kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nimby

NIMBY eller Nimby är en akronym för frasen not in my backyard (inte på min bakgård). Termen används pejorativt för att beskriva boendes opposition mot ett planerat byggnadsprojekt i deras närhet, fastän byggnadsprojektet kan anses behövas, men helst då någon annanstans. Termen myntades 1980 av Emilie Travel Livezey och populariserades av den brittiska politikern Nicholas Ridley, baron Ridley av Liddesdale, som var konservativ miljöminister 1986-1989.

För att hitta argument som myndigheter och politiker accepterar, och för att överklaga på ett riktigt sätt, händer det att boende bildar en förening och som bekostar jurist eller PR-byrå.

Exempel på verksamheter som möter denna typ av protester 
Fenomenet är förekommande vid all typ av bebyggelse, men vanligast vid sådan som uppfattas som störande. Exempelvis:
 bullrande verksamheter, som järnvägar, flygplatser eller flyttade flygvägar
 mångkultur
 illaluktande och/eller miljöstörande eller fula verksamheter, som reningsverk, vindkraftverk, soptippar, eller industrier
 verksamheter som upplevs ge ökad risk för brott eller annat störande beteende, till exempel fängelser, psykiatrisk vård, boenden för funktionsnedsatta, härbärgen, flyktingförläggningar,  och behandlingshem för personer med missbruksproblem eller psykologiska problem.
 byggnader i större skala än den bebyggelse som redan finns, såsom höghus som skymmer sikten för redan byggda småhus (det förekommer protester mot nya i hus i samma storlek som befintliga eftersom de också skymmer sikten, eller mot bostadsbyggen i skogspartier där närboende tycker om att promenera, trots att de inte äger marken)

Studier 
Ett temanummer av tidskriften Socialt Perspektiv (nr 3-4, 2001) presenterar NIMBY runt sociala verksamheter. Den innehåller bl.a. en litteraturöversikt och en riksrepresentativ empirisk studie av grannreaktioner som rör sociala behandlingsinstitutioner i Sverige. (Se även nedanstående artikel.) 

Gerdner, A. & Borell, K. (2003) Neighborhood reactions toward facilities for residential care: A Swedish survey study. Journal of Community Practice 11(4): 59-79.

Se även 
 Yimby

Referenser

Externa länkar 

Politiska termer
Pejorativa termer
Samhällsplanering
Stadsplanering
Ord och fraser på engelska
Despot (titel)

Despot (grekiska:δεσπότης, despotēs) är en bysantinsk hovtitel och kan översättas till "herre" på svenska. Titeln användes senare i andra medeltida kungadömen men under ungefär de senaste 200 åren har ordet "despot" fått en negativ betydelse och avser en envåldshärskare (se despotism).

Historia
Den ursprungliga användningen av titeln despot kom från Bysans. Den bysantinska kejsaren gav titeln, som var den högsta inom hovet, till sina söner eller svärsöner och var inte ärftlig. Det första beviset för titelns användning finns från kejsar Manuel I Komnenos som gav titeln till sin svärson Bela III av Ungern år 1163.

Efter det fjärde korståget spred sig titeln till flera andra stater som upprättats på tidigare bysantinsk mark. Dessa stater var Serbien, Bulgarien, Latinska riket, Despotatet Epirus, Kejsardömet Trabzon och Despotatet Morea (Peloponnesos). Härskare av Epirus och Serbien bar titeln eftersom de gavs av en kung. Titeln kom då även att förknippas med ett specifikt landområde.

Efter att den siste bysantinske kejsaren Konstantin XI avlidit 1453 blev utnämnandet av despoter oregelbundet. 1465 erhöll Andreas Palaiologos titeln av påven Paulus II och blev de jure rättmättig tronföljare till kejsartiteln i Bysans. Även kungarna av Ungern gav under denna tid titeln till härskarna av Serbien (dagens Vojvodina).

Se även
Despotism

Adelstitlar

uk:Деспотія
Grundtillstånd

Ett grundtillstånd hos ett kvantmekaniskt system (till exempel en atom, eller en molekyl) är det tillstånd där den har sitt lägsta energitillstånd. Exciterade tillstånd är alla tillstånd med högre energi än grundtillståndet. När systemet deexciterar från ett högre energitillstånd till grundtillståndet avges elektromagnetisk strålning med en energi som motsvarar skillnaden i energi mellan de båda tillstånden.

Kvantfysik

br:Stad diazez
ca:Estat estacionari
en:Stationary state
eo:Senmova stato
es:Estado estacionario (mecánica cuántica)
it:Stato stazionario (fisica)
pl:Stan stacjonarny
uk:Стаціонарний стан дисипативної системи
zh:定態
+N

+N var en svenskspråkig datorspelstidning som ägdes och drevs av RESET Media. Det var Sveriges första renodlade Nintendotidning sedan den förut Nintendoexklusiva Super Power (numera Super PLAY) 1995 gjorde en omstrukturering och blev en så kallad multiformatstidning där fler än bara ett företags spel och spelmaskiner behandlas.

De format som togs upp i +N var Nintendos nuvarande spelmaskiner, framför allt Wii, Nintendo DS och Game Boy Advance, samt äldre och utdaterade spel och maskiner.

Premiärnumret gavs ut den 9 januari 2007. Tidningen planerades att ges ut varannan månad, sex nummer per år. Tidningen lades ned efter att ha kommit ut med fem nummer.

Svenska datorspelstidskrifter
Nintendo
Tidskrifter startade 2007
Tidskrifter nedlagda 2007
Polisen som vägrade ge upp

Polisen som vägrade ge upp är en svensk miniserie från 1984. Serien hade premiär i SVT den 31 mars 1984 och gick i repris våren 1997.

Detta var den andra serien som ingick i konceptet Polisen i Strömstad med bl.a. Per Oscarsson, Evert Lindkvist, Alf Nilsson och Stefan Ljungqvist i huvudrollerna med Arne Lifmark var regissör. Som förlaga använde man Gösta Unefäldts roman "Polisen som vägrade ge upp" från 1984.

Handling 
En kvinna, Birgit Spjut, försvinner spårlöst. Försvinnandet är en ovanlig händelse i Strömstadtrakten och ger underlag för spekulationer, skvaller och förtal. Har Birgit övergett sin man Tore? Är det en olyckshändelse eller är det frågan om ett mord?
Polischefen i Strömstad, Gustav Jörgensson, arbetar tålmodigt tillsammans med sina närmaste män, kriminalkommissarie Bo Kronborg och poliskommissarie Nils Gryt, för att lösa gåtan. De får viss hjälp av polisman Evald Larsson, som med sömngångaraktig säkerhet gör de fel som leder rätt.

Rollista 
Gustav Jörgensson, polischef - Per Oscarsson
Bo Kronborg, kriminalkommissarie - Alf Nilsson
Nils Gryt, poliskommissarie - Evert Lindkvist
Evald Larsson, polisman - Stefan Ljungqvist
Lisa Mattson - Irma Erixson
Tore Spjut - Hans Wigren
Birgit Spjut - Kerstin Tidelius
Ingvar Spjut -  Jan Coster  
Rita Benjaminsson, stripteasedansös - Viveka Seldahl
Valfrid Hult - Tord Peterson
Grahn, polisman - Sonny Johnson
Teknik-Johan - Anders Janson
Mord-Johan - Åke Harnesk
Lagoma Karlsson - Per Elam
Nyhetsuppläsare på radio - Leif ”Loket” Olsson
Monica Jörgensson - Karin Gry
Eva Grönhag - Vibeke Nielsen
Präst - Gösta Unefäldt
Gertrud Brisk - Margita Ahlin
Mamman - Lena Lindewall
Väcktén - Dan Sjögren
Jöran Jönsson - Sten Ljunggren
Fiskare Dahlskog - Willie Andréason
Stefan Dahlskog - Hans Gustavsson
skolfröken - Sonja Lund
Nina - Eva Stylander
Maria - Maria Liapikou
Passpolis - Georgios Stergiadis
Bonde - Sten Engborg
Nyhetsuppläsare Larsolof Giertta
Monica Jörgensson - Karin Gry
Dansare 1 - Elisabeth Edgren
Dansare 2 - Birgitta Gustafsson
Dansare 3 - Hannele Korhunen
Dansare 4 - Anna Nygren

Avsnittsguide

DVD-release
Serien släpptes på DVD den 17 december 2008.

Referenser

Externa länkar

 
 Polisen som vägrade ge upp på Öppet arkiv

Svenska miniserier från 1980-talet
TV-seriestarter 1984
TV-serieavslutningar 1984
Bohuslän i fiktion
Grekland i fiktion
Svenskspråkiga TV-serier
Helm

Helm kan syfta på:

Geografi
 Helm Island – en ö i Kanada

Personer
 Brigitte Helm (1906–1996), en tysk skådespelerska
 Darren Helm (1987–), en kanadensisk professionell ishockeyspelare
 John L. Helm (1802–1867), en amerikansk politiker
 Levon Helm (1940–2012), en amerikansk rockmusiker
 Mathew Helm (1980–), en australisk simhoppare
 Richard Helm – en medlem av the Object Technology Practice Group
 Rüdiger Helm (1956–), en östtysk kanotist
 Theodor Helm (1843–1920), en österrikisk musikolog och musikkritiker
 Zach Helm (1975–), en amerikansk manusförfattare och regissör

Fiktiva företeelser
 Helms klyfta – en fiktiv plats i J.R.R. Tolkiens universum Midgård
 Helm Hammarhand eller Helm Hammarnäve – Rohans nionde kung av första linjen

Se även
 Helm Creek – flera
 Helm Glacier – flera
 Helm Lake – flera
 Helm Peak – flera
 Helm Point – flera
Oknytt

Oknytt är en sammanfattande benämning på små övernaturliga väsen i skandinavisk folktro. Deras karaktär växlar, men en viss illvilja och lust till rackartyg dominerar. De sägs kunna förtvina och vanära människor om de inte får guld eller tjänster. I den svenska mytologin sägs det att man har hustomtar som hjälper en med sysslorna. Ordet "oknytt" betyder ungefär "främmande" eller "någon utifrån". I äldre dialekter, bland annat uppländska, kallas folk som inte är från den egna byn för "oknyttfolk", alltså "främmande folk".

Ett axplock: Småtroll, dvärgar, tomtegubbar, gårdstomte,  pysslingar, brunnsgubbe, älvor, alver,  Mara, di sma undar jordi, vittra, vättar, skogsrå, huldra, Näcken, Lindorm, myling, lyktgubbar, irrbloss, hamnskiftare, hamadryader med flera.

Ordet "knytt" betyder ungefär "tyst" eller "prydlig", och oknytt kan betyda "farlighet" eller "spökeri". Ordet "oknytt" är belagt i svenska språket sedan 1791.

Bengt af Klintberg och Jan-Öjvind Swahn har rett ut begreppen i varsin bok.

Företeelsen förekommer numera även i positiv form, knytt, i Tove Janssons Vem ska trösta knyttet? och i levande rollspel.

Se även
 Småfolk

Referenser

Vidare läsning 
 Schön, Ebbe; "Älvor, vättar och andra väsen", Rabén & Sjögren, (1986). Pocket: Prisma Bokförlag (1996-03).  
 Swahn, Jan-Öjvind; "Folksagor del 7: Ur oknyttens värld",  Bra böckers folksagor, 1989. 
 Klintberg, Bengt af; "Oknytt", Gidlunds, Malmö 1983
 Egerkrans, Johan; "Nordiska Väsen", B|Wahlströms 2013

Nordisk folktro
Övernaturliga väsen
Lena Andersson

Lena Andersson eller Anderson kan syfta på:

 Lena Anderson (illustratör) (född 1939), svensk barnboksförfattare och illustratör
 Lena Andersson (keramiker) (född 1947), svensk keramiker, glaskonstnär och formgivare
 Lena Andersson (bordtennisspelare) (född 1952), svensk bordtennisspelare och tränare
 Lena Andersson (skridskoåkare, född 1954), svensk skridskoåkare
 Lena Hofsberger (född Andersson, 1954), svensk företagsledare
 Lena Andersson (sångare) (född 1955), svensk sångare inom pop, schlager och kristen musik
 Lena Andersson (musiker) (född 1958), svensk kompositör, sångtextförfattare och basgitarrist
 Lena Andersson (skridskoåkare, född 1961), svensk skridskoåkare
 Lena Andersson (författare) (född 1970), svensk författare och skribent
 Lena Andersson (handbollsspelare), svensk handbollsmålvakt, kallad "Jojjo", spelade för KvIK Sport, Tyresö HF och IK Sävehof, samt 25 landskamper 1988–1995

Se även 
 Lena Anderssen (född 1974), färöisk-kanadensisk sångare
Vätskedroppmodellen

Vätskedroppmodellen (eng. liquid drop model) är en modell inom kärnfysiken, där man betraktar en atomkärna som en droppe av en icke sammantryckbar "vätska" bestående av nukleoner sammanhållna av starka växelverkanskraften.

Detta är en grov modell och beskriver inte alla egenskaper hos kärnan, men den är en fungerande modell för att förklara den sfäriska formen hos kärnan.

Vätskedroppmodellen ger även förutsägelser för fission (kärnklyvning). Om man med hjälp av vätskedroppmodellen beräknar skillnaden i bindningsenergi som behövs för att förändra droppens form så pass mycket att den kan delas itu får man ett värde på den rörelseenergi en neutron måste ha för att kunna klyva en kärna.

Referenser 

Kärnfysik
Lena Andersson (bordtennisspelare)

Lena Andersson, född 1952, är en svensk bordtennisspelare, numera tränare i Tyskland.

Lena Andersson tillhörde IFK Lund BTK. Hon kom med i svenska landslaget 1967 och tilldelades utmärkelsen Lundapokalen 1969. Hon spelade 75 landskamper under tiden fram till 1974.

Kvinnor
Svenska bordtennisspelare
Födda 1952
Levande personer
Real Jardín Botánico de Madrid

Real Jardín Botánico de Madrid (Sp. Kungl Botaniska Trädgården i Madrid) är en botanisk trädgård vid Plaza de Murillo, nära Pradomuseet i Madrid, Spanien. 

Trädgården grundades av kung Ferdinand VI av Spanien  1755 , men var först placerad utanför Madrid innan den av Karl III av Spanien fick sin nuvarande plats 1781. Parkens arkitekter var bland andra Francesco Sabatini och Juan de Villanueva. Parkens ändamål var inte bara att visa upp växter, utan också att medge undervisning i botanik samt stödja expeditioner för att upptäcka nya arter och klassificera dem. Vid parkens anläggning var bland andra dess förste director, Professor Casimiro Gómez Ortega, behjälplig.
 
Sedan 1939 har trädgården varit beroende av det spanska forskningsrådet (Consejo Superior de Investigaciones Científicas, CSIC), och 1942 utnämndes parken till konstnärlig park.

Parkens yta upptar mer än åtta hektar och härbärgerar med än 5000 olika levande växter, som valts ut efter vetenskapliga och estetiska kriterier. Parken är huvudsakligen indelad i tre delar: Teraza Alta o de los Laureles ("Övre terrassen eller Lagerväxtsterrassen"), Terraza del Plano de la Flor ("Blomterrassen") och Terraza de los Cuadros ("Fyrkantsterrassen") samt en mindre avdelning i parkens södra del med en pedagogiskt ordnad växtsamling, en "botanisk skola", där växterna visas i ordning från de primitiva till de mer utvecklade. I parken finns också två växthus.

Centralt i parken är en staty av Linné placerad.

Huvudingången ligger på norra sidan. Kungsporten (Puerta del Rey) längs västra sidan är normalt sett stängd. Den lägst belägna delen av parken ligger längs huvudgatan Paseo del Prado.

Kommunikationer 
Madrids tunnelbane-station Atocha

Externa länkar

RJBM:s webbplats
CSIC

Botaniska trädgårdar i Spanien
Parker i Madrid
Lammfärs

Lammfärs är en köttfärs som består av nedmalda delar av lammkött. Jämfört med nötfärs är den fetare, saftigare och mer smakrik, med en fetthalt på omkring 15 procent. Den är något magrare än fläskfärs.

Lammfärsen kan användas på samma sätt som annan färs, och kan stekas rosa eller genomstekt. Vissa rätter som grekisk moussaka, gotländsk lammsmäcka och brittisk Shepherd's pie görs av tradition på lammfärs. Lammfärsrätter förekommer ofta i de indiska och grekiska köken, liksom i mellanöstern, på balkan och på de brittiska öarna.

I likhet med annan färs är lammfärs ett känsligt livsmedel som kräver en obruten kylkedja, eftersom finfördelningen ger den en stor kontaktyta.

Se även 
 Köttfärs

Referenser

Noter 

Lammkött
Kött
Tennishall

Tennishall är en hall där man spelar tennis inomhus. Tennishallar är oftast formade som en halv cylinder som ligger ner. Det kan finnas en eller flera tennisbanor i denna. Paris Masters är en turnering som spelas inomhus i tennishallar.

Hall
Hessematris

En funktions hessematris, alt. hessian, är en kvadratisk matris innehållande funktionens alla partiella andraderivator.

Låt  vara en funktion med existerande andraderivator. Då kan funktionens partiella andraderivator ordnas i funktionens hessian enligt:

där  och  är differentieringsoperatorn med avseende på det i:te argumentet, alltså

Hessianer används främst inom optimering.

Symmetri 
Om funktionen  har kontinuerliga andraderivator, gäller att 

Om så är fallet kommer funktionens hessian att bli en symmetrisk matris.

Hessianer och taylorutvecklingar 
Taylorutveckling av andra ordningen till en funktion med två variabler ser ut som följer:

Låt funktionen  vara en funktion med (åtminstone) kontinuerliga tredjederivator i den öppna mängden M, och antag att punkten (a, b) tillhör M. Då ser taylorutvecklingen kring denna punkt ut enligt följande:

där B(h, k) är en begränsad funktion i en omgivning av origo.

Vid funktionsstudier är den tredje termen

viktig för att avgöra om punkten (a, b) är lokalt maximum, lokalt minimum eller ingetdera. Denna term ger den kvadratiska formen. Genom att ordna termernas koefficienter (de partiella andraderivatorna) i en symmetrisk matris,

kan man ta fram matrisens egenvärden, och med hjälp av dessa också hur funktionen beter sig kring punkten (a, b) (se längre ner). Matrisen är, som synes, funktionens hessian.

För en funktion av n variabler fungerar det på liknande sätt. Där erhålls den kvadratiska formen för en funktion  kring punkten  enligt
 
och den tillhörande hessianen får sitt karakteristiska utseende.

Funktionsstudier med hessianer 
Vid funktionsstudier kan det vara av intresse att veta till exempel om funktionen är konvex eller konkav.
Vi antar att funktionen  av flera variabler, är en två gånger deriverbar funktion definierad på en konvex mängd M. Då gäller att :
  är en konvex funktion på M om dess hessian är positivt semi-definit för alla 
  är en strikt konvex funktion på M om dess hessian är positivt definit för alla 
  är en konkav funktion på M om dess hessian är negativt semi-definit för alla 
  är en strikt konkav funktion på M om dess hessian är negativt definit för alla 

För att avgöra hessianens teckenkaraktär kan man undersöka hessianens egenvärden. Genom att lösa sekularekvationen

där I är identitetsmatrisen, kommer vi att få ut hessianens egenvärden  För dessa gäller:
Om alla  är hessianen positivt semi-definit.
Om alla  är hessianen positivt definit.
Om alla  är hessianen negativt semi-definit.
Om alla  är hessianen negativt definit.

Om ingen av dessa gäller, är funktionen indefinit, och således varken konvex eller konkav.

Detta kan användas på en funktion för att se om den vid någon viss punkt  har lokalt extremvärde. Det är precis detta man applicerar på kvadratiska former (se taylorutveckling av andra ordningen i flera variabler).

Se även
Jacobimatris

Referenser

Flervariabelanalys
Matriser
Blått blod

Blått blod är en metafor som syftar på adel och förnäma anor.  

Enligt en teori kommer uttrycket ursprungligen från spanskans sangre azul och syftar på att ytliga blodkärl syns tydligare ju ljusare huden är, och då ser blåaktiga ut. De kristna härskarna i 800-talets Spanien hävdade att de var ättlingar till de germanska visigoter som hade erövrat halvön på 400-talet, och att de därför var mer ljushyade än de morer och judar som också bodde där. Uttrycket spreds så småningom över Europa och fick näring av att adeln – oavsett härstamning –  hade blekare hud än bönder och hantverkare eftersom de inte var tvungna att arbeta utomhus. 

Enligt en annan teori har uttrycket uppkommit i 1100-talets Frankrike, där blått var en kunglig färg och blå kläder var dyrbara och gav hög status. 

Riktigt blått blod återfinns däremot i havsdjuren dolksvansar.

Se även
Adelsbrev
Adel

Referenser

Noter 

Adel

fr:Sang bleu
Svartbäcksgatan

Svartbäcksgatan i Uppsala utgör den norra infarten till staden. Gatan utgår från Stora torget och går mot nordväst genom innerstaden.

Sträckning 
Svartbäcksgatan löper genom hela stadsdelen Svartbäcken från söder till norr. Den södra delen av Svartbäcksgatan är gågata från Stora torget till korsningen med Sankt Olofsgatan. Uppsalas stadsbibliotek ligger vid gågatan, och ett av stadens större köpcentrum ligger också där. Delen mellan Sankt Olofsgatan och Skolgatan kantas av äldre bebyggelse och är ett populärt café- och restaurangstråk. Här ligger Linnéträdgården. Vid Skolgatan viker Svartbäcksgatan av mot nordnordväst parallellt med Fyrisån och fortsätter i en nästan rät linje ända till Björklinge två mil norr om Uppsala, även om gatunamnet Svartbäcksgatan bara används fram till Bärbyleden i norra Uppsala. Av denna anledning finns en fri siktlinje mot Uppsala domkyrka längs hela gatans norra del. Mellan Luthagsesplanaden och Bärbyleden är gatan huvudsakligen fyrfältsväg med alléplanteringar, och norr därom anslöt E4 fram till dess en ny motorväg utanför Uppsala invigdes 2006.

Historia 
Gatan lades ut vid stadsregleringen 1643 med syftet att skapa en siktlinje norrifrån mot domkyrkan. Gatan hette då Stora Regeringsgatan..

Tidigare slutade Svartbäcksgatan i norr vid Skolgatan (tidigare Ladugatan och innan dess Bomgatan) där tulldiket avslutade Uppsala.

Under 1700-talet och början av 1800-talet dominerades Svartbäcksgatan av hantverksgårdar. I kvarteret Lindormen mellan Linnégatan och Skolgatan dominerade garverier och färgare som hade behov av Fyrisåns vatten. Bland övriga hantverkare märks sadelmakare, guldsmeder, tenngjutare, kopparslagare samt bagerier och bryggerier. Under senare hälften av 1800-talet började alltmer handelsfastigheter att ta över på Svartbäcksgatan.

Kända platser och byggnader vid Svartbäcksgatan 
Från söder till norr:
 Celsiustorget
 S:t Per-gallerian (7–11)
 Celsiushuset 
 Uppsala stadsbibliotek (17)
 The Uppsala English Bookshop (19)
 Linneträdgården och Linnémuseet (27)
 Fyrisåns strand
 Eddaspången
 Polishuset (49)
 Planskild korsning med Dalabanan
 Budohuset (86)
 Torbjörnstorg

Källor

Gator i Uppsala
Gågator i Sverige
Vaksalaskolan

Vaksalaskolan är en skola som ligger vid Vaksala torg i Uppsala. Skolbyggnaden är en av de första byggnaderna som byggdes av Anders Diös, som sedan skulle stå för många byggnader i Uppsala. Arkitekt för skolan var Gunnar Leche. Skolan började byggas 1925 och stod färdig 1927. Byggnaden blev uppmärksammad för sin arkitektur som ansågs mycket tilltalande. Vaksalaskolan är delad i 2 hus, en matsal och själva skolan. Själva skolan har 2 delar, en del för förskolan och årskurs 1-5, och den andra delen för årskurs 6-9.

Byggnadsminne  
Huset är ett byggnadsminne sedan 2002.

Noter och hänvisningar

Externa länkar  
 Vaksalaskolan
 Byggnadsminnesutredning om Vaksalaskolan 

Byggnadsminnen i Uppsala kommun
Byggnader ritade av Gunnar Leche
Grundskolor i Uppsala 
Skolbyggnader i Uppsala
Stadsskogen

Stadsskogen kan syfta på:

Stadsskogen, Uppsala – ett parkområde
Stadsskogen, Alingsås – ett bostadsområde i Alingsås
Stadsskogen, Nora - Nora kommun
Stadsskogens naturreservat

Stadsskogen i Uppsala ligger vid områdena  Rosendal, Kåbo, Eriksberg, Norby och Valsätra. Det är egentligen ett parkområde men bär genom sin storlek och karaktär stora likheter med en mellansvensk blandskog där barrskogen dominerar och är sedan 2005 ett naturreservat.

Stadsskogen är ett populärt friluftsområde bland Uppsalaborna. För många är det en viktig bit natur som ändå finns nära stadsbebyggelsen. Många tar en promenad eller en joggingtur i Stadsskogen. Det är också mycket vanligt med olika friluftsaktiviteter i skogen. Ibland förekommer orientering. För små barn är det också vanligt med aktiviteter med Skogsmulle och liknande.

I Stadsskogen har man tidigare brutit uppsalagranit, som bland annat använts till murarna runt Domkyrkoplan i staden. Även om de stora brotten fyllts igen kan man på flera håll i Stadsskogen fortfarande se spåren av täktverksamheten. I skogen finns också synliga rester av militär verksamhet, till exempel rester av en gammal skjutbana.

Referenser
Uppsala kommun
Länsstyrelsen

Naturreservat i Uppsala kommun
Parker i Uppsala
Naturskyddsområden bildade 2005
Bangårdsgatan

Bangårdsgatan i Uppsala utgår från Östra Ågatan vid Fyrisån och sträcker sig till centralstationen. Innan Uppsala hade fått järnväg hette gatan Gräsgränd då den sträckte sig ut mot gräsbevuxet fält som låg där järnvägen finns idag. När Uppsala fick järnväg döptes gatan om till Bangårdsgatan. Gatan korsar Kungsängsgatan och Kungsgatan. Vid Östra Ågatan ligger Grand Hotell Hörnan som är ett av Uppsalas exklusivaste hotell. Vid Kungsgatan ligger en galleria som heter Svava. 

I det kvarter, Hästen, där idag "Arbetsmarknadens Hus" reser sig fanns rester av den gamla gräsgränden.

Vid Bangårdsgatan 5 fanns en tidig bensinstation i Uppsala. I en lokal telefonkatalog från 1919 omnämns en kol- och kokshandlare som ombud för Krooks Petroleum & Olje AB.

Nummer
Avsnittet mellan Östra Ågatan och Kungsgatan är väg C 5014, en av Vägverket rekommenderad led för tunga lastbilar och andra större fordon vid färd genom tätorten Uppsala. Även Östra Ågatan (C 5012) har denna status. Vägnumret 5014 skyltas inte och sätts inte ut på allmänna vägkartor.

Källor

Gator i Uppsala