kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tapperheten (1785)

Tapperheten var ett svenskt linjeskepp, byggt efter Fredrik Henrik af Chapmans ritningar på Karlskronas örlogsvarv 1785 och sjösatt den 21 oktober samma år.

Byggnation
Byggd som nummer 10 i serien om tio linjeskepp efter prototypen Wasa framtagen av af Chapman på Karlskronas örlogsvarv 1785. Hon var en tvådäckare och förde en bestyckning om 64 kanoner. Besättningen uppgick till ca 567 man.

Tapperheten var 167 fot (ca 49,4 meter) långt, och 45,9 fot (ca 13,5 meter) bred.

Tjänstehistoria
Tapperheten var bestyckat med 64 kanoner och deltog vid ett flertal strider under Gustav III:s ryska krig, däribland;

 Sjöslaget vid Ölands södra udde
 Sjöslaget vid Reval
 Viborgska gatloppet

En särskild händelse var att Tapperheten gick på grund den 21 maj 1790, och fick kasta sina kanoner på undre batteridäck överbord för att bli flott igen. Skeppet fick nya kanoner, genom att övriga örlogsfartyg gav upp en eller två kanoner till henne.

Tapperheten deltog även i sjöslag under Finska kriget 1808–1809, bland annat blockerade hon hamnen i Slite från den 12 maj 1808 under Ryska ockupationen av Gotland. Därefter blev hon ett så kallat blockskepp i Karlskrona 1809.

1825 hade regeringen beslutat att sälja fartyget till republiken Colombia genom en bulvan, handelshuset Michaelson & Benedicks. Försäljningen kunde dock inte slutföras då stormakterna lade sig i, vilket kallas Skeppshandelsfrågan. Hon såldes slutligen på oförmånliga villkor i New York 1826 för täckande av gäld för 171 000 riksdaler hamburger banko, och där upphugget.

Fartygschefer
1789-1790 - Carl Magnus Wagenfelt
1825-1826 - Carl August Gyllengranat

Bilder

Se även 
Lista över svenska seglande örlogsfartyg

Källor

Noter

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta 1785
Fartyg byggda i Karlskrona
Kronprins Gustaf Adolf-klass
Tre Kronor (1706)

Tre Kronor var ett svenskt örlogsskepp och ett linjeskepp som byggdes 1706 efter ritningar av Charles Sheldon i Karlskrona. Fartyget förde 86 kanoner och deltog i slaget vid Köge bukt 1710 där det gick förlorat.

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1700-talet (decennium)
Fartyg sänkta i strid
Sjöolyckor 1710
Fartyg byggda i Karlskrona
Uppland (1749)

Uppland (52 kanoner) var ett svenskt linjeskepp, byggt 1749 av Solberg i Stockholm. Ombyggt 1775 till 44-kanonfregatt med bibehållet namn. Seglade 1777 till Medelhavet för att bekämpa marockanska sjörövare. Deltog i sjötågen 1757, 1759, 1761–62 samt genomförde konvojexpeditioner 1777 och 1780. Deltog i sjötåget 1789–90 och förlorades sistnämnda år vid utbrytningen ur Viborgska viken.

Se även
Lista över svenska vrak

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sänkta i strid
Sjöolyckor 1790
Fartyg byggda i Stockholm
Fartyg sjösatta 1749
Säkring (ammunition)

En säkring är en anordning som ska hindra en granat eller någon annan ammunition från att utlösas för tidigt av till exempel stötar, beskjutning eller elektromagnetiska störningar. För att skydda den egna truppen ska säkringarna hindra att ammunitionen utlöser när den transporteras, laddas och skjuts ut eller fälls. När det gäller granater, robotar och bomber bör säkringen också hindra brisad i projektilbanan på grund av till exempel nederbörd. 

Självsprängning (autodestruktion) kan ses som en form av säkring. Den förekommer framförallt i granater till luftvärnskanoner och innebär att granaten sprängs en viss tid efter skottet för att minska risken för att den träffar personer på marken. Det finns folkrättsliga krav att landminor skall neutraliseras en viss tid efter utläggning, att torpeder skall bli ofarliga om de missar sitt mål och att sjöminor skall bli ofarliga om de sliter sig från sina förtöjningar. Sådan ammunition har därför antingen en autodestruktionsfunktion eller (vanligare) en funktion som inaktiverar tändröret.

Antalet säkringsanordningar och deras komplexitet beror till stor del på ammunitionens verkan, så att en 20 mm luftvärnsgranat endast har ett par oberoende säkringar medan ett kärnvapen har flera och mycket komplexa säkringar. En 15 cm granat kan ha upp till ett halvdussin oberoende säkringar som alla måste vara upphävda (osäkrade) för att granaten skall brisera.

Säkringstyper indelade efter syfte
Säkringar kan indelas efter vilken funktion de har.
Transportsäkring hindrar utlösning under transport. Transportsäkringen kan vara en skyddskåpa eller en sprint som ska avlägsnas när ammunitionen klargörs.
Laddsäkring hindrar att en granat löser ut under hantering och laddning vid pjäsen. Den upphävs av krafterna vid avfyrningen.
Loppsäkring hindrar att en granat löser ut medan den är i eldröret och strax framför. Loppsäkringen kan till exempel vara en anordning som känner av accelerationen.
Masksäkring och mynningssäkring ska göra att en granat eller en robot kan träffa till exempel vegetation inom ett antal meter från avfyringsplatsen utan att brisera.
Bansäkring hindrar att en granat eller en robot löser ut när den till exempel passerar genom en regnskur.
Självsprängning skall hindra granaten från att brisera i marknivå. Självsprängningen kan vara en timer, ett spårljus som när det brunnit till slut utlöser sprängladdningen eller en anordning som känner av när granatens rotation saktats ner till en viss hastighet.

Externa länkar
FMV:Handbok för Vapen- och Ammunitionssäkerhet
Naval Ordnance and Gunnery, Volume 1, chapter 3, Ammunition, E. Fuzes and Tracers

Ammunition
Wachtmeister (1681)

Wachtmeister var ett svenskt linjeskepp byggt 1681 i Riga av Francis Sheldon. Fartyget var bestyckat med 56 kanoner och besättningen bestod av 271 sjömän och 40 knektar. Hon deltog i expeditionerna till Danmark och Livland 1700 och som flaggskepp i Finska viken 1704, samt i sjöslagen vid Köge bukt 1710 och Gotska Sandön 1719, varvid det gick förlorat till ryssarna.

Se även 
 Lista över svenska seglande örlogsfartyg

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1680-talet
Wasa (linjeskepp)

Det har funnits flera svenska örlogsfartyg med namnet Wasa, se: Vasa (olika betydelser)Wasa, officiellt HM Skepp Wasa, var ett linjeskepp i svenska Kungliga flottan, byggt i Karlskrona 1778 efter Fredrik Henrik af Chapmans ritning. Deltog i 1788–1790 års sjötåg under Gustav III:s ryska krig. Försålt 1803 men återköpt 1808 och ombyggt till 50-kanonskepp. Slopat 1827.
Svenska Ostindiska Companiet utnyttjade Wasa för resan till Kanton 1803-1805. Besättningen minskades då från 556 man till 167 man. Skeppet återköptes av flottan 1808 efter sin enda resa med Ostindiska kompaniet. Wasa sänktes 1836 i Djupasunds spärranläggningar i Karlskrona som en del av Vrakkyrkogården vid Ekenabben.

 Konstruktion  Wasa är ett typexempel på många av Chapmans nydanande idéer. Sverige byggde vid den här tiden sin krigsmakt på ett nära samarbete mellan dess olika grenar, armén, artilleriet och flottan. Därför efterfrågades en fartygstyp som var slagkraftig nog att utkämpa de långdragna artilleridueller i slaglinje som var dåtidens praxis, men också kunde medverka som understöd i kustnära operationer och landstigningar.

Chapmans idé var ett fartyg som trots sin ringa storlek kunde leverera stor eldkraft. Ett mindre fartyg har fördelarna att det är grundgående och kan navigera med större frihet samt att det minskade vattenmotståndet ger högre manöverduglighet och hastighet. Den låga höjden reducerar också avdriften vilket hjälper fartyget att hålla formationen i en slaglinje samt presenterar ett mindre mål för fienden att beskjuta.

Resultatet blev en två-däckare med plats för 60 kanoner. Mer traditionellt byggda linjeskepp vid den här tiden förde oftast 74 kanoner i tre däck och för att kunna mäta sig med dessa gav man skeppet en väldigt kraftig bestyckning om 36- och 24-pundiga kanoner. Chapman satsade också på att uppnå hög styvhet, med fullt segelställ lutade skeppet inte mer än tio grader vid sex-sju sekundmeter. Med ett dessutom högt placerat nedre kanondäck hade fartygstypen ett stort övertag i hård vind och hög sjö.

Konstruktionen mötte dock viss kritik av flottan då det övre kanondäcket var i princip helt oskyddat och man ansåg inte att fartyget skulle kunna motstå en många timmars lång beskjutning som dåtidens sjöslag innebar.

Befälhavare
 1788 - Baltzar Filip Horn af Rantzien som dör under Slaget vid Hogland men som ger Per Gustaf Lagerstråle befälet med orden Du skall svara mig inför Gud, om du stryker flagg.
 1788-1789 Georg Samuel von Gegerfelt

 Serieproduktion Wasa'' vann över Sheldons Sofia Magdalena vid provseglingen (om ändock med liten marginal) och fartyget blev flottans standardtyp för många år framåt. En order om tio linjeskepp placerades och byggdes mellan 1782 och 1785. För att blidka flottan gjordes dessa skepp något större och kraftigare med utökat skydd för det övre kanondäcket samt gavs en ökad bestyckning om 64 kanoner. Dessa fartyg är:

Kronprins Gustaf Adolf
Fäderneslandet
Ömheten
Rättvisan
Dygden
Äran
Försiktigheten
Dristigheten
Manligheten
Tapperheten

Kommentarer

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1770-talet
Småland (1688)

Småland (80 kanoner) var ett svenskt linjeskepp, byggt 1688 av Roth i Kalmar och sjösatt samma år. Döptes 1694 om till Wenden. Deltog i expeditionen mot Danmark 1700 samt i sjöslagen vid Köge bukt 1710 och Rügen 1715. Ingick i den förenade flottan 1720. Sänkt 1734 vid inventariekammaren n:r 1 å Karlskrona varv.

Källor

Noter

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1680-talet
Verden (1706)

Verden var ett svenskt linjeskepp byggt 1706 efter ritningar av Charles Sheldon i Karlskrona och bestyckad med 54 kanoner. Hon deltog i sjöslagen vid Köge bukt 1710, Hogland 1713 och Rügen 1715. Fartyget ingick i förenade flottan 1720–21, samt i 1741–42 års flottor. Hon blev utrangerad 1754.

Se även 
Lista över svenska vrak
Lista över svenska seglande örlogsfartyg

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1700-talet (decennium)
Fartyg byggda i Karlskrona
Westmanland (1696)

Westmanland (62 kanoner) var ett svenskt linjeskepp, byggt 1696 av Ch. Sheldon i Karlskrona. Deltog i expeditionen mot Danmark 1700 och mot Livland samma år, varvid Karl XII befann sig ombord. Var med vid slaget vid Köge bukt 1710 och sjöslaget vid Rügen 1715 samt ingick i 1721 års förenade och 1742 års flottor. Nyttjades sedan länge som plankmagasin och slopades 1788.

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1690-talet
Lastsäkring

Lastsäkring eller säkring av last är ett sammanfattande begrepp för de olika åtgärder som genomförs för att last inte ska förskjutas, glida eller välta under transport.  

Brister i lastsäkringen kan medföra risker för fartyget, fordonet eller flygplanet liksom risker för medtrafikanter och skador på godset.

Gods skall förhindras att glida och tippa framåt, bakåt och i sidled med hjälp av någon eller flera av nedanstående metoder, kombinerade på lämpligt sätt. Låga föremål som placeras på en yta med hög friktion är under vissa förutsättningar tillräckligt säkrade genom föremålets egen vikt.

Olika sätt att lastsäkra

Förstängning 
Förstängning innebär att godset stuvas mot lastbärarens fasta konstruktionsdetaljer. Reglar, kilar, strövirke, luftkuddar och annan utrustning som stödjer direkt eller indirekt mot fasta konstruktionsdetaljer är också förstängning. Förstängning är främst en metod för att förhindra godset från att glida men om förstängningen når tillräckligt högt upp förhindras även godset att tippa. Förstängning skall användas när så är möjligt.

Överfallssurrning 
Används för att förhindra glidning och tippning i såväl sidled som längdled.

Loopsurrning 
Loopsurrningar satta i par kan förhindra att godset glider respektive tippar i sidled. Minst ett loopsurrningspar per lastsektion skall användas. När långt gods säkras med loopsurrningar måste minst två loopsurrningspar användas. Detta för att förhindra att godset vrider sig.

Rak surrning        
Används för att säkra godset för såväl glidning och tippning i både sidled och längdled. Om surrningen sätts i rät vinkel mot godset säkrar den bara mot glidning och tippning i en riktning.

Grimma 
En grimma används för att förhindra att godset glider och tippar, framåt och bakåt. Vinkeln mellan spännband och lastplan skall inte överstiga 45 grader och grimman kan utföras på flera sätt.

Illustrationer

Externa länkar
Transportstyrelsen:Lastsäkring (om lastsäkring ombord)
Transportstyrelsen:Lastsäkring (om lastsäkring i vägtrafik)

Godstransport
Alseda landskommun

Alseda landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Alseda socken i Östra härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Karlstorps landskommun, Skede landskommun och Ökna landskommun.

Den 1 januari 1956 överfördes från Virserums landskommun och Järeda församling i Kalmar län till Alseda landskommun och Ökna församling ett område med 159 invånare och omfattande en areal av 0,98 km², varav 0,92 km² land.

1971 upplöstes den år 1952 bildade kommunen genom sammanläggning med nybildade Vetlanda kommun.

Kommunkoden var 0637.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Alseda församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Karlstorp, Skede och Ökna.

Geografi
Alseda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 410,15 km², varav 394,68 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 410,40 km², varav 395,01 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 48,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Alseda socken
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Vetlanda kommun
Björkö landskommun

Björkö landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner och 89 städer och ett mindre antal köpingar. Då inrättades i Björkö socken i Östra härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med den tidigare kommunen Nävelsjö. 1971 upplöstes den år 1952 bildade kommunen genom sammanläggning med nybildade Vetlanda kommun.

Kommunkoden var 0639.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Björkö församling. Den 1 januari 1952 tillkom Nävelsjö församling.

Geografi
Björkö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 165,36 km², varav 149,49 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 165,70 km², varav 149,03 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Björkö landskommun fanns tätorten Björköby, som hade 410 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 21,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vetlanda kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Korsberga landskommun, Jönköpings län

Korsberga landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Korsberga socken i Östra härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Lemnhult och Södra Solberga.

1971 upplöstes den år 1952 bildade kommunen genom sammanläggning med nybildade Vetlanda kommun.

Kommunkoden var 0635.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Korsberga församling. Den 1 januari 1952 tillkom Lemnhults församling och Södra Solberga församling.

Geografi
Korsberga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 247,46 km², varav 233,10 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 246,19 km², varav 232,31 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Korsberga landskommun fanns tätorten Österkorsberga, som hade 649 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 31,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vetlanda kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Lannaskede landskommun

Lannaskede landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Lannaskede socken i Östra härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med den tidigare kommunen Myresjö.

1971 upplöstes den år 1952 bildade kommunen genom sammanläggning med nybildade Vetlanda kommun.

Kommunkoden var 0640.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Lannaskede församling. Den 1 januari 1952 tillkom Myresjö församling.

Geografi
Lannaskede landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 115,90 km², varav 111,39 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 116,16 km², varav 111,69 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 75,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vetlanda kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Säkring (olika betydelser)

Säkring kan syfta på:

 Säkring – en anordning för att förhindra överbelastning i elektriska anläggningar
 Säkring (vapen) – en anordning som hindrar ett vapen från att avfyras när det inte är avsett
 Säkring (ammunition) – en anordning som ska hindra en granat eller någon annan ammunition från att utlösas för tidigt
Lastsäkring –  ett sammanfattande begrepp för de olika åtgärder som genomförs för att last inte ska förskjutas, glida eller välta under transport
Vladislaff (1784)

Vladislaff var ett ryskt linjeskepp som erövrades av svenskarna i slaget vid Hogland 17 juli 1788 och hon deltog de två följande åren i det fortsatta kriget. Fartyget som var bestyckat med 74 kanoner deltog i sjökriget under svensk flagg, likaså medverkade hon i sjötågen 1808 och 1812–14. Fartyget antas ha varit upphovet till 1789 års skeppssjuka.

Byggnad
Vladislaff byggdes för den ryska östersjöflottan och hon var ett av nitton fartyg av Jaroslav-klassen. Skeppet lades på stapelbädden den 19 september 1782 på Solombala varvet i Arkhangelsk och sjösattes den 12 maj 1784. Konstruktör var Michail Dmitrievich Portnov.

Tjänstgöring
Från juni till augusti 1784 överfördes "Vladislaff"-eskadern från Arkhangelsk till Kronstadt. År 1785 seglade skeppet kring Bornholm i Östersjön och den 20 december 1787 tjänstgjorde hon i Medelhavet under ledning av amiral Samuel Greigh.

Den 23 juni 1788 seglade Vladislaff ut från Kronstadt på jakt efter svenska fartyg. Den 6 juli deltog fartyget i slaget vid Hogland, under vilket det fanns en kordebatalii. Under striden blev hon svårt skadad. Fartyget fick under beskjutningen 34 kulhål och 257 döda och sårade. På natten drev det skadade fartyget omkring tills hon hamnade mitt i den svenska flottan där hon befann sig vara omringad.

Vladislaff blockerade hamnen i Slite från den 12 maj 1808 under Ryska ockupationen av Gotland.

Befälhavare
1784 - H.D. Kilenin 
1785-1788 - S.C. Gibbs

Källor 

Svenska linjeskepp
Ryska linjeskepp
Nye landskommun

Nye landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar. Då inrättades i Nye socken i Östra härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Näshult, Skirö och Stenberga. 1971 upplöstes den år 1952 bildade kommunen genom sammanläggning med nybildade Vetlanda kommun.

Kommunkoden var 0636.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Nye församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Näshult, Skirö och Stenberga.

Geografi
Nye landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 237,79 km², varav 214,48 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 234,52 km², varav 212,93 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Nye landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vetlanda kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Wrede (1697)

Wrede (50 kanoner) var ett svenskt linjeskepp, byggt 1697 av Falk i Karlskrona. Deltog i expeditionerna mot Danmark och Livland 1700. Förolyckades 1711 under en storm på Peenemündes redd.

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1690-talet
Andrej Kozyrev

Andrej Vladimirovitj Kozyrev (ryska: Андрей Владимирович Козырев), född 27 mars 1951 i Bryssel, Belgien, är en rysk diplomat och politiker. Han var Rysslands utrikesminister mellan 1990 och 1996.

Biografi 
Kozyrev föddes i Bryssel, där fadern tjänstgjorde som ingenjör. Mellan 1969 och 1974 studerade han vid Moskvas statliga institut för internationella relationer, och från 1978 tjänstgjorde han i det sovjetiska utrikesministeriet. Han ingick i president Boris Jeltsins inre krets från 1990, och utsågs i oktober det året till utrikesminister i Ryska SFSR; efter Sovjetunionens upplösning i december 1991 fortsatte han som Ryska federationens förste utrikesminister. Kozyrev ansågs allmänt vara västorienterad; han fick kritik från bland annat ledamöter i ryska duman för att vara alltför undfallande mot väst, och inte i tillräcklig utsträckning försvara ryska intressen mot Nato och USA under de Jugoslaviska krigen och Kuwaitkriget. Han avgick från utrikesministerposten 1996, och ersattes av den sedermera premiärministern Jevgenij Primakov.

Källor

Noter

Män
Födda 1951
Levande personer
Personer från Bryssel
Ryska politiker
Ryska diplomater
Rysslands utrikesministrar
Öland (1705)

Öland var ett svenskt linjeskepp och ett örlogsskepp som förde 60 kanoner. Hon byggdes 1705 efter Charles Sheldons ritningar i Karlskrona. Öland deltog i sjötåget vid Rügen 1715, varvid Karl XII vid ett tillfälle var embarkerad. Hon räddade garnisonen vid Revals kapitulation 1710; ingick i 1720–21 och 1741–42 års flottor, samt förliste sistnämnda år i slaget vid Ölands södra udde.

Se även
Lista över svenska vrak
Lista över svenska seglande örlogsfartyg

Källor

Noter 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1700-talet (decennium)
Fartyg byggda i Karlskrona
Fartygsförlisningar
Ömheten (1783)

Ömheten var ett linjeskepp i svenska flottan. Hon var det tredje av tio snarlika linjeskepp i Kronprins Gustaf Adolf-klass, som hon bildade tillsammans med Kronprins Gustaf Adolf, Fäderneslandet, Rättvisan, Dygden, Äran, Försiktigheten, Dristigheten, Manligheten och Tapperheten. Bestyckningen utgjordes av 60 kanoner av olika kalibrar på två batteridäck. Ömheten byggdes på Karlskrona örlogsvarv efter ritningar av skeppsbyggmästare Fredrik Henrik af Chapman och sjösattes den 19 juli 1783. Fartyget deltog i sjöstriderna under Gustav III:s ryska krig 1788–90 och sjönk vid utbrytningen ur Viborgska viken.

Se även 
 Lista över svenska vrak
 Lista över svenska linjeskepp

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta 1783
Fartyg sänkta i strid
Sjöolyckor 1790
Fartyg byggda i Karlskrona
Skeppsvrak i Östersjön
Kronprins Gustaf Adolf-klass
Ösel (1683)

Ösel (56 kanoner) var ett svenskt linjeskepp, byggt 1683 av Tison i Riga. Deltog i expeditionen mot Danmark och Livland 1700, skärmytslingen vid Hogland 1713, samt slaget vid Rügen 1715. Slopat 1718.

Källor 

Svenska linjeskepp
Fartyg sjösatta under 1680-talet