Stora Sköndal

Stora Sköndal är en diakoniinstitution i stadsdelen Sköndal i Stockholm, grundad 1898 i Gävle för utbildning av diakoner. Sedan 1905 bedrivs verksamheten på nuvarande plats. Tillsammans med Ersta diakoni driver man numera Ersta Sköndal högskola.

Historik

Diakoniinstitutionen var ursprungligen en bondgård från järnåldern och framåt. Nära huvudbyggnaden finns två gravfält som troligen brukats under vendeltiden och vikingatiden. Äldsta skriftliga belägget för gården är från 1397, då namnet stavades Siondae. Senare stavningar är Søendhe, Siunda, Siöenda och Söndöö. På modern svenska blir det "Sjöända", vilket syftar på Drevvikens norra ände. Under drottning Kristina ändrades namnet till Sköndal och gården blev ett av hennes jaktslott. Den blev säteri år 1642. 

Nuvarande huvudbyggnad uppfördes år 1686 på initiativ av assessorn Claes Henrik Grönhagen. Det rör sig här om en enplans träbyggnad med två korta mot norr framspringande flyglar. Taket är högt, valmat och täckt med plåt. Fasaderna är gulmålad panel med gråvita detaljer. 

Byggnadens proportioner och de integrerade flygelutsprången talar för att en arkitekt anlitats. Hovarkitekten Jean de la Vallée var vid denna tid engagerad i moderniseringen av Grönhagens stenhus på Lilla Nygatan i Stockholm. Mycket talar för att han även anlitades vid utformningen av Stora Sköndal. Byggnaden på Stora Sköndal är blåklassad av Stockholms stadsmuseum, vilket anger "bebyggelse vars kulturhistoriska värde motsvarar fordringarna för byggnadsminnen i kulturminneslagen".

Från 1700-talet ägdes Sköndal av den adliga släkten Hildebrand. Då tillkom gårdarna Skönstavik och Sköndalsbro, som lydde under Stora Sköndal. Vid slutet av 1700-talet tillhörde gården Ulrik von Düben och hans hustru Ulrika Eleonora Hildebrand. 

År 1830 ändrades gårdens namn till Stora Sköndal. Det fanns även ett Lilla Sköndal, som före 1830 hette Stora Tallkrogen, och var ett värdshus vid Dalarövägen. Då tillhörde egendomen häradshövding J.M. Stridbeck, vars dotter Nanna blev gift med amiralitetskammarrådet Per Olof Bäckström.

Diakonisällskapet förvärvar Sköndal
År 1905 förvärvades Stora Sköndals gård och mark av Svenska Diakonsällskapet, som grundades 1898 i Gävle. Ägorna var vid köptillfället ungefär 225 hektar stora. Sällskap sökte en plats för utbildning av manliga diakoner och vård av sjuka. Som mest omfattade sjukvården omkring 250 patienter. Mellan 1908 och 1917 drev Stora Sköndal en alkoholistanstalt. Efter 1948 fick även kvinnor utbilda sig. Huvudbyggnaden nyttjades fram till 1950-talet för kök och kontor. I huset fanns även en kyrksal och matsal samt bostäder för husmor, husfar, elever och kökspersonal. Vid den tiden var Stora Sköndal en lantegendom med levande jordbruk som bedrevs fram till 1940-talet. Kyrkogården stod klar 1909 och gravkapellet 1915. År 1929 invigdes Stora Sköndals kyrka där Svenska Diakonanstalten var byggherre och Hakon Ahlberg arkitekt. Numera finns enbart administration i huvudbyggnaden och på den kringliggande marken finns en lång rad nyare byggnader för Diakonsällskapets verksamhet.

Diakonsällskapet bedriver idag verksamhet förutom i Sköndal även i Hökarängen och Sundbyberg. Totalt finns över 300 platser för äldreomsorg, 30 slutenvårdsplatser och 16 dagvårdsplatser. Dessutom finns seniorboende med 250 hushåll.

Bilder

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 Stora Sköndals webbplats

Diakoni
Utbildningsinstitutioner bildade 1898
Byggnader och anläggningar i Söderort
Sköndal
Blåmärkta byggnader i Stockholm