kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tbilisis universitet

Tbilisis universitet (georgiska: ივანე ჯავახიშვილის სახელობის თბილისის სახელმწიფო უნივერსიტეტი, Ivane Dzjavachisjvilis sachelobis Tbilisis sachelmts'ipo universit'et'i), mer känt som Tbilisis statliga universitet (TSU), är ett universitet bildat den 8 februari 1918 i Tbilisi, Georgien. 

TSU är det äldsta universitetet i hela kaukasus-regionen. Över 35 000 studenter studerar vid universitetet och personal och fakulteten uppgår till omkring 5 000 personer. Universitetet har fem grenar i olika regioner i Georgien, 6 fakulteter, cirka 60 vetenskapliga forskningslaboratorier och centra, ett vetenskapligt bibliotek, 7 museum, förlag och ett tryckeri för tidningen Tbilisis universiteti. 

Grundaren av universitetet är den kända georgiska historikern och akademikern Ivane Dzjavachisjvili. Flera andra kända forskare, Giorgi Achvlediani, Sjalva Nutsubidze, Dimitri Uznadze, Grigol Tsereteli, Akaki Sjanidze, Andria Razmadze, Ioseb Kipsjidze, Petre Melikisjvili och Ekvtime Takaisjvili, var även de med i grundandet av universitetet. Professor Petre Melikisjvili, en välkänd georgisk kemist, blev universitetets första rektor.

Nuvarande rektor, sedan augusti år 2010 är Aleksandre Kvitasjvili.

Alumni

Premiärministrar 
Bidzina Ivanisjvili
Nikoloz Gilauri
Vladimer Gurgenidze
Zurab Zjvania

Talmän i parlamentet 
Davit Usupasjvili
Davit Bakradze
Nino Burdzjanadze

Övriga 
Ilia Abuladze, filolog
Giuli Alasania, historiker
Arnold Tjikobava, lingvist
Levan Tjilasjvili, arkeolog
Gia Dvali, fysiker
Ana Dolidze, aktivist
Guranda Gvaladze, botaniker
Evgen Gvaladze, advokat och politiker
Gia Getsadze, advokat
Nikoloz Dzjanasjia, historiker
John Chetsuriani, advokat
David Lordkipanidze, antropolog
Aka Mortjiladze, författare
Irakli Okruasjvili, politiker
Bulat Okudzjava, författare, poet, musiker
Grigol Peradze, teolog och historiker
Lasha Zjvania, politiker, diplomat
Gia Nodia, Georgiens tidigare utbildnings- och forskningsminister, politologist, statsvetare, expert
Dzjaba Mudzjiri, fotbollsspelare
Levan Urusjadze, historiker
Lia Leon Tjatjanidze, fysiker och matematiker
Maia Pandzjikidze, Georgiens utrikesminister, politiker och diplomat

Referenser 
Fakta på regeringens webbplats

Fotnoter

Externa länkar 
Officiell webbplats (georgiska)

Se även 

Universitet och högskolor i Georgien
Utbildning i Tbilisi
Utbildningsinstitutioner bildade 1918
Österfärnebo landskommun

Österfärnebo landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Österfärnebo och kommunkod 1952-1970 var 2107.

Administrativ historik
Österfärnebo landskommun (från början Öster-Fernebo landskommun, därefter Östra Fernebo landskommun) inrättades den 1 januari 1863 i Österfärnebo socken i Gästrikland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Kommunen påverkades inte av kommunreformen 1952.

Den 1 januari 1956 överfördes från kommunen och församlingen ett obebott område vid Färnebofjärden omfattande en areal av 9,43 km², varav 4,30 km² land, till Nora landskommun och församling i Västmanlands län.

Den 1 januari 1971 blev Österfärnebo del av den nya Sandvikens kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Österfärnebo församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver ett rött sakramentsskåp med dörrbeslag av guld mellan två åttauddiga röda stjärnor.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 14 maj 1965. Se artikeln om Sandvikens kommunvapen för mer information.

Geografi
Österfärnebo landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 357,70 km², varav 312,10 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1958 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 351,88 km², varav 311,30 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 36,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Se även
 Österfärnebo församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sandvikens kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Årsunda landskommun

Årsunda landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Årsunda och kommunkod 1952-1970 var 2106.

Administrativ historik
Årsunda landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Årsunda socken i  Gästrikland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Kommunen påverkades inte av kommunreformen 1952 och förblev oförändrad fram till år 1971 då den kom att bli en del av den nya Sandvikens kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Årsunda församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver en röd spets belagd med en kvarnsten av silver och åtföljda av två inåtvända röda kilhackor.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 1 april 1966. Se artikeln om Sandvikens kommunvapen för mer information.

Geografi
Årsunda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 235,10 km², varav 198,80 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1958 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 233,39 km², varav 197,74 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Årsunda landskommun fanns tätorten Årsunda, som hade 617 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 31,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Se även
Årsunda församling
Årsunda socken

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sandvikens kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Ernst Friedrich Herbert zu Münster

Graf Ernst Friedrich Herbert zu Münster, född 1 mars 1766 i Osnabrück, död 20 maj 1839 i Hannover, var en hannoversk statsman; far till Georg Herbert zu Münster. 

Münster var 1801-1804 Hannovers sändebud i Sankt Petersburg och fick i april 1805 till stånd fördraget i London mellan England och Ryssland, vilket var uppslaget till den tredje koalitionen mot Frankrike. I maj 1805 utnämndes han till stats- och kabinettsminister och fortsatte därefter i nära 26 år att vid det engelska hovet föredra de hannoverska ärendena (det hannoverska furstehuset satt nämligen på Englands tron). 

På Wienkongressen (1814-15) var Münster den mest framstående bland de smärre tyska staternas ombud och verkade ganska väl för Hannovers intressen. På prinsregentens (Georg IV:s) av England vägnar var han huvudsakligen den, som utövade förmynderskapet för hertig Karl II av Braunschweig under dennes minderårighet (1815-23). I februari 1831 fick han avsked som statsminister, sedan Vilhelm IV, påverkad av julirevolutionens efterdyningar i Hannover, beslutat att inom själva landet upprätta en stabilare regeringsmyndighet (med hertigen av Cambridge som vicekung).

Källor

Tyska diplomater
Tyska grevar
Hannoverska politiker
Diplomater under 1800-talet
Tyska politiker under 1800-talet
Personer från Osnabrück
Födda 1766
Avlidna 1839
Män
Ugglan
Georg Herbert zu Münster

Graf Georg Herbert zu Münster, från 1899 Fürst Münster von Derneburg, född 23 december 1820 i London, död 28 mars 1902 i Hannover, var en tysk diplomat; son till Ernst Friedrich Herbert zu Münster

Münster var 1856-64 hannoverskt sändebud i Sankt Petersburg, från 1867 ärftlig ledamot av preussiska herrehuset, 1867-73 ledamot av först Nordtyska förbundets och sedan tyska riksdagen samt 1873-85 tysk ambassadör i London samt ackrediterades i november 1885 som Tyska rikets ambassadör hos franska republiken, vilken krävande post han innehade ända till november 1900, då han tog avsked ur statstjänsten. 

Münster bidrog väsentligt att utjämna många smärre konflikter mellan Frankrike och Tyskland, företrädde 1899 Tyska riket på fredskonferensen i Haag och upphöjdes i augusti samma år i furstligt stånd. Münster, som i 1866 års kris förgäves sökt förmå kung Georg V av Hannover till en mot Preussen vänskaplig politik, skildrade denna episod i Mein Anteil an den Ereignissen des Jahres 1866 in Hannover (andra upplagan 1868).

Källor

Tyska diplomater
Tyska grevar
Preussiska politiker
Diplomater under 1800-talet
Tyska politiker under 1800-talet
Personer från London
Födda 1820
Avlidna 1902
Män
Ugglan
Australiens herrlandslag i bandy

Australiens herrlandslag i bandy representerar Australien i bandy på herrsidan. Världsmästerskapsdebuten skulle ha kommit 2011 i Ryssland, men laget fick lämna återbud till följd av översvämningarna i Australien.  Återbudet kom så nära inpå tävlingarna att flaggan till och med fanns med på VM-affischen.

Bandy i Australien
Bandylandslag
Bandy
Coster

Coster är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Charles de Coster

 Laurens Janszoon Coster
 Salomon Coster
 Samuel Coster

Se även 
 Cöster
 Koster (efternamn)
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2006

Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2006, JVM i ishockey 2006, var den 30:e upplagan av Juniorvärldsmästerskapet i ishockey som arrangerades av IIHF.

Mästerskapet avgjordes i fyra divisioner (topp division - Division III). Dessa divisioner spelades som sex turneringar:

Topp spelades i Vancouver, Kelowna och Kamloops, British Columbia, Kanada, under perioden 26 december 2005 - 5 januari 2006.DIV I-A i Bled, Slovenien, under perioden 11 december 2005 –17 december 2005 	DIV I-B i Minsk, Vitryssland, under perioden 12 december 2005 – 18 december 2005DIV II-A i Bukarest, Rumänien, under perioden 12 december 2005 – 18 december 2005DIV II-B i Belgrad, Serbien, under perioden 10 januari 2006 – 16 januari 2006DIV III i Elektrėnai, Litauen, under perioden 4 januari 2006 - 9 januari 2006

Kanada vann för andra året i rad och sitt 12:e JVM-guld totalt, Ryssland tilldelades silvermedaljerna och Finland tog bronset.

Slutresultat

Toppdivisionen
Inledande omgång
Grupp A

Alla tider är lokala (UTC -8)

 

Group B

Alla tider är lokala (UTC -8)

Nedflyttningsomgång

Lettland och Norge degraderades till Division I inför 2007.
Not: Matcherna  7–4  och  2–0 ' räknas med från inledande omgången.

Alla tider är lokala (UTC -8)

Slutspel

Alla tider är lokala (UTC -8)

Kvartsfinaler

Semifinaler

Match om 5:e plats

Bronsmatch

Final

Skytteliga

Målvaktsligan
(Minimum 90 minuter spelade)

Turnerings utmärkelses

All-Star lag
Målvakt: 
 Tuukka Rask
Backar: 
 Luc Bourdon, 
 Jack Johnson
Forwards: 
 Evgeni Malkin, 
 Lauri Tukonen, 
 Steve Downie

IIHF:s val av bästa spelare

Målvakt:
 Tuukka Rask
Back:
 Marc Staal
Forward:
 Evgeni Malkin

2005 i Kanada
2005 i Rumänien
2005 i Slovenien
2005 i Vitryssland
2006 i Kanada
2006 i Litauen
2006 i Serbien och Montenegro
Internationella ishockeytävlingar i Kanada
Internationella ishockeytävlingar i Litauen
Internationella ishockeytävlingar i Rumänien
Internationella ishockeytävlingar i Serbien och Montenegro
Internationella ishockeytävlingar i Slovenien
Internationella ishockeytävlingar i Belarus
Ishockeysäsongen 2005/2006
Internationella sportevenemang i Belgrad
Sportevenemang i Bukarest
Sportevenemang i Minsk
Sportevenemang i Vancouver
2006
Sport i Bled
Belgrad under 2000-talet
Bukarest under 2000-talet
Vancouver under 2000-talet
Järbo landskommun, Gästrikland

För landskommunen med detta namn i Dalsland, se Järbo landskommun, Dalsland.
Järbo landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Järbo och kommunkod 1952-1970 var 2102.

Administrativ historik
Järbo landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Järbo socken i Gästrikland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 1 juni 1945) överfördes till Järbo landskommun och församling från Ockelbo landskommun och församling den obebodda fastigheten Lenåsen 1:2 omfattande en areal av 0,02 km², varav allt land.

Kommunen påverkades inte av kommunreformen 1952 och förblev oförändrad fram till den 1 januari 1971 då den kom att bli en del av den nya Sandvikens kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Järbo församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält ett kors med tre tvärarmar, den mellersta med två uppåtriktade, utåtböjda och över korset nående spetsar, allt av silver.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 28 november 1966. Se artikeln om Sandvikens kommunvapen för mer information.

Geografi
Järbo landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 144,42 km², varav 141,12 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1958 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 144,62 km², varav 140,61 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Järbo landskommun fanns tätorten Järbo, som hade 1 604 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 57,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Se även
 Järbo församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sandvikens kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Cöster

Cöster är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Fredrik Bernhard Cöster - journalist
 Fredrik Cöster - riksdagsman
 Fredrik Wilhelm Cöster
 Henry Cöster
 Margareta Brandby Cöster

Se även 
 Coster
 Köster
Köster

Köster är ett efternamn, som burits av bland andra: 

 Adolf Köster
 Albert Köster
 Bärbel Köster
 Hugo Köster

Se även 
 Cöster
 Koster (efternamn)

 

Efternamn
Koster (olika betydelser)

Koster kan syfta på:

 Kosterbåt – en allmogebåt som har sitt historiska ursprung i snipan
 Koster-klass – en fartygsklass inom svenska marinen
 Koster (musikförlag) – ett svenskt musikförlag
 Koster (efternamn) – ett efternamn och personer med namnet

Geografi
 Kosteröarna – en svensk ögrupp i Tjärnö socken i Strömstads kommun
Nordkoster
Sydkoster
 Kosterfjorden – en fjord i Skagerrak
 Kosterhavets nationalpark – en nationalpark utanför Bohusläns kust

Se även
 HMS Koster
Ovansjö landskommun

Ovansjö landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Kungsgården och kommunkod 1952–1970 var 2103.

Administrativ historik
Ovansjö landskommun (från början Ofvansjö landskommun) inrättades den 1 januari 1863 i Ovansjö socken Gästrikland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den 12 maj 1916 inrättades Storviks municipalsamhälle inom kommunen. Den 1 januari 1924 bröts sedan municipalsamhället ut ur kommunen för att bilda Storviks köping. Den 1 januari 1927 utbröts ett område med 1 847 invånare till den nybildade Sandvikens köping.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 8 mars 1946) fastställdes gränsen mellan Ovansjö landskommun och församling och Svärdsjö landskommun och församling i Kopparbergs län. I samband med detta överfördes från Svärdsjö till Ovansjö vissa obebodda områden omfattande en areal av 2,45 km², varav 2,44 km² land. I motsatt riktning överfördes vissa obebodda områden omfattande en areal av 0,349 km², varav 0,347 km² land.

Kommunen påverkades inte av kommunreformen 1952.

Den 1 januari 1967 överfördes till Sandvikens stad och församling från Ovansjö landskommun och församling  ett område med 12 invånare och omfattande en areal av 5,10 km², varav 5,05 km² land, samt i motsatt riktning ett obebott område omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land.

Den 1 januari 1971 blev Ovansjö landskommun del av den nya Sandvikens kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Ovansjö församling, som var delad mellan Ovansjö landskommun och Storviks köping.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver en röd hjort, gående på röd stam, belagd med nio fembladiga blommor av silver, ordnade fem och fyra.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 16 december 1949. Se artikeln om Sandvikens kommunvapen för mer information.

Geografi
Ovansjö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 443,72 km², varav 401,47 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1958 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 439,34 km², varav 399,76 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 62,9 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Se även
 Ovansjö församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sandvikens kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Emilio Cotarelo y Mori

Emilio Cotarelo y Mori, född 1 maj 1857, död 27 januari 1936, var en spansk författare och litteraturhistoriker.

Cotarelo har med stor kunskap behandlat en mängd frågor på filologins och litteraturhistoriens områden, främst inom teaterhistorien, främst med verket Don Ramón de la Cruz y sus obras (1889). Han har även författat historiska romaner och utgett äldre texter såsom Colección selecta de antiguas novelas españolas (12 band) och några band av Lope de Vegas Comedias. Han tillhörde spanska akademin.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1857
Avlidna 1936
Män
Spanska författare
Spanska litteraturvetare
Anton Swab

Anton Swab, född 10 juni 1763 i Germunderyd, Alseda socken, död 28 oktober 1809 i Stockholm, var en svensk bergsman och kartograf.

Anton Swab var son till direktören vid Ädelfors guldgruva Anders Swab den yngre och sonson till Anders Swab. Han blev student vid Uppsala universitet 1776 och disputerade där 1780 på "Academisk afhandling i svenska bergslagfarenheten om grufvebrytning i Sverige". Han blev auskultant i Bergskollegium 1779, vice notarie 1783, undermarkscheider 1784 och geschworner 1787, erhöll bergmästares titel 1793 samt blev bergmästare i Falun 1794, adjungerad ledamot av Bergskollegium 1808 och assessor 1809. Under verksamheten vid Ädelfors guldverk införde Swab nya metoder för guldframställningen, vilka han lärt känna vid en med stadsunderstöd genomförd resa till de sachsiska och ungerska bergverken 1792. 1793 blev han ledamot av Vetenskapsakademien, och framlade i dess handlingar 1792–1794 en del av sina rön. Från 1800 arrenderade han Ädelfors gruvor och verk på trettio år. Efter hans död förföll driften alldeles. Swab tillhörde, liksom Carl Magnus af Robson, den stab av yngre tjänstemän i bergsstaten, som anlitades av Samuel Gustaf Hermelin för dennes geografiska och kartografiska arbeten över Sverige samt kolonisationsföretag i Norrbotten. Swab företog sommaren 1795 tillsammans med markscheider Clas Wallman en resa till Västerbotten och följde 1796 Carl Magnus af Robson på en resa genom Gästrikland, Hälsingland och Härjedalen till Röros kopparverk i Norge. Under dessa resor upprättades geografiskmineralogiska beskrivningar och påbörjades de båda första kartorna i det Hermelinska kartverket, över Västerbotten med Svenska lappmarken, som utgavs 1796–1797. Deras under resan förda journal utgavs av Herman Richter 1940.

Källor 
 

Personer inom Sveriges näringsliv
Svenska kartografer
Personer från Alseda socken
Födda 1763
Avlidna 1809
Män
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Storviks köping

Storviks köping var en tidigare kommun i Gävleborgs län. Centralort var Storvik och kommunkod 1952-1970 var 2160.

Administrativ historik
Den 12 maj 1916 inrättades Storviks municipalsamhälle inom Ovansjö landskommun. Den 1 januari 1924 (enligt beslut den 28 mars 1923) utbröts municipalsamhället samt det inom samhället belägna staten tillhöriga järnvägsområdet ur Ovansjö landskommun till en egen kommun benämnd Storviks köping med 1 881 invånare den 31 december 1923. Den 1 januari 1927 (enligt beslut den 12 mars 1926) ändrades gränsen mellan köpingen och landskommunen och mindre områden med 18 invånare tillfördes köpingen.

Köpingen påverkades inte av kommunreformen 1952 och förblev oförändrad fram till den 1 januari 1971 då den kom att bli en del av den nya Sandvikens kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde köpingen Ovansjö församling, som var delad mellan Ovansjö landskommun och Storviks köping.

Köpingsvapen
Storviks köping förde inte något vapen.

Geografi

Storviks köping omfattade den 1 januari 1931 en areal av 3,28 km², varav 2,72 km² var land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1958 omfattade köpingen den 1 januari 1961 en areal av 3,36 km², varav 2,86 km² land.

Tätorter i köpingen 1960
I Storviks köping fanns del av tätorten Storvik, som hade 2 182 invånare i köpingen den 1 november 1960. Tätortsgraden i köpingen var då 99,3 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Se även
 Ovansjö församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sandvikens kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Storvik
Antonio Cotogni

Antonio Cotogni, född 1 augusti 1831 i Rom, död 15 oktober 1918 i Rom, var en italiensk barytonsångare.

Cotogni uppträdde 1852-1904 i Italien, Storbritannien, Spanien och Ryssland i 157 olika operaroller. Från 1904 var han lärare vid Accademia nazionale di Santa Cecilia i Rom.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Italienska operasångare under 1900-talet
Barytonsångare
Italienska operasångare under 1800-talet
Musiker från Rom
Födda 1831
Avlidna 1918
Män
Svensk uppslagsbok
Högbo landskommun

Högbo landskommun var en tidigare kommun i Gävleborgs län.

Administrativ historik
Högbo landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Högbo socken i Gästrikland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den 1 januari 1927 bröts en del av kommunen ut för att bilda Sandvikens köping. Den 1 januari 1943 blev Sandvikens köping stad, och samtidigt blev de båda delarna av den gamla kommunen Högbo återförenade igen då den återstående delen av Högbo landskommun inkorporerades i staden.

Kommunvapen
Högbo landskommun förde inte något vapen.

Politik

Mandatfördelning i valet 1938

Se även
 Sandvikens församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Sandvikens kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gävleborgs län
Johann Friedrich Cotta

Johan Friedrich Cotta, född 27 april 1764, död 29 december 1832, var en tysk bokhandlare och bokförläggare. Han var far till Georg von Cotta.

Cotta var först verksam i Tübingen, där hans förfader Johan Georg Cotta (1631-1689) 1659 startat sin bokhandel. 1811 överflyttade Cotta sin bokhandel till Stuttgart. Han kom 1794 i kontakt med Friedrich Schiller och blev dennes liksom Johann Wolfgang von Goethes och hela den då ledande tyska författargenerationens förläggare. Johan Friedrich upphöjdes 1817 till friherrligt stånd som Cotta von Cottendorf, och var 1824-1831 lantdagens vicepresident.

Även inom det tekniska området var han en föregångsman och införde ångdrivna snällpressar. Hans ättlingar innehade hans tryckeri, tills det 1889 övertogs av Adolf och Paul Kröner.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1764
Avlidna 1832
Män
Bokhandlare
Tyska förläggare
Tyska friherrar
Svensk uppslagsbok
Ursula Cotta

Ursula Cotta, född Schalbe, död 29 november 1511, var en tysk husmor, gift med Kunz Cotta, borgmästare i Eisenach.

I Ursula Cottas hem bodde Martin Luther under sin skolgång i Eisenach, medan han hade sitt underhåll hos Ursulas föräldrar. Ursula Cotta var släkt till Martin Luther på modersidan. Hans vistelse här och Cottas inflytande har i romantiserad form återgivits i Chronicles of the Schönberg-Cotta family av Elizabeth Rundell Charles (1864, svensk översättning 1895) och i Jakob Knudsens Martin Luther (1915).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Referenser

Födda 1400-talet
Avlidna 1511
Kvinnor
Personer i Tyskland under 1500-talet
Albert Köster

Albert Köster, född den 7 november 1862 i Hamburg, död den 29 maj 1924 i Leipzig, var en tysk litteraturhistoriker.

Köster blev 1892 extra ordinarie professor i tyska språket och litteraturen i Marburg och kallades 1899 som ordinarie professor i samma ämne till Leipzig.

Köster skrev bland annat Schiller als dramaturg (1891), Gottfried Keller (1900; 2:a upplagan 1907) och utgav brevväxlingen mellan Theodor Storm och Keller (1904; 2:a upplagan 1905), Goethes mors brev (2 band, 1904; 3:e upplagan 1905) med mera samt de från hans seminarium härrörande avhandlingarna i serien "Probe-Fahrten" (1904 ff.).

Köster, som 1923 föreläste i Sverige, utgav även Die allgemeinen Tendenzen der Genie-Bewegung im 18. Jahrhundert (1912) och Die Meistersingerbühne des 16. Jahrhunderts (1921) samt en kritisk upplaga av Storms arbeten (1919 ff.).

Källor

Noter

Tyska litteraturvetare
Tyska professorer
Personer verksamma vid Marburgs universitet
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Personer i Tyskland under 1900-talet
Personer från Hamburg
Födda 1862
Avlidna 1924
Män
Ugglan