kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Borgs socken

Borgs socken i Östergötland ingick i Memmings härad uppgick 1936 i Norrköpings stad och området är sedan 1971 en del av Norrköpings kommun i Östergötlands län, från 2016 inom Vrinnevi distrikt och Borgs distrikt.

Socknens areal var 76,26 kvadratkilometer, varav 59,19 land. År 1947 fanns här 4 522 invånare. En del av Norrköping samt sockenkyrkan Borgs kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Borgs socken har medeltida ursprung. 1803 införlivades Löts socken och sockennamnet var därefter till 1887 Borg och Löts socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Borgs församling och för de borgerliga frågorna till Borgs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1936 i Norrköpings stad och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun. Församlingen namnändrades 1936 till Norrköpings Borgs församling. 1992 bröts Vrinnevi församling ut och 2010 utökades denna församling.

1 januari 2016 inrättades distrikten Borg och Vrinnevi, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000 och fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Memmings härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet och Andra livgrenadjärregementet.

Geografi
Borgs socken ligger sydväst om Norrköping sydost om Glan och Motala ström och med Asplången i söder. Socknen är en slättbygd i norr och skogigare i söder.

Fornlämningar
Kända från socknen är hällristningar, skärvstenshögar och spridda gravar från bronsåldern samt 30 gravfält och tre fornborgar från järnåldern. Vid Herrebro finns resterna av en handelsplats från vikingatiden. Även resterna av ett kulthus har funnits.

Namnet
Namnet (1333 Borgh) kommer från forna kyrkbyn. Namnet syftar troligen på en fornborg. En sådan har funnits öster om Borgs säteri.

Se även
Borgs församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Norrköping)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Memmings härad
Borgs landskommun

Borgs landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Borgs socken i Memmings härad i Östergötland denna kommun. 

1936 uppgick denna landskommun i Norrköpings stad som senare 1971 ombildades till Norrköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Norrköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Kimstads socken

Kimstads socken i Östergötland ingick i Memmings härad (före 1888 även en del i Finspånga läns härad), ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Kimstads distrikt.

Socknens areal är 67,59 kvadratkilometer, varav 62,08 land. År 2000 fanns här 2 438 invånare. Löfstad slott, godsen Landsjö och Rundstorp, tätorten Norsholm samt tätorten Kimstad med sockenkyrkan Kimstads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Kimstads socken har medeltida ursprung. 

Till 1888 låg en del av socknen som tillhört Vånga bergslag i Finspånga läns härad (Risinge tingslag) men överfördes då till Memmings härad: Boda, Fröjerum, Hundstorp, Rundstorp, Stafsäter, Sätra och Ulveryd. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kimstads församling och för de borgerliga frågorna till Kimstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norsholms landskommun och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Norrköpings Borgs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kimstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Memmings härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanstångs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani.

Geografi
Kimstads socken ligger sydväst om Norrköping kring Motala ströms utlopp ur Roxen och med Göta kanal och Asplången vid södra gränsen. Socknen är en slättbygd i öster och skogsbygd i väster.

Fornlämningar
 
Kända från socknen är stensättningar från bronsåldern samt omkring 35 gravfält, stensättningar och tre fornborgar från järnåldern. Två runristningar är kända vid kyrkan.
I socknen finns också tre medeltida borgruiner, de båda biskopsborgarna Munkeboda och Henriksborgen vid Motala Ströms utlopp ur Roxen och Landsjöborgen på en ö i Landsjön.

Namnet
Namnet (1237 Kimstadum) kommer från kyrkbyn. Förleden är troligen kim, 'spricka;klyfta, ravin' syftande på en del av Motala ström söder om kyrkan. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Kimstads församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Kimstad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris
Cnattingius, Bengt 1947.  Norsholm: Kulturhistoriska studier kring en gårds öden.
Östergötlands länsmuseum, 1992.  Löfstad Slott. Serie: Östergötland, 0349-0440 ; 1991/92

Externa länkar

Kimstads hembygdsförening

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Memmings härad
Socknar i Finspånga läns härad
Kimstads landskommun

Kimstads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Kimstads socken i Memmings härad i Östergötland denna kommun.

1952 uppgick denna landskommun i Norsholms landskommun och området ligger sedan 1971 i Norrköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Kimstads landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Indelningar i Norrköpings kommun
Kullerstads landskommun

Kullerstads landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Kullerstads socken i Memmings härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Skärblacka landskommun som senare 1971 uppgick i Norrköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Kullerstads landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Indelningar i Norrköpings kommun
LG Hockey Games 2011

LG Hockey Games 2011 spelades under perioden 10 - 13 februari 2011 i Globen, Stockholm och en match i Ryssland. Sverige vann turneringen före Ryssland och Finland.

Tabell

Resultat 
Alla matchtider är lokala tider.

Poängligan 
Not: SM = Spelade matcher, M = Mål, A = Assist, Pts = Poäng

Utmärkelser

Bästa spelare
Turneringens arrangörer röstade fram följande spelare:
 Bäste målvakt:  Stefan Liv
 Bäste försvarsspelare:  Magnus Johansson
 Bäste anfallsspelare:  Maxim Rybin

Medias all star-lag 
  målvakt:  Stefan Liv
  försvarsspelare  Magnus Johansson
  försvarsspelare  Mattias Ekholm
  anfallsspelare  Dick Axelsson
  anfallsspelare  Jonas Andersson
  anfallsspelare  Maxim Rybin

Se även 
Channel One Cup
Czech Hockey Games
Euro Hockey Tour
Karjala Tournament
LG Hockey Games

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 LG Hockey Games 2011 på swehockey.se

Sport i Sverige 2011
2011 i Ryssland
Euro Hockey Tour 2010/2011
2011
Sport i Moskva
Internationella sportevenemang i Stockholm
Stockholm under 2010-talet
Heinrich Dietzel

Gottlob Heinrich Andreas Dietzel, född 19 januari 1857 i Leipzig, död 22 maj 1935 i Bonn, var en tysk nationalekonom.

Dietzel blev 1885 professor i Dorpat, 1890 i Bonn och 1908 i Freiburg im Breisgau. Han stod den österrikiska skolan nära och hävdade den teoretiska ekonomins metod och psykologiska fördjupning som sidoordnad i betydelse i förhållande till den positiva, konkreta undersökningen av dess enskilda frågor. Denne grundsyn gör sig särskilt starkt gällande i hans huvudarbete Theoretische Sozialökonomik (band I, 1895), som utgör andra huvudavdelningens band I (ej fortsatt) av Adolph Wagners "Lehr- und Handbuch der politischen Oekonomie" (1892 ff). 

Förutom en utmärkt biografisk-kritisk framställning av Johann Karl Rodbertus liv och lära (två band, 1886-88) skrev Dietzel en mängd avhandlingar särskilt om handels- och tullpolitik, däribland Die Theorie von den drei Weltreichen (1900), Kornzoll und Sozialreform (1901), Sozialpolitik und Handelspolitik (1902), Das Produzenteninteresse der Arbeiter und die Handelsfreiheit (1903), som hårt angriper Tysklands protektionistiska tullhöjningar 1902, Vergeltungszölle (1904; engelsk utgåva "Retaliatory Duties", 1906) och Kriegssteuer oder Kriegsanleihe (1912).

Källor

Externa länkar
Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon

Tyska nationalekonomer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Tartu universitet
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer från Leipzig
Födda 1857
Avlidna 1935
Män
Salmonsens
Hugh Chisholm

Hugh Chisholm, född 22 februari 1866 i London, död där 29 september 1924, var en brittisk tidningsman.

Chisholm var ursprungligen jurist, var 1897–1899 redaktör för Saint James's Gazette, skrev senare ledare för The Standard och blev 1900 medarbetare i The Times. Som redaktör för dess finansiella avdelning gjorde han en särskilt värdefull insats under krigsåren. Åren 1903–1922 var Chrisholm huvudredaktör för 11:e och 12:e upplagorna av Encyclopædia Britannica.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 
 

Brittiska journalister
Journalister under 1900-talet
Personer i Storbritannien under 1900-talet
Personer från London
Födda 1866
Avlidna 1924
Män
Svensk uppslagsbok
Russell Henry Chittenden

Russell Henry Chittenden, född 18 februari 1856 i New Haven, Connecticut, död 26 december 1943 i New Haven, var en amerikansk fysiologisk kemist, som bedrev banbrytande forskning om matsmältning och näringsbiokemi. Han blev filosofie doktor 1880 och professor vid Yale University 1882. Han var även medutgivare av ett antal fysiologisk-kemiska tidskrifter.

Biografi
Chittenden utexaminerades från Sheffield Scientific School vid Yale University 1875, studerade i Heidelberg 1878-79 och doktorerade vid Yale i fysiologisk kemi 1880. Han var av engelsk härkomst, hans första förfader i Amerika var major William Chittenden, officer i den engelska armén, som efter att ha avgått kom till Amerika från Cranbrook, Kent, med sin hustru, Joanne Sheaffe, 1639, och bosatte sig i Guilford, Connecticut. Hans förfäder på både faderns och moderns sida stred i Revolutionskriget.

Karriär och vetenskapligt arbete 
Chittenden var professor i fysiologisk kemi vid Yale från 1882 till 1922. Han var föreståndare för Sheffield Scientific School 1898-1922. Han var också professor i fysiologi vid Yale School of Medicine från och med 1900 och var från 1898 till 1903 också lektor i fysiologisk kemi vid Columbia University, New York. 

Chittenden var en av grundarna av American Physiological Society 1887 och var dess president från 1895 till 1904. Han var också ledamot av Connecticut Academy of Arts and Sciences och år 1904 valdes han till medlem av American Philosophical Society.

Chittenden var författare till Digestive Proteolysis and Physiological Economy in Nutrition (New York, 1905). Under första världskriget var han medlem av rådgivande kommittén för livsmedelsutnyttjande och även medlem av verkställande kommittén för det nationella forskningsrådet. Han kallas för sina insatser ofta "den amerikanska biokemins fader" och hans hem i New Haven är utnämnt till ett nationellt historiskt landmärke.

I sin näringsfilosofi var Chittenden förespråkare av en proteinfattig kost.

Bibliografi (urval) 
Physiological Economy in Nutrition (1904)
The Nutrition of Man (1907)

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Vidare läsning
 Chittenden at Yale Medical School
 G.R. C., 1944. Russell Henry Chittenden, February 18, 1856 - December 26, 1943. An appreciation. The Journal of Nutrition, 28 (1), 2-6. Article
 Lewis, H.B., 1944. Russell Henry Chittenden, (1856 - 1943). The Journal of Biological Chemistry, 153 (2), 339-342. Article
 Vickery, H.B., 1944. Russell Henry Chittenden, 1856 - 1943. National Academy of Sciences, Biographical Memoirs, 24, 59-104. Article

Externa länkar 

 Russell Chittenden at Find-a-grave
 National Academy of Sciences Biographical Memoir

Personer från New Haven
Amerikanska kemister under 1800-talet
Födda 1856
Avlidna 1943
Män
Amerikanska kemister under 1900-talet
Forskare från Connecticut
Arthur Chitz

Arthur Chitz, född 5 september 1882 och död 1944, var en tjeckisk musikforskare, dirigent och pedagog.

Chitz var från 1918 kapellmästare vid statsteatern i Dresden. Chitz skrev studier över Beethovens tidigare alster och komponerade musik till ett flertal sceniska verk.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter 

Tjeckiska kompositörer
Tjeckiska dirigenter
Tjeckiska musikpedagoger
Tjeckiska musikologer
Musikhistoriker
Födda 1882
Avlidna 1944
Män
Personer från Prag
Storåkers

Storåkers kan syfta på:
 Anna Storåkers – en svensk företagsledare
 Anna Storåkers – en svensk musikindustriperson (bandbokare)
 Johan Storåkers – en svensk professionell pokerspelare 
Johan Storåkers, ordförande i Svenska Friidrottsförbundet och kultur- och fritidskommunalråd i Sundbybergs stad
 Michael Storåkers – en svensk företagsledare
 Nicklas Storåkers – en svensk företagsledare
 McCann Stockholm – en svensk reklambyrå som före 2012 hette Storåkers McCann

Se även 
 Storåker – en blivande stadsdel i Esbo stad i Finland
Misshandlingen

Misshandlingen är en svensk dramafilm från 1969, regisserad av Lars Lennart Forsberg. Filmen tilldelades två guldbaggar 1970 för högsta kvalitetspoäng och bästa regi med motiveringen:

Källor

Svenska dramafilmer
Svenska filmer 1969
Filmer i regi av Lars Lennart Forsberg
Svenskspråkiga filmer
Guldbaggen för bästa film
Svenska 1960-talsfilmer
Filmer vars regissör belönades med Guldbaggen för bästa regi
Dezydery Chłapowski

Dezydery Adam Chłapowski h. Dryja, född 23 maj 1788, död 27 mars 1879, var en polsk baron och general.

Dezydery Chłapowski h. Dryja inträdde 1807 i polska armén, utmärkte sig under fälttåget 1807-13 men tog avsked 1813 och levde på sina gods i Posen. Under polska resningen 1830-31 kämpade han som brigadgeneral med tapperhet mot ryssarna, men blev under operationer i Litauen driven in på ostpreussiskt område och frigavs först efter upprorets kuvande. Chłapowski har skrivit Lettres sur les événements militaires en Pologne et en Lithuanie (1831, svensk översättning 1832) och Mémoires sur les guerres de Napoléon (1925).

Dezedery Chłapowski är också välkänd i polsk historia som initiativtagare till moderna metoder för jordbruk och ekonomi.  Hans kunskaper präglade utseendet av det polska provinsen Wielkopolski.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

 Dezydery Adam Chłapowski h. Dryja på GENI.COM
 Dezydery Chłapowski på polska wikipedia
 Dezydery Chłapowski på tyska wikipedia

Polska generaler
Polska militärer under 1800-talet
Födda 1788
Avlidna 1879
Män
Polsk adel
Riddare av Hederslegionen
Kazimierz Chłędowski

Kazimierz Chłędowski, född 23 februari 1843 i Lubatówka, död 20 mars 1920 i Wien, var en polsk-österrikisk kulturhistorisk och skönlitterär författare.

Chłędowski var anställd i österrikisk statstjänst, skrev romaner och framför allt ett antal kulturhistoriska skildringar, huvudsakligen rörande italiensk renässans. Till svenska har översatts Renässansmänniskorna i Rom (1915), Barocktidsmänniskorna i Rom (1916), Rokokomänniskorna i Rom och Italien (1917), Hovet i Ferrara (1918), Furstar och folk i Neapel (1919), Siena, madonnans stad (1920) samt De sista Valois (1922). Chłędowski var en god kåsör som var väl bevandrad i italiensk person- och konsthistoria. Han handskades dock något lättvindigt med fakta.

Chłędowskis memoarer i två band utkom postumt år 1951 i Polen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 
 

Österrikiska kulturhistoriker
Österrikiska memoarskrivare
Österrikiska romanförfattare
Österrikiska fackboksförfattare
Polskspråkiga författare
Polska författare under 1800-talet
Polska författare under 1900-talet
Födda 1843
Avlidna 1920
Män
Svensk uppslagsbok
Memoarskrivare under 1900-talet
Hansdotter

Hansdotter kan syfta på:
 Frida Hansdotter, svensk alpin skidåkare
 Hanna Hansdotter, ställd inför rätta 1756
 Karin Hansdotter (1539–1596), godsägare i Finland

Se även 
 Guðrið Hansdóttir, färöisk sångerska
 Christina Hansadotter (Brask) (1459–1520)
 Unghanses dotter, medeltida flicka enligt legend
Vånga landskommun

Vånga landskommun kan syfta på:
Vånga landskommun, Skåne
Vånga landskommun, Östergötland
Norra Vånga landskommun
Södra Vånga landskommun

Se även
 Vånga
Vånga socken
Vånga församling
Vånga distrikt
Vånga landskommun, Östergötland

Vånga landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Vånga socken i Finspånga läns härad i Östergötland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Skärblacka landskommun som senare 1971 uppgick i Norrköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vånga landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Indelningar i Norrköpings kommun
Broken Dreams Club

Broken Dreams Club är en EP av det amerikanska bandet Girls. Den spelades in av bandmedlemmen JR White i bandets egen studio.

Låtlista

Referenser 
Noter

EP-skivor 2010
Amerikanska EP-skivor
Album av Girls
Vånga socken, Östergötland

Vånga socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad, ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Vånga distrikt.

Socknens areal är 158,23 kvadratkilometer, varav 142,17 land. År 2000 fanns här 1 378 invånare. Slottet Grensholm samt tätorten Vånga med sockenkyrkan Vånga kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Vånga socken har medeltida ursprung. Det fanns ett bergslag på 1500-talet. 

Grensholmen med underlydande överfördes genom Kunglig resolution per 24 oktober 1821 till Vånga socken från Östra Skrukeby socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vånga församling och för de borgerliga frågorna till Vånga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Skärblacka landskommun och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun.  Församlingen uppgick 2010 i Norrköpings Borgs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vånga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Finspånga läns härad.

Geografi
Vånga socken ligger väster om Norrköping mellan sjöarna Roxen och Glan. Socknen är en kuperad skogsbygd i norr och väster och uppodlad slättbygd i sydost mellan sjöarna.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravrösen från bronsåldern, fem gravfält och fyra till sex fornborgar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1393 Wanga) kommer troligen från kyrkbyn. Namnet är en pluralform av vång, 'en bys/hemmans inhägnade ägor i motsats till utmarken; gärde; skifte; hage'.

Se även
Vånga församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Vånga)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

om Vånga hembygdsförening

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Finspånga läns härad
Z11 Bernd von Arnim

Z11 Bernd von Arnim var en tysk jagare under andra världskriget i klassen Zerstörer 1934A som deltog i invasionen av Norge och lyckades under operationen vid Narvik att sänka det norska pansarskeppet Norge och hjälpte också till att sänka den brittiska jagaren .

Fartyget kölsträcktes vid Germaniawerft i Kiel, 26 april 1935 och sjösattes 8 juli 1936 för att vara i full bruk 6 december 1938. Det sänktes av den egna besättningen den 13 april 1940

Källor 

Tyska jagare under andra världskriget
Ghana i olympiska sommarspelen 2008

Ghana i olympiska sommarspelen 2008 bestod av 9 idrottare som blivit uttagna av Ghanas olympiska kommitté.

Boxning 
  Huvudartikel: Boxning vid olympiska sommarspelen 2008

Friidrott 
  Huvudartikel: Friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Förkortningar
Noteringar – Placeringarna avser endast löparens eget heat
Q = Kvalificerad till nästa omgång
q = Kvalificerade sig till nästa omgång som den snabbaste idrottaren eller, i fältgrenarna, via placering utan att uppnå kvalgränsen.
NR = Nationellt rekord
N/A = Omgången ingick inte i grenen
Bye = Idrottaren behövde inte delta i denna omgång

Herrar
Bana och landsväg

Damer
Bana & landsväg

Referenser

Ghana i olympiska sommarspelen 2008
Ghana i olympiska spelen

Ghana tävlade första gången 1952 och har deltagit vid totalt de flesta sommarspelen sedan dess. Vid olympiska vinterspelen 2010 i Vancouver skickade Ghana för första gången en deltagare till de olympiska vinterspelen.

Medaljer

Medaljer efter sommarspel

Medaljer efter vinterspel

Medaljer efter sporter

Lista över medaljörer

Källor

Externa länkar
 
 
 

Ghana i olympiska spelen
Józef Chłopicki

Grzegorz Józef Chłopicki, född 14 mars 1771, död 30 september 1854, var en polsk general.

Chłopicki inträdde 1787 i polska armén, och kämpade mot ryssarna 1792–1794. Han deltog därefter som polsk legionär i de franska fälttågen i Italien 1799–1801 och som fransk överste i krigen mot Preussen och Ryssland 1806–1807, var 1809–1811 brigadgeneral i Spanien och 1812 i "den stora armén". Han sårades i slaget vid Borodino och blev förbigången vid befordran, och tog därefter samma år avsked och bosatte sig i Paris, men återvände 1814 till Polen och blev 1815 divisionsgeneral i rysk-polsk tjänst. Han avgick dock snart och levde som privatman. Vid polska revolutionens utbrott anslöt han sig till frihetsvännerna, inträdde som överbefälhavare i den provisoriska regeringen och var under 7 veckor Polens diktator (5 december 1830–23 januari 1831). Han måste som misstänkt för ryssvänlighet avgå och kämpade sedan som menig soldat i insurgenthären. Han blev svårt sårad och invalidiserad i slaget vid Grochów februari 1831, och drog sig därefter tillbaka till Kraków. Chłopickis memoarer från Napoleontiden utgav på polska 1849.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Polska politiker
Franska generaler
Polska generaler
Personer i Litauen under 1800-talet
Deltagare i slaget vid Borodino
Namn ingraverat på Triumfbågen
Födda 1771
Avlidna 1854
Män
Officerare av Hederslegionen
Riddare av Hederslegionen
Is VII

Is VII är en form av is som antagit ett kubiskt upplägg. Trippelpunkten mellan is VII, is VI och vatten ligger på 355 K (ungefär 82°C) och 2,216 GPa (ungefär 12 000 atmosfärers tryck). Is VII kan även framställas genom att öka trycket tillräckligt.

Vetenskapsmän spekulerar att is VII kan utgöra en fast botten på planeter runt andra stjärnor, till exempel på Gliese 436 b som har ansetts till stor del bestå av vatten.

Vanlig vattenis kallas is Ih. I laboratorier har vid olika temperaturer och tryck is framställts från is II till is XV.

Referenser 

Vatten