Riksdagsvalet i Sverige 2014

Riksdagsvalet i Sverige 2014 ägde rum söndagen den 14 september 2014, då ledamöter och ersättare av Sveriges riksdag för mandatperioden 2014–2018 valdes.

Det var första gången som riksdagsval hölls den andra söndagen i september, i stället för som tidigare på den tredje söndagen i september. Detta skedde eftersom riksdagen för mandatperioden 2010–2014 genomförde en grundlagsreform. Anledningen till denna grundlagsändring är att en ny regering från och med 2014 skulle ha ytterligare en vecka på sig innan statsbudgetpropositionen ska ha lämnats till riksdagen. Ytterligare en förändring som skedde var att personvalsspärren hade sänkts från 8 procent till 5 procent.

Det var också första gången sedan Sverige blev medlem av Europeiska unionen (EU) 1995 som val till Sveriges riksdag, kommunfullmäktige och landstingsfullmäktige hölls samma år som val till Europaparlamentet. Det hände också 1979 och 1994, men då var Sverige inte med i EU.

I riksdagsvalet 2014 var 7 330 432 personer röstberättigade. Valdeltagandet var 85,81 procent, en uppgång med 1,24 procentenheter från 2010 års val. Totalt 2 672 615 personer förtidsröstade.
Totalt 5 901 personer kandiderade, varav 7 ej var svenska medborgare och kunde därmed inte bli invalda till riksdagen.
31 partier med valsedlar ställde upp i valet i alla valkretsar. Ett parti hade dock bara valsedlar i en valkrets. 
Av de giltiga partirösterna och personrösterna var det 24,58 procent av dem som partiröstade som också personröstade i riksdagsvalet 2014.

Valresultatet 2014 ledde till en förändring i riksdagen där Alliansen fick färre mandat och röster än det rödgröna blocket Socialdemokraterna–Vänsterpartiet–Miljöpartiet. Det var den längsta perioden med en sammanhängande borgerlig regering, åtta år och två mandatperioder, sedan den allmänna rösträtten infördes i andrakammarvalet 1921.  Sverigedemokraterna blev tredje största parti och Feministiskt initiativ lyckades inte komma in i riksdagen, men gjorde sitt bästa val. Det mest framgångsrika parti som aldrig vunnit några mandat i ett riksdagsval/andrakammarval blev Feministiskt initiativ efter riksdagsvalet 2014 efter att partiet fick 3,12 procent av rösterna. Inget av blocken fick majoritet. Riksdagen valde efter valet Stefan Löfven som statsminister med Socialdemokraterna och Miljöpartiet som regeringspartier, vilka endast hade 39 procent av mandaten. Det borgerliga blocket (M, C, FP och KD), även kallat Alliansen, gjorde sitt dittills sämsta riksdagsval med 39,3 procent av rösterna. 
Sverigedemokraterna gjorde sitt dittills bästa riksdagsval med 12,86 procent av rösterna. 
Sverigedemokraterna slog nytt rekord i med att partiet har ökat 7 val i rad procentuellt i riksdagsvalet, borträknat första valet som partiet ställde upp i riksdagsvalet 1988. Sverigedemokraterna slog sitt tidigare rekord på ökning i 6 val i rad procentuellt, procentenheter eller antal röster i riksdagsvalet. 

Valet följdes av en regeringskris som var den första i Sverige sedan 1990.

Föregående mandatperiod 
Efter riksdagsvalet 2006 befann sig Moderata samlingspartiet, Folkpartiet liberalerna, Centerpartiet och Kristdemokraterna i regeringsställning genom regeringen Reinfeldt.

Mandatfördelning valet 2010 
 Sveriges socialdemokratiska arbetareparti (S): 112
 Moderata samlingspartiet (M): 107
 Miljöpartiet de gröna (MP): 25
 Folkpartiet liberalerna (FP): 24
 Centerpartiet (C): 23
 Sverigedemokraterna (SD): 20
 Vänsterpartiet (V): 19
 Kristdemokraterna (KD): 19
Totalt 349 mandat i riksdagen
 Alliansen: 173
 De rödgröna: 156
 Sverigedemokraterna: 20

Valresultat partiröster

Topp 10, röster på partier som ej beställt valsedlar 
Totalt 3174 röster på partier som inte beställt valsedlar.
 Partiet de fria: 749 röster
 Sverigesmultidemokrater: 388 röster
 Kalle Anka Partiet: 133 röster
 Satanistiskt initiativ: 86 röster
 Kommunistiska Partiet: 61 röster
 Blankt: 52 röster
 Liberala partiet: 49 röster	
 Partiet De Fria: 33 röster
 Bajenpartiet: 32 röster
 Hälsopartiet: 29 röster
Övriga röster på partier som inte beställt valsedlar: 1950 röster

Resultat i riksdagsvalet per kommun

Valnatt 
Detta resultat presenterades under valvakan 2014. 

Antalet röstberättigade var 7 330 432 personer och antalet röstande var 6 108 392 personer vilket ger ett valdeltagande på 83,3 procent, en uppgång med 1,2 procentenheter jämfört med föregående valnattsresultat i riksdagsvalet 2010.  

Källa: Valmyndighetens valnattsresultat

Opinionsmätningar

Partiernas valaffischer

Riksdagspartiernas valaffischer

Övriga partiers valaffischer

Partiledardebatter i media 
Under valrörelsen hölls följande debatter i TV, webb-tv och radio med medverkan av dåvarande riksdagspartiernas partiledare:

Vallokalsundersökningar

SVT:s och TV4:s vallokalsundersökningar i riksdagsvalet 2014
När vallokalerna stängdes klockan 20:00 på kvällen den 14 september 2014, visade SVT (Valu) och TV4 sina vallokalsundersökningar. Valu bygger på enkätsvar från 12 909 väljare vid 95 vallokaler och 45 förtida röstningslokaler.

Viktiga frågor för valet av parti i riksdagsvalet, Valu  
Oviktad Valu resultat.
’Fråga: Vilken betydelse har följande frågor för Ditt val av parti i riksdagvalet idag?’

Kommentar: Valu-frågan också innehöll svarsalternativen ”ganska stor betydelse”, ”varken stor eller liten betydelse”, ”ganska liten betydelse” och ”mycket liten betydelse.

Statistik

Röstberättigade till Riksdagsvalet 2014

Kandidater till riksdagen 2014
Totalt 5 901 personer kandiderade till riksdagen i riksdagsvalet 2014. Sju av dem var ej svenska medborgare och kunde därmed inte bli invalda till riksdagen.

Statistik för valda riksdagsledamöter mandatperioden 2014-2018
Ålder på valdagen. 
Källa: Valmyndigheten.

Skolval 
Källa: mucf.se

Under perioden 1 september till 12 september  arrangerades Skolval inför riksdagsvalet. Totalt röstade 361 024 elever på 1 629 grund- och gymnasieskolor.

Meddelande om nytt riksdagsval 2015

Statsminister Stefan Löfven meddelade den 3 december 2014 på en presskonferens, efter den parlamentariska situation som uppstått efter att regeringens budgetproposition inte fått stöd i Sveriges riksdag, sin avsikt att den 29 december utlysa nytt riksdagsval till söndagen den 22 mars. Den 27 december 2014 meddelade regeringen och oppositionspartierna i Alliansen att planerna avskrivits.

Se även 
 Europaparlamentsvalet 2014
 Europaparlamentsvalet i Sverige 2014
 Riksdagsval i Sverige
 Resultat i val till Sveriges riksdag
 Sveriges regering
 Svenska småpartier och deras resultat i riksdagsval
 Kommunalvalen i Sverige 2014
  Landstingsvalen i Sverige 2014
  Skolvalen 2014

Referenser

Noter 

 
Wikipedia:Projekt neutralitet