Regierungsbezirk

Regierungsbezirk (regeringsdistrikt), plural Regierungsbezirke, är en administrativ enhet i fyra av Tysklands förbundsländer, som ligger mellan förbundsland och krets (Landkreis/Kreis) respektive kretsfria städer. Ett Regierungsbezirk är en statlig myndighet under respektive förbundsland och inte en kommunal enhet.

Historia
De första regeringsområdena grundades under de preussiska reformerna åren 1808–1816, då Preussen indelade sina provinser i 25 Regierungsbezirke.  I Preussen var det den närmaste underavdelningen under provinsen och av ungefär samma storlek som länen i mellersta och södra Sverige. Kungariket Bayern var indelat i 8 regeringsområden (eller kretsar), vart och ett med en president och en kollegial Bezirksregierung, fördelad på 2 kamrar, vardera bestående av en direktor, 3–6 rådmän samt flera assessorer och andra tjänstemän. I motsats till förhållandet i Preussen hade regeringsområdet i Bayern en representation, Landrat. I kungariket Sachsen, som var indelat i 5 regeringsområden, hette dessas styrelse Kreishauptmannschaft.

Regierungsbezirke i Förbundsrepubliken Tyskland

Regierungsbezirke finns i fyra av Tysklands sexton förbundsländer. 
Dessa är 
 Baden-Württemberg
 Regierungsbezirk Freiburg
 Regierungsbezirk Karlsruhe
 Regierungsbezirk Stuttgart
 Regierungsbezirk Tübingen
 Bayern 
 Regierungsbezirk Mittelfranken
 Regierungsbezirk Niederbayern
 Regierungsbezirk Oberbayern
 Regierungsbezirk Oberfranken
 Regierungsbezirk Oberpfalz
 Regierungsbezirk Schwaben
 Regierungsbezirk Unterfranken
 Hessen
 Regierungsbezirk Darmstadt
 Regierungsbezirk Gießen
 Regierungsbezirk Kassel
 Nordrhein-Westfalen
 Regierungsbezirk Arnsberg
 Regierungsbezirk Detmold
 Regierungsbezirk Düsseldorf
 Regierungsbezirk Köln
 Regierungsbezirk Münster

Förbundsländer utan Regierungsbezirke

Stadsstater 
De till ytan små förbundsländerna Berlin, Hamburg och Bremen har som stadsstater inte denna typ av underindelning; de administrativa stadsdelsområdena kallas här Bezirk (Berlin och Hamburg) respektive Stadtbezirk (Bremen), men dessa är kommunala underenheter istället för delstatliga myndigheter. I Berlin och Hamburg har dessa direktvalda parlamentariska församlingar; i Bremen finns istället stadsdelsfullmäktige (Beiräte) för varje stadsdel, som är nivån under Stadtbezirk.

Övriga förbundsländer 
I de nio förbundsländer som varken är stadsstater eller har Regierungsbezirke är Kreis eller Landkreis respektive kretsfri stad den högsta administrativa underindelningen, men dessa fungerar här som sekundärkommuner och inte som delstatliga myndigheter.

Fyra förbundsländer har avskaffat sina regeringsdistrikt under 2000-talet. Dessa förbundsländer är Niedersachsen (2005), Rheinland-Pfalz (2000), Sachsen-Anhalt (2004) och Sachsen (sedan 1 mars 2012; här fick regeringsdistrikten benämningen Direktionsbezirke den 1 augusti 2008  i samband med en förvaltningsreform; de tre Direktionsbezirke lades samman till en enda myndighet, Landesdirektion Sachsen den 1 mars 2012).

Förbundsländerna Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern och Thüringen, som tidigare tillhörde Östtyskland, samt de västtyska förbundsländerna Schleswig-Holstein och Saarland, har aldrig haft regeringsdistrikt sedan sina respektive inträden i Förbundsrepubliken Tyskland.

Historiska Regierungsbezirke

I Förbundsrepubliken Tyskland 
Fyra av dagens tyska förbundsländer har haft Regierungsbezirke eller motsvarande indelningar men avskaffat dem under 2000-talet.

 Rheinland-Pfalz (avskaffade 1999):
 Regierungsbezirk Rheinhessen-Pfalz
 Regierungsbezirk Trier
 Regierungsbezirk Koblenz
 Sachsen-Anhalt (avskaffade 2003):
 Regierungsbezirk Dessau
 Regierungsbezirk Halle
 Regierungsbezirk Magdeburg
 Niedersachsen (avskaffade 2004):
 Regierungsbezirk Braunschweig
 Regierungsbezirk Hannover
 Regierungsbezirk Lüneburg
 Regierungsbezirk Weser-Ems
 Sachsen (avskaffade 2012):
 Direktionsbezirk Chemnitz
 Direktionsbezirk Dresden
 Direktionsbezirk Leipzig

Preussens Regierungsbezirke 
Regierungsbezirk var även ett administrativt område i Preussen under kungadömet, Tyska kejsardömet, Weimarrepubliken och Nazityskland. Regierungsbezirk utgjorde där nivån mellan provinserna och kreise, och därmed den näst högsta underindelningen i det preussiska kungadömet, sedermera Fristaten Preussen.
Provinsen Brandenburg
Regierungsbezirk Frankfurt
Regierungsbezirk Potsdam
 Provinsen Hannover
Regierungsbezirk Aurich
Regierungsbezirk Hannover
Regierungsbezirk Hildesheim
Regierungsbezirk Lüneburg
Regierungsbezirk Osnabrück
Regierungsbezirk Stade
 Provinsen Hessen-Nassau
Regierungsbezirk Kassel
Regierungsbezirk Wiesbaden
 Provinsen Hohenzollern
Regierungsbezirk Sigmaringen
Provinsen Ostpreussen
Regierungsbezirk Allenstein
Regierungsbezirk Gumbinnen 
Regierungsbezirk Königsberg
Provinsen Pommern
Regierungsbezirk Köslin
Regierungsbezirk Stettin
Regierungsbezirk Stralsund
Provinsen Posen
Regierungsbezirk Bromberg
Regierungsbezirk Posen
 Rhenprovinsen
Regierungsbezirk Aachen 
Regierungsbezirk Düsseldorf
Regierungsbezirk Koblenz
Regierungsbezirk Köln
Regierungsbezirk Trier
Provinsen Sachsen
Regierungsbezirk Erfurt
Regierungsbezirk Magdeburg
Regierungsbezirk Merseburg
Provinsen Schlesien
Regierungsbezirk Breslau
Regierungsbezirk Liegnitz
Regierungsbezirk Oppeln 
 Provinsen Schleswig-Holstein
Regierungsbezirk Schleswig
Provinsen Westfalen
Regierungsbezirk Arnsberg
Regierungsbezirk Minden
Regierungsbezirk Münster
Provinsen Westpreussen
Regierungsbezirk Danzig
Regierungsbezirk Marienwerder

Källor

Tysklands geografi
Tysklands administration