kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skärholmen (postort)

Skärholmen är en postort i Söderort inom Stockholms kommun. Den sammanfaller med Skärholmens stadsdelsområde och Skärholmens församling, alltså stadsdelarna Bredäng, Skärholmen, Sätra och Vårberg. Därtill kommer en mindre del av stadsdelen Vårby (Lammholmsbacken) i Huddinge kommun. 
Postnumren ligger i serien 127 XX.

Postorten inrättades med egen postadress år 1964 och det första postkontoret öppnades i Bredäng detta år. Tidigare hade Hägersten och Vårby använts som postadresser i det då glest befolkade området. Det har funnits totalt fyra postkontor inom Skärholmen, ett i varje stadsdelscentrum. Dessa är numera ersatta av postombud.

Skärholmens stadsdelsområde
Huddinge kommun
Postorter i Sverige
Söderort
Cikada

Cikada kan syfta på:
 Cikada – en individ i insektsfamiljen cikador
 Cikada (bok) – en  diktsamling av Harry Martinson
 Cikada (musikgrupp)
Turoyo

Turoyo (även kallat surayt och turabdinska) är ett nyarameiskt språk som talas av assyrier/syrianer från Tur Abdin, i sydöstra Turkiet, i nordöstra Syrien samt i diasporan. De flesta talare av språket använder kthobhonoyo (klassisk syriska) som skriftspråk och i liturgin. Idag är de flesta talare av turoyo medlemmar i syrisk-ortodoxa kyrkan och syrisk-katolska kyrkan även om det finns en del kaldeisk-katolska som talar språket, framför allt från staden Midyat. Fram till 1800-talet fanns det även nestorianer i Bägoge/Tur-Izlå, men dessa konverterade senare till den syrisk-ortodoxa kyrkan. Turoyon är i det egna språket välkänt som suryoyo (ܣܘܪܝܝܐ), tidigare surayt (ܣܘܼܪܲܝܬ). Språket är delvis ömsesidigt begripligt med nyöstsyriska och kaldeisk nyarameiska.

Se även
Syriska

Externa länkar

The Turoyo language today

Referenser

Arameiska
Utrotningshotade språk
Språk i Turkiet
Främre Orientens språk
European Iranologist Society

European Iranologist Society eller Societas Iranologica Europea är ett europeiskt sällskap för studiet av Iran och de iranska folkens språk, historia, kultur och geografi. Sällskapets grundades 1983 i Rom med ändamål att stödja forskning inom ämnesområdet iranistik. 

Sällskapet anordnar regelbundet konferenser som samlar iranister från hela världen. Det har sitt högkvarter i Rom och dess nuvarande president är Maria Macuch vid Freie Universität Berlin.

Se även 
Skandinaviska Sällskapet för Iranistik

Externa länkar 
 European Iranologist Society
 6th European Conference of Iranian Studies

Vetenskapsorganisationer
Iranistik
IRECO Holding

RISE, Research Institutes of Sweden, (tidigare IRECO Holding AB, som texten nedan refererar till) är ett svenskt aktiebolag som fungerar som svenska statens holdingbolag för statens ägande i diverse svenska forskningsinstitut som är organiserade i form av aktiebolag och där svenska staten inte är helägare. IRECO Holding AB bildades 1997 av Näringsdepartementet och KK-stiftelsen, och ägs sedan 1 januari 2007 till 100% av svenska staten. IRECO Holding AB:s ägande ser 2007 ut på följande sätt:
 47,3% av Swerea, som innehåller institut inom material- och verkstadsteknik
 60% av Swedish ICT Research, som innehåller institut inom informations- och kommunikationsteknik
 29% av STFI-Packforsk, som innehåller institut inom fiber-, pappers-, förpacknings- och tryckteknik

Resterande aktier ägs av olika branschorganisationer som representerar näringslivet inom respektive bransch.

Många, men långt ifrån alla svenska teknikinriktade forskningsinstitut med statlig delfinansiering ingår således i "IRECO-gruppen".

Referenser

Se även
 Lista över forskningsinstitut i Sverige

Externa länkar
 RI.se
 Historik för RISE/IRECO

 
Svenska företag med statligt ägande
Företag bildade 1997
Jan Smeterlin

Jan Smeterlin född 7 februari, 1892 i Bielsko i Österrike-Ungern, död  18 januari, 1967 i London, var en polsk konsertpianist. Han är speciellt välkänd för sina tolkningar av Chopin och av Karol Szymanowski.

Biografi 
Smeterlin framförde sin första konsert vid sju års ålder, men trots stor talang i ungdomen tvingades han att studera juridik. Han fick ett stipendium för att studera under pianisten Leopold Godowsky då han studerade i Wien. Godowsky kom att bli en av Smeterlins viktigaste lärare. Smeterlin gjorde sin professionella debut år 1920.

Smeterlin älskade att laga mat och författade en bok med recept. Boken gavs ut postumt. Under hans senare år levde han och hans hustru Didi i New York. Kort efter att paret återvände till London år 1967 avled Smeterlin.

Inspelningar 
Smeterlin spelade in mer av Chopins musik än någon annan kompositör. Under sin karriär spelade han in för följande bolag: Philips, Mace, Allegro, Polydor, samt RCA Victor.

Källor  

Födda 1892
Avlidna 1967
Polska pianister
Män
Mannen som log (TV-serie)

Mannen som log är en svensk-dansk-norsk-tysk miniserie från 2003. Filmen är baserad på boken med samma namn. Filmen regisserades av Leif Lindblom

Handling
En gammal vän till Kurt Wallander, advokaten Sten Torstensson, söker en dag upp honom och berättar att hans far omkommit under mystiska omständigheter. Strax efter hittas Torstensson själv brutalt mördad.

Om filmen
TV-serien spelades in 22 april-23 juni 2003 i Stockholm. Första delen visades i SVT1 den 26 december 2003.

Rollista (i urval)
Rolf Lassgård - Kurt Wallander
Marie Richardson - Maja Thysell
Kerstin Andersson - Lisa Holgersson
Lars Melin - Martinsson
Christer Fant - Svedberg
Klas Gösta Olsson - Nyberg
Claes Månsson - Alfred Hardeberg
Melinda Kinnaman -  Kristina Hardeberg
Anna-Lena Hemström  - Annika
Björn Åkesson  - Sten Torstensson
Jan Lerning - Gustaf Torstensson
Peter Sundberg - Kurt Ström
Jenny Rudell - Linda Wallander 
Patrik Karlson - polis 
Karin Bertling - fru Dunér 
Li Brådhe - rektor vid Polishögskolan 
Katarina Lundgren-Hugg - advokat 
Wallis Grahn - obducenten 
Magnus Schmitz   
Marianne Wesén - fru Borman

Källor
 

Svenska miniserier från 2000-talet
Ystad på film
TV-seriestarter 2003
Svenskspråkiga TV-serier
Danska miniserier från 2000-talet
Norska miniserier från 2000-talet
Tyska miniserier från 2000-talet
Johan Schück

Johan Henrik Schück, född 20 januari 1951 i Brännkyrka församling i Stockholm, är en svensk ekonomijournalist och författare.

Biografi 
Schück har studerat vid Handelshögskolan i Stockholm och är civilekonom. Han var handläggare hos Näringsfrihetsombudsmannen 1974–1975 och utredare vid Statskontoret 1975–1981, varav ett år som biträdande sekreterare i den parlamentariska Förvaltningsutredningen, innan han övergick till journalistiken.  

Han var ledarskribent vid Expressen 1981–1984 och vid Dagens Nyheter 1984–1990, varefter han fortsatte till Dagens Nyheters ekonomiredaktion och där var samhällsekonomisk krönikör och reporter 1990–2018. Därefter har Schück varit frilansjournalist och skriver också en egen blogg om ekonomi.  2019 publicerade Schück boken Schücks ABC (Dialogos Förlag), som riktar sig till samhällsintresserade som vill lära sig mer om ekonomi. 2021 utkom boken Herman Friedländer: en svensk judisk historia (Medströms Bokförlag).

Schück var förbundsordförande i Folkpartiets ungdomsförbund 1973–1974 och ledamot i Stockholms läns landsting (FP) 1976–1982 samt redaktör för tidskriften Liberal Debatt 1980–1981. Han var suppleant och sedan ledamot i Pressens Opinionsnämnd åren 2005–2011 och är sedan 2015 ledamot i Ingenjörsvetenskapsakademien.

Johan Schück belönades 2006 med Söderbergska journalistpriset i ekonomi.

Bibliografi

Källor

Externa länkar
Johan Schück - En blogg om ekonomi

Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Svenska journalister under 1900-talet
Journalister från Stockholm
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Födda 1951
Levande personer
Män
Höstflox

Höstflox (Phlox paniculata) är en art i familjen blågullsväxter från östra Nordamerika. Arten är en vanlig trädgårdsväxt och förekommer i många olika sorter. Dessa trädgårdssorter är vanligen lägre och har större blommor än den vilda typen.

Höstflox är en flerårig ört som blir mellan 50 och 200 cm hög. Stjälkarna är klara eller något ludna på den övre delen. Bladen sitter motsatt, de övre paren dock mer eller mindre strödda. De är elliptiska till avlångt lansettlika eller avlångt äggrunda, de är mer eller mindre skaftlösa. Unga blad har håriga bladkanter. Blomställningen är stor, flat till pyramidformad med mycket korta kala till något ludna skaft. Foret har smala frikar. Kronan är lilarosa hos vilda plantor, 1,5–2,5 cm lång med 7–12 mm långa flikar. Ståndarknapparna är gräddvita, inneslutna i, eller något utskjutande ur pipen.

Sorter
 

Blågullsväxter
Hö Växtindex
Arappaloosa

Arappaloosa är en hästras som utvecklats i USA och är egentligen en korsning mellan Arabiskt fullblod och Appaloosa. Även om begreppet Arappaloosa är relativt nytt i vår del av världen så har rasen funnits sedan 1940-talet . Resultatet har blivit en ras med Appaloosans lugn och prickiga färg med arabens elegans och uthållighet.

Historia 

Arappaloosan har, trots att den är ovanlig utanför USA, funnits sedan 1940-talet och startades av Nez Perceindianerna. Prickiga arabhästar har dock funnits i alla tider och konstföremål från Mellanöstern och gamla Egypten visar att många araber var prickiga eller skäckfärgade även om det idag inte är godkända färger hos arabhästarna, men de existerar. Dessa araber kan dock inte registreras i Föreningar eller register för arabhästar. Den upptäcktsresande hästkännaren Meriwether Lewis besökte indianerna i nordvästra USA när han kom i kontakt med den prickiga men mycket mer eleganta Appaloosan för första gången. År 1806 skrev han om indianernas Appaloosa i sin journal och beskrev dem som aktiva och eleganta. 

1938 startades en av många föreningar för Appaloosan som kallades Appaloosa Horse Club och grundaren Claude Thompson hade även han besökt indianerna som ung och ville skapa samma eleganta hästar. Claude visste på en gång att arabiska fullblod skulle blandas in i Appaloosan för att få fram ädlare hästar och han köpte ett stort antal araber till sin gård där han startade ett avelsprogram med sina Appaloosahästar. Då Appaloosahästarna redan tilläts att korsas med araber enligt Appaloosaföreningen så innehåll många av hans Appaloosahästar redan arabiskt blod för att inflytandet skulle framträda starkare. Flera uppfödare följde efter hans exempel då Amerikanska Appaloosaförbundet uppmuntrade uppfödarna att bevara Appaloosan och förbättra den genom att avla ut dem med araber. 

Arappaloosa har egentligen bara varit en benämning på korsningen men i USA har den fått rasstatus och avlas ganska friskt. Den har inte fått status som hästras i Europa än.

Egenskaper 

Rasen karaktäriseras av att den har kropp och utseende som en arab men med Appaloosans tigrerade färg. Rasen används mest inom showridning och westernridning men man tävlar ändå mycket med rasen i hoppning och dressyr. Hästarna som har ärvt sina båda grundrasers uthållighet används även inom rancharbete och till distansritt.

Se även 

Appaloosa
Angloarab
Pintabian
Quarab
Morab
Knabstrup
British spotted pony

Källor 
Arappaloosa hos Breeds of Livestock
Information om Arappaloosan

Varmblodshästar
Hästraser från USA
Skivepitel

Skivepitel är en typ av vanligt förekommande epitel som består av ett enda lager platta epitelceller (så kallat enskiktat skivepitel) eller av flera lager epitelceller där det yttersta lagret utgör platta epitelceller (så kallat flerskiktat skivepitel). Hos de platta epitelcellerna är även cellkärnan tillplattad.

Enskiktat skivepitel 
Enskiktat skivepitel, eller enkelt skivepitel, är ett enda lager platta epitelceller som står på ett basalmembran. Cellkärnan hos enskiktat skivepitel är tillplattad.

Skivepitel som är enskiktat finns bland annat på insidan av blodkärl som endotel, i lungornas alveoler, och bekläder i form av mesotel olika hålrum inne i kroppen såsom perikardiet, pleura och peritoneum.

Flerskiktat skivepitel 

Flerskiktat skivepitel, eller flerskiktat plattepitel, är skivepitel där epitelcellerna ligger i flera lager där det yttersta lagret utgör platta epitelceller. Utseendet hos cellerna varierar från basalmembranet och upp mot ytan av epitelet. Cellerna som ligger basalt (närmast basalmembranet) är kubiska och ju mer apikalt cellerna ligger desto plattare är de.

På platser med flerskiktat skivepitel som utsätts för nötning, som huden, förlorar de ytligaste cellerna sin cellkärna samt keratiniseras, ansamlas med keratin, även kallat att epitelet blir förhornat. Detta till skillnad från flerskiktat skivepitel som är oförhornat, som förekommer på platser som inte är utsatta för samma nötning som huden, som saknar lagret av keratin samt bibehåller sin cellkärna även i de ytligaste skikten. Hos oförhornat flerskiktat skivepitel är cellkärnan tillplattad hos de ytligaste, platta epitelcellerna.

Flerskiktat skivepitel som är keratiniserat, förhornat, finns i hudens epidermis. Flerskiktat skivepitel som är icke-keratiniserat, oförhornat, finns i slemhinnan exempelvis i esofagus, vagina och hornhinnan.

Källor 

Histologi
Vävnader
Celltyper
Klammer

Klammer kan syfta på:

 Häftklammer – en liten u-formad tråd av stål, koppar, aluminium eller rostfritt stål som används i en häftapparat
 Hakparentes – används bland annat runt matriser inom matematiken och runt fonetisk text i lexikon
 Klammerparentes – { },  i mängdlära kallas de ofta mängdklammer
 Klammerparentes – { } i notskrift, se ackolad (musik)
 Klammer (spik)

Efternamn
 Franz Klammer (1953-), österrikisk alpin skidåkare
Quarab

Quaraben är en typ av häst som avlas i USA. Quaraben är egentligen ingen egen hästras utan en korsning mellan Arabiskt fullblod och Quarterhäst. Men den har en egen förening och kan registreras i USA. Man tillåter även blod från Pinto som ger Quaraber som är skäckar, en färg som annars inte är tillåten hos varken araben eller Quarterhästen. Quaraben börjar få mer rasstatus nu när reglerna säger att båda föräldrarna till en Quarab måste vara registrerade inom föreningen för att en häst ska få registreras och betecknas som Quarab.

Historia 

Att korsa Quarterhästar med arabiska fullblod är inget nytt. Quarterhästen är en mycket snabb och vändbar häst och genom att korsa dessa med araber har man fått ädlare hästar med bättre uthållighet. 

1989 startade Quarabföreningen "The United Quarab Registry" i USA för att ge mer reklam och utökning för dessa korsningar i syfte att ge korsningarna mer status som ras. Avdelningen Painted Quarab Index lades till 1991 så att man kunde registrera Quaraber som hade Pintoblod i sig då den populära skäckfärgen inte skulle återfinnas hos Quaraben annars.

Idag är Quaraben fortfarande en ganska ny företeelse men den är populär inom westernridning, showridning och till nöjesridning.

Egenskaper 

Quaraben får bara ha blod i sig från Araben och Quarter och även lite Pinto. Nosryggen får inte vara utåtbuktande utan måste vara rak eller inåtbuktande som hos araben. Kroppen är smäcker men väl musklad med en lång och smal hals. För att få registreras som en Quarab krävs det att hästen inte har blod från några andra hästar än Quarterhäst, Arab eller Pinto. Det krävs även att hästen har minst 12,5 % blod från antingen Quarter eller Arab medan resterande procent ska utgöra den andra rasen, och eventuellt Pinto. En Quarterhäst med enbart 11 % arabblod i sig, eller vice versa, registreras inte. 

Quaraben bedöms även efter kroppstyp och kan representera den kraftigare boskapstypen med tydliga drag från Quarterhästen som en kraftigare bakdel, muskulösare ben och mer robust byggnad, eller den ädlare lättare arabiska kroppstypen med slank exteriör, väl rundad nacke och inåtbuktande nosprofil. Gemensamt för alla är dock stora ögon och en mankhöjd på ca 145-165 cm.

Quaraben är väl lämpad för Westernridning men även dressyr och körning.

Se även 
 
 Pintabian
 Arappaloosa
 Angloarab
 Morab

Källor 
Internationella Quarabföreningen (en)
Quarab hos Breeds of Livestock
Fakta om Quaraben

Varmblodshästar
Hästraser från USA
Divertikulit

Divertikulit innebär att divertiklar eller området runt dessa har blivit inflammerade. Vanligen rör det sig om tjocktarmsdivertiklar, 90 procent av divertiklarna sitter i tjocktarmens sista del, sigmoideum.

Orsak 
Då länder med hög välfärd ofta har ett lägre fiberinnehåll i kosten är sjukdomen vanligare där. Även med stigande ålder ökar risken att drabbas.

Symtom 
Den drabbade personen blir illamående, febrig och får smärtor i buken, ofta i den nedre vänstra delen. Det händer även att det utvecklas till bukhinneinflammation men det är sällsynt. Även tarmvred kan förekomma vid långtgående inflammation.

Inflammationen kan vara okomplicerad (utan komplikationer) eller komplicerad (med komplikationer). Komplikation kan vara varböld, bristning i tarmfickan eller fistel till ett annat organ.

Behandling 
Fasta (flytande kost) och eventuellt antibiotika används som behandling i de flesta fall. Om inflammationen i divertikeln leder till att det går hål på tarmen eller om bukhinnan blir kraftigt irriterad kan ett kirurgiskt ingrepp bli nödvändigt. Kirurgi kan också vara ett alternativ vid upprepade divertikuliter.

Vid kirurgiskt ingrepp är det vanligast att bortoperera det divertikeldrabbade delen av tarmen. Det kan innebära framläggning av stomi som är antingen temporär eller permanent.

Se även 
Divertikel
Divertikulos – ett större antal divertiklar i tjocktarmen

Referenser

Externa länkar 
Riksförbundet för mag- och tarmsjuka

Inflammationer i matsmältningsorganen
Patologiska kroppsliga tillstånd
Mag- och tarmsjukdomar
Livsstilssjukdomar
Sorry, Blame It on Me

Sorry, Blame It on Me är en låt skriven av Akon, som släpptes den 27 juni 2007. Akon blev, i maj 2007, anklagad för att ha antastat en 14-årig flicka på en nattklubb i Trinidad. I texten ber han bland annat om ursäkt till sin familj, Gwen Stefani, och den 14-åriga flickan.

Referenser

Sånger 2007
Kristus konungens institut

Kristus konungens institut, grundades 1990 nära Florens och är ett internationellt katolskt prästsällskap (formellt: sällskap för apostoliskt liv) som firar den äldre romerska liturgin, ibland kallad tridentinsk liturgi eller usus antiquior. I den latinska delen av katolska kyrkan var denna liturgi allmän fram till 1969/1970. I och med påven Benediktus XVI:s skrivelse Summorum pontificum är den åter en normerande del av den romerska liturgin.

Institutet, som i andligt hänseende betonar samklangen mellan gudomligt och mänskligt, växer snabbt, inte minst i USA, där det utmärkt sig för sina omfattande kyrkorenoveringsprojekt. Under tiden 2005-2011 besökte medlemmar av Kristus konungens institut regelbundet Sverige på den katolske biskopens uppdrag. Mässa firades då i Stockholm och i Skåne. 1 november 2011 flyttade en av dess präster till Stockholm. Han blev det svenska katolska stiftets "särskilde själasörjare" för den äldre romerska riten. Institutet firar dagligen mässa i Sätra kyrka i Stockholm.

Kordräkt 
Präster, superiorer samt generalpriorn

Se även 
Summorum pontificum

Externa länkar
 Officiell webbplats

Romersk-katolska kyrkans organisation
Konvent (kloster)

Ett konvent är en klosterliknande gemenskap, inom katolska respektive anglikanska kyrkan. 

Konventet är inom Franciskanorden och Kapucinorden ett enskilt ordenshus, som leds av en gardian. I dåvarande Sverige fanns inom Franciskanorden före reformationen 16 ordenshus, varav tre i den östra rikshalvan (Viborg, Raumo och Kökar).

Under början av 1200-talet växte en ny form av ordensliv fram, de så kallade tiggarordnarna, till vilka räknas franciskanorden, dominikanorden, karmelitorden och augustinerorden. Tiggarkonventen skilde sig från de äldre klostren genom att man försörjde sig genom insamling och tiggeri. Medlemmarna benämndes "bröder" och "systrar", till skillnad från munkar och nunnor, då deras livsstil skilde sig markant från det strängt isolerade livet i klostren. Konventen var öppna och fungerade ofta som härbärgen och som mötesplats för bland annat stormän. Det var inte heller ovanligt att konventen bistod med praktiska tjänster som att skriva brev och olika juridiska dokument, t.ex. avtal och testamenten. Människor kunde också söka sig till konventen för medicinsk behandling eller som härbärgen på resor. Till skillnad mot i klostren var dessa inte bundna till det konvent där de avlagt sina löften, utan till en geografisk provins med flera konvent. Bröderna, som vandrade mellan konventen, var samtliga prästvigda, för att kunna betjäna befolkningen med mässa, dop och begravning. Systrarna levde ett liv som var mer åtskilt från det övriga samhället.

Se även 
 Gardian
 Mendikantorden
 Prior, Priorinna

Källor

Noter

Konvent
Carl Fredrik Graf

Carl Fredrik Alexander Graf, född 6 augusti 1959 i Halmstads församling, Hallands län, är en svensk politiker (moderat). Han var riksdagsledamot 1991–2002. 2006–2018 var han kommunstyrelsens ordförande i Halmstads kommun. 2018 utnämndes han till landshövding i Östergötlands län.

Biografi 
Graf föddes i Halmstad och studerade på Sannarpsgymnasiet där. Han utbildade sig till officer i armén och tog examen vid krigsskolan 1981. Han har även studerat samhällsvetenskapliga ämnen vid högskolan i Halmstad och Lunds universitet och har en filosofie magisterexamen med pedagogik som fördjupningsämne.

Graf utnämndes den 29 mars 2018 av regeringen till landshövding i Östergötlands län för perioden 1 september 2018 – 31 juli 2024.

Referenser

Externa länkar 

Carl Fredrik Graf moderat.se 
Carl Fredrik Graf

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Landshövdingar i Östergötlands län
Kommunråd i Halmstads kommun
Alumner från Lunds universitet
Politiker från Halmstad
Födda 1959
Levande personer
Män