs på 1800-talet.

Namnet
Namnet (1369 Edzhulth) kommer från kyrkbyn. Förleden är ed syftande på näset mellan Solgen och Mycklaflon och efterleden är hult, liten skog.

Se även
Edshults församling
Lista över fasta fornminnen i Eksjö kommun#Edshult

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 1 Hermes 1952 libris
Edshult i gången tid, Gustav Nilsson. Utgiven av Edshults samhällsförening 1975. libris
Från norra Smålands medeltid : en godshistorisk-genealogisk undersökning av Vedbo härads medeltida bebyggelsehistoria, Jean Silfving 1952 libris

Externa länkar

Socknar i Södra Vedbo härad
Indelningar i Eksjö kommun
Mellby socken, Småland

Mellby socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Eksjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Mellby distrikt.

Socknens areal är 54,11 kvadratkilometer, varav land 45,99. År 2000 fanns här 400 invånare. Orten Värne samt kyrkbyn Mellby med sockenkyrkan Mellby kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Mellby socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mellby församling och för de borgerliga frågorna till Mellby landskommun. Denna senare inkorporerades 1952 i Höreda landskommun som 1971 uppgick  i Eksjö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Mellby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Vedbo härads kompani och Smålands husarregemente, Hvetlanda skvadron, Hvetlanda.

Geografi
Mellby socken ligger sydost om Eksjö vid sjön Solgen. Socknen består av kuperad skogsbygd i söder, och mer flack öppen bygd kring sjön och med norrut vidsträckta moss- och kärrmarker.

Fornlämningar
En hällkistor från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern och två järnåldersgravfält är kända. Fyra runristningar är kända några nu borta.

Namnet
Namnet (1291 Mythalby) kommer från kyrkbyn. Förleden är midhal, mellan, och efterleden är by, gård. namnet anger byn lägen mellan Norrby och Söraby.

Se även
Mellby församling
Lista över fasta fornminnen i Eksjö kommun#Mellby

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 1 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Mellby hembygdsförening

Socknar i Södra Vedbo härad
Indelningar i Eksjö kommun
Höreda socken

Höreda socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Eksjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Höreda distrikt.

Socknens areal är 142,1 kvadratkilometer, varav land 127,57. År 2000 fanns här 1 106 invånare. Kyrkbyn Höreda med sockenkyrkan Höreda kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Höreda socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Höreda församling och för de borgerliga frågorna till Höreda landskommun. Denna senare utökades 1952 och uppgick 1971 i Eksjö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Höreda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Vedbo härads kompani och Smålands husarregemente, Liv skvadronen, Livkompaniet.

Geografi
Höreda socken ligger sydost om Eksjö vid sjöar i Emåns övre lopp. Socknen är en sjörik skogstrakt med flacka dalgångbygder och med häradets högsta punkt 336 meter över havet i väster.

Fornlämningar
Talrika lösfynd, ett par boplatser och tre hällkistor från stenåldern, flera gravrösen från bronsåldern och sju järnåldersgravfält är kända. Tre runristningar är kända, en vid Havravik, två vid Markestad, alla nu borta.

Namnet
Namnet (1335 Höryth) kommer från kyrkbyn. Förleden är hö och efterleden är ryd, röjning. Sammansättningen som förekommer för flera orter kan mena 'ägor för höslåtter'.

Se även
Höreda församling
Lista över fasta fornminnen i Eksjö kommun#Höreda

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 1 Hermes 1952 libris
En liten skrift om Höreda socken i Södra Vedbo.  Utgiven av Höreda hembygdsförening 1972. libris

Externa länkar

Socknar i Södra Vedbo härad
Indelningar i Eksjö kommun