Eisteddfod Genedlaethol Cymru

Eisteddfod Genedlaethol Cymru (kymriska: Wales nationella eisteddfod) eller National Eisteddfod of Wales på engelska, är en eisteddfod som hålls på olika orter varje år runt om i Wales. Den hålls varje år i månadsskiftet juli-augusti och är en av de största festivalerna i världen med över 160 000 besökare varje år.Den första nationella gorsedden hölls i Denbeigh 1860. Den festivalen liknar de som hålls i dag.

Upplägg
Den nationella eisteddfoden hölls traditionellt under den första veckan i augusti, och alla tävlingar hålls på kymriska. Inför festivalen reses många tält, paviljonger och stånd för att skapa det så kallade maes (fält). Således krävs mycket plats och eisteddfoden hålls oftast på ett öppet fält snarare än i en stad. Gorsedd y Beirdd, Wales nationella gorsedd, är med och organiserar eisteddfoden. Därför hålls gorseddens ceremonier även under festivalen sedan 1819 med tävlingar där bland annat den bästa poeten koras. Dessa ritualer uppfanns av Iolo Morganwg när han grundade organisationen 1792 som han förmodat baserade på verksamheten inom den gamla keltiska druidismen.. Dessa ceremonier tas på högsta allvar och prisutdelningen är höjdpunkten under festivalsveckan. Prisutdelningen hålls av ärkedruiden som utropar vinnaren och använder dennes bardnamn, vilket gör att ingen vet vem vinnaren är förrän han reser sig upp och eskorteras till scenen.

Dessa ceremonier hålls inom en ring av stenar, de så kallade gorseddstenarna (Cerrig yr Orsedd) som vanligtvis förs dit från i närheten. Sådana stencirklar finnes överallt runt om i Wales och visar att eisteddfoden har hållits där. Detta är mycket kostsamt och 2005 var stenarna gjorda av plast. Andra tävlingar som hålls är till exempel cerdd dant (strängsång), där den tävlande med någon minuts förberedelse ska spela ett känt stycke på sin harpa samtidigt som han sjungande improviserar en helt annan melodi till en dikt, som liksom musikstycket tilldelas med kort varsel.

På festivalsområdet är huvudbyggnaden den stora paviljongen med huvudscenen. Andra byggnader är pabell lên (litteraturpaviljongen), neuadd ddawns (danssalongen), Pabell wyddoniaeth a thechnoleg (Teknik- och vetenskapspaviljongen), pabell y dysgwyr (elevens paviljong), minst en teater och hundratals stondinau (stånd). I dessa byggnader ställer olika organisationer och affärer ut och även säljer. Sedan 2004 är alkohol tillåtet på festivalsområdet. Tidigare var inte alkohol tillåtet. 

Festivalsorten varierar mellan att vara en plats i södra Wales, och en i norra. Platsen meddelas officiellt ett år i förväg, men på platsen arrangeras eisteddfoden före det, och festivalsorten är ofta känd två eller tre år i förväg. De senaste åren har man försökt att locka icke-kymrisktalande till tillställningen vilket har ökat antalet besökare och även vinsten.

Festivalsorter 

1861 - Aberdare
1880 - Caernarfon
1881 - Merthyr Tydfil
1882 - Denbigh
1883 - Cardiff
1884 - Liverpool, England
1885 - Aberdare
1886 - Caernarfon
1887 - London, England
1888 - Wrexham
1889 - Brecon
1890 - Bangor
1891 - Swansea
1892 - Rhyl
1893 - Pontypridd
1894 - Caernarfon
1895 - Llanelli
1896 - Llandudno
1897 - Newport
1898 - Blaenau Ffestiniog
1899 - Cardiff

1900 - Liverpool, England
1901 - Merthyr Tydfil
1902 - Bangor
1903 - Llanelli
1904 - Rhyl
1905 - Mountain Ash
1906 - Caernarfon
1907 - Swansea
1908 - Llangollen
1909 - London, England
1910 - Colwyn Bay
1911 - Carmarthen
1912 - Wrexham
1913 - Abergavenny
1914 - Ingen festival
1915 - Bangor
1916 - Aberystwyth
1917 - Birkenhead, England
1918 - Neath
1919 - Corwen
1920 - Barry
1921 - Caernarfon
1922 - Ammanford
1923 - Mold
1924 - Pontypool
1925 - Pwllheli
1926 - Swansea
1927 - Holyhead
1928 - Treorchy
1929 - Liverpool-England

1930 - Llanelli
1931 - Bangor
1932 - Aberavon
1933 - Wrexham
1934 - Neath
1935 - Caernarfon
1936 - Fishguard
1937 - Machynlleth
1938 - Cardiff
1939 - Denbigh
1940 - Eisteddfod Radio, Bangor
1941 - Old Colwyn
1942 - Cardigan
1943 - Bangor
1944 - Llandybie
1945 - Rhosllannerchrugog
1946 - Mountain Ash
1947 - Colwyn Bay
1948 - Bridgend
1949 - Dolgellau
1950 - Caerphilly
1951 - Llanrwst
1952 - Aberystwyth
1953 - Rhyl
1954 - Ystradgynlais
1955 - Pwllheli
1956 - Aberdare
1957 - Llangefni
1958 - Ebbw Vale
1959 - Caernarfon

1960 - Cardiff
1961 - Rhosllannerchrugog
1962 - Llanelli
1963 - Llandudno
1964 - Swansea
1965 - Newtown
1966 - Aberavon
1967 - Bala
1968 - Barry
1969 - Flint
1970 - Ammanford
1971 - Bangor
1972 - Haverfordwest
1973 - Ruthin
1974 - Carmarthen
1975 - Criccieth
1976 - Cardigan
1977 - Wrexham
1978 - Cardiff
1979 - Caernarfon
1980 - Gowerton - Lliw Valley
1981 - Machynlleth
1982 - Swansea
1983 - Llangefni
1984 - Lampeter
1985 - Rhyl
1986 - Fishguard
1987 - Porthmadog
1988 - Newport
1989 - Llanrwst

1990 - Rhymney Valley,
1991 - Mold
1992 - Aberystwyth
1993 - Builth Wells
1994 - Neath
1995 - Abergele
1996 - Llandeilo
1997 - Bala
1998 - Pencoed, near Bridgend
1999 - Llanbedrgoch, Anglesey
2000 - Llanelli
2001 - Denbigh
2002 - St David's
2003 - Meifod, near Welshpool
2004 - Newport
2005 - Faenol Estate, near Bangor
2006 - Felindre, Swansea
2007 - Mold
2008 - Cardiff
2009 - Bala
2010 - Blaenau Gwent
2011 - Wrexham
2012 - Vale of Glamorgan
2013 - Denbighshire
2014 - Carmarthenshire
2015 - Monmouthshire

Referenser

Kultur i Wales
Festivaler i Storbritannien