kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Junior Reid

Junior Reid, ursprungligen Delroy Reid, född 3 juni 1965 i Kingston, Jamaica, är en jamaicansk reggae- och dancehallmusiker, mest känd för låtarna "One Blood" och "Funny Man", och som den som ersatte Michael Rose som sångare i Black Uhuru.

Diskografi (urval) 
 Soloalbum 
 (Greensleeves Records, återugiven 2002)
 (Live & Learn Records)
 (J.R. Productions)
 (Big Life)
 (Cohiba Records)
 (samlingsalbum, VP Records)
 (Greensleeves Records)
 (J.R. Productions)
 (RAS Records)
 (J.R. Productions)
 (med Cornell Campbell) (Tamoki Wambesi)
 (2B1 Records)

Externa länkar

 Junior Reid på allmusic
 Black Uhuru på Musician Guide
 Junior Reid som musikproducent
 Discogs: Junior Reid

Jamaicanska reggaesångare
Jamaicanska musikproducenter
Jamaicanska sångtextförfattare
Födda 1965
Män
Levande personer
Thure Jadestig

Thure Reinhold Jadestig (i riksdagen kallad Jadestig i Hallstahammar), född 3 juni 1922 i Holmsunds församling, Västerbottens län, död 7 maj 2017 i Västerås, var en svensk författare, skribent och socialdemokratisk politiker. Jadestig var bror till Kurt Ove Johansson.

Hjärtefrågor i Jadestigs författarskap och politiska engagemang är yttrandefriheten, vilken han likt Mark Twain vill dela med sina fiender (exempelvis nazister), drogpolitiken, vilken han vill se mer restriktiv tappning av (i Nils Bejerots anda), och humanismen, vilken han delar med sin läromästare Alf Ahlberg. Han medverkade flitigt i tidskrifter som FiB-juristernas Tidskrift för Folkets Rättigheter och Folket i Bild Kulturfront. Thure Jadestigs yrkesbana började som sågverksarbetare. 1948 fick han anställning på Arbetsförmedlingen, hos vilka han har jobbat i bland annat Tidaholm och Borås. Den politiska banan tog vägen via kommunalpolitiken (1956–1985) och landstingspolitiken (1958–1973) till riksdagen (1969–1985). Han har också varit ledamot vid kyrkomöten (1986–1992) och Broderskapsförbundets styrelse (1977–1987) där han bland annat var vice ordförande (1983–1987). 

Jadestig var aktiv inom flera folkrörelser, främst nykterhets- och arbetarrörelsen, men även i universitetsvärlden. Han har gett ut flera böcker och stridsskrifter, bland annat på Hägglunds förlag. Han var en skarp kritiker av de i många EU-länder införda förbuden mot historierevisionism och "Förintelseförnekelse".

Bibliografi (urval) 
 Vision och engagemang i folkhemmet : anföranden och artiklar 1997–2007, 2007 (sammanställda av Jonas Hartelius)
 Alf Ahlberg : en filosof och folkbildare för 2000-talet (med Jonas Hartelius), 2007
 Schack & matt (redaktör), 1999
 Kamp för åsiktsfrihet och debatthygien, 1997
 Utanförskap och delaktighet inför 2000-talet : nio betraktelser, 1996
 Narkotikan, friheten och välfärden, 1995

Referenser

Externa länkar 
 Jadestig på Hägglunds förlag
 Jadestigs blogg på S-info

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Västerbotten
Personer från Holmsund
Födda 1922
Avlidna 2017
Män
Göteborgs veckotidning

Göteborgs veckotidning är en numera nedlagd veckotidning som hade sin föregångare i Göteborgs weckoblad. Tidningen utgavs första gången den 5 januari 1893 och det sista numret kom ut den 29 december 1977, men provnummer utgavs redan 1892. En annan källa uppger att sista numret kom ut den 28 december.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Nedlagda svenska tidskrifter
Tidskrifter startade 1893
Tidskrifter nedlagda 1977
Media i Göteborg
Black Canyon of the Gunnison nationalpark

Black Canyon of the Gunnison nationalpark ligger i delstaten Colorado i USA.

Den 124,4 km² stora nationalparken har fått sitt namn efter floden Gunnison River som rinner genom en kanjon med mörka väggar av gnejs och glimmerskiffer från prekambrium. Namnet "Black Canyon" kommer av att dess väggar nästan alltid ligger i skuggan och därför ser svarta ut. Det är de hårda bergarterna som har givit kanjonen dess form. En mjukare bergart skulle rasat mer då vattnet grävde sig ned, se exempelvis Grand Canyon. Kanjonens totala längd är 85 km varav drygt 22 kilometer ligger i nationalparken.

Kanjonens väggar är mycket branta och utnyttjas till klättring och floden används till forsränning. För att gå ned i kanjonen krävs tillstånd av parkvakten.

Nationalparken grundades 21 oktober 1999 och hade mer än  besökare år 2019.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 National Park Services i USA

Nationalparker i Colorado
Naturskyddsområden bildade 1999
Montrose County
Sigbjørn Obstfelder

Sigbjørn Obstfelder, född 21 november 1866 i Stavanger, död 29 juli 1900 i Köpenhamn, var en norsk författare.

Obstfelder studerade filologi och byggnadsteknik i Kristiania (Oslo) och var efteråt en tid byggnadsingenjör i USA. Jämförelsevis sent i livet, med undantag av en parodi på runforskning och sagospråk under studietiden - Heimskringlan edidit Sigbjørnus, började han skriva texter.

Författarskap

Obstfelder debuterade som diktare 1889 med verket Heimskringla, en satirisk skildring av Studentehemmets historia, nedtecknad som en saga med kommentarer.

När han kom hem till Norge efter sin vistelse i USA, gav han ut samlingen Digte 1893. Den väckte uppmärksamhet och gav honom en plats som en av de främsta nyromantiska poeterna i Norge. En del av dikterna i samlingen, bland andra «Jeg ser», präglas av ensamhet, grubbel, ångest och främlingskap, medan andra präglas av mystik och erotisk/religiös längtan. Många av dikterna är melodiska, på grund av Obstfelders lidelsefulla relation till musiken.

Med Digte förde Obstfelder in norsk lyrik på nya vägar – inte minst när det gällde formalismen. Verserna stod inte ordnade i jämna strofer med rak vänstermarginal. Några strofer är långa, andra kan vara på en enda rad. Verserna har ganska så varierande längd; en del rader är så korta som ett eller två ord. Han använder indrag av olika bredd, och ganska så varierande typsnitt. Slutrim används ganska lite. Istället skapar han en stor klang-värld av allitterationer, assonanser och onomatopoetikon. Rytmen kan ibland vara fast i delar av en dikt, men i övrigt är rytmen fritt växlande, allt efter tema och innehåll. 

Även om många dikter kan präglas av ensamhet och liten tro på mänsklig gemenskap i det moderna, rastlösa samhället, är Obstfelder ingen bakåtskådande dyrkare av det förgågna. Genom sin utbildning var han väl bekant med ny teknik, och han var inte motståndare till materiella framsteg.

Obstfelder publicerade flera enstaka dikter i tidskrifter och tidningar, men det blev inte någon stor samlad produktion. Däremot inspirerade han flera författare med sina symbolistiska bildval och sin melodiska stil.

Obstfelder skrev också inom andra genrer. Kärleksberättelser i To novelletter från 1895, romanen Korset från 1896, skådespelen De røde draaber från 1897, Esther från 1899 och Om vaaren från 1902, samt ett antal prosadikter.

Han skrev dessutom ett djupt personligt verk, En prests dagbog, som gavs ut kort efter hans död. Den ofullbordade boken reknas som hans huvudverk vid sidan av Digte. Den präglas av djupgående sanningssökande och trängtan efter erkännande.

Verk (urval) 
 Digte (1893) (Här är så underligt: dikter, i urval och översättning av Reidar Ekner, 1975)
 To novelletter (1895)
 Korset (roman, 1896) (Korset: en kärlekshistoria, översättning Tore Borglund 1948; ny översättning Christer Eriksson, 1984, ill. av Edvard Munch)
 De røde dråber (skådespel, 1897)
 En præsts dagbog (roman, 1900)
 Efterladte arbeider (1903)
 Samlede skrifter I-III (1950)

Norska författare
Norskspråkiga författare
Födda 1866
Avlidna 1900
Män
Symbolister
Göteborgs Morgonpost

Göteborgs Morgonpost (fram till 1906 Morgon-Posten och från 1949 Morgonposten, MP), var en daglig morgontidning i Göteborg, utgiven 1896–1950.

Historik 
Morgonposten uppsattes 1896 av Göteborgs-Postens tidigare redaktion som organ för de konservativa åsikterna efter att sistnämnda tidning efter ett ägarskifte fått liberal inriktning. Morgonpostens förste redaktör var filosofie doktor Fredrik Åkerblom. 

Tidningen var framförallt inriktad på det lokala nyhetsväsendet och den kommunala utvecklingen inom staden och västra Sverige. Det av tidningen på ledarplats 15 maj 1914 (invigningsdagen för Baltiska utställningen i Malmö) framställda förslaget att fira Göteborgs 300-årsminne med en omfattande utställning upptogs följande år som motion i stadsfullmäktige och blev som bekant realiserat (se Jubileumsutställningen i Göteborg). Tidningen medverkade även kraftigt till tillkomsten av Göteborgs frihamn, Göteborgs Naturhistoriska museum och Sveriges första kommunala flygplats vid Torslanda.

Sedan Göteborgs högerparti 1917 brutit sig ut ur Allmänna valmansförbundets riksorganisation, markerade detta parti, vars åsikter i allmänhet tog sig uttryck genom Göteborgs Morgonpost, i vissa avseenden sin självständighet gentemot riksorganisationen. År 1938 blev författaren Sanfrid Neander-Nilsson chefredaktör för tidningen. Han lät, i synnerhet under andra världskriget, sina sympatier för nazismen och fascismen prägla redigeringen av tidningen. Neander-Nilsson lämnade sin befattning den 1 oktober 1949 samtidigt som tidningens namn ändrades. Den upphörde vid årsskiftet 1950/51, då den fick en efterföljare i den likaledes konservativa Aftonposten vilken lades ned den 31 december 1956.

Chefredaktörer 
 Hakon Wigert-Lundström, 1913–1933
 Edvard Thermænius, 1933
 Erik Steffenberg, 1934–1935
 Eskil Sundström, 1936
 Fredrik Sterner, 1937
 Sanfrid Neander-Nilsson, 1937–1949

Källor
 

Nationalencyklopedin, band 8 (1992)
Svensk Uppslagsbok, 1947-55 års upplaga, band 12
Noter

Se även
Morgonposten (nättidning 2021)

Vidare läsning

Externa länkar

Nedlagda svenska dagstidningar
Göteborg under 1900-talet
Dagstidningar startade 1896
Dagstidningar nedlagda 1950
Ugglan
Media i Göteborg
Trollberget

Trollberget kan avse:

Trollberget (fornborg) – ett berg med fornborg i Sigtuna kommun

Se även
 Trollberget (naturreservat) – flera
Anders R. Olsson

Anders Rolf Olsson, född 17 januari 1953 i Sollentuna, död 22 september 2012, var en svensk journalist och författare med yttrandefriheten som specialistämne.

1978-1979 utbildade sig Olsson på journalistlinjen vid Stockholms universitet, varefter han arbetade som nyhetsreporter för bland annat TT. Han var lektor i medierätt och grävande journalistik på JMK och 1989 anställdes han som kanslichef hos Föreningen Grävande Journalister. Från 1995 fram till sin död 2012 var han verksam som fri skribent och författare och ansågs vara en av Sveriges namnkunnigare journalister inom områden som medborgerliga fri- och rättigheter, yttrandefrihet och integritetsfrågor.  2000 tilldelades han Sveriges Advokatsamfunds journalistpris och 2004 Söderbergska stiftelsernas journalistpris i juridik. Anders R Olsson medverkade flitigt i dagstidningar som Sydsvenskan, facktidskrifter som Journalisten, Medievärlden och Tidskrift för Folkets Rättigheter och i P1-programmet OBS Kulturkvarten.

Bibliografi (urval) 
 Spelrum – om data och makt i Sverige - Askelin & Hägglund, 1985
 Yttrandefrihet & tryckfrihet - (Tiden 1992, Rabén Prisma 1997, 2002, 2003 samt) Studentlitteratur, 2006
 IT och det fria ordet – myten om Storebror - Juridik och Samhälle, 1996
 Elektronisk demokrati - SOU 1999:12
 Internet och privatlivet – som olja och vatten? - TELDOK, 2000
 Lögn, förbannad lögn och journalistik - Natur & Kultur, 2006
 Att stänga det öppna samhället - Tusculum förlag, 2008
 Sökes: En teknisk lösning på ondskans problem - Punkt se, 2010

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats

Födda 1953
Svenska journalister under 1900-talet
Män
Avlidna 2012
Personer från Sollentuna
Svenska författare under 1900-talet
Rocky Mountain nationalpark

Rocky Mountain nationalpark ligger i delstaten Colorado i USA. Nationalparken sträcker sig över Boulder County, Grand County och Larimer County. Den grundades 1915.

Området är bergslandskap och har stora höjdskillnader, från ca 2500 m ö.h. till toppar på över 4000 m. Parken har gott om vägar och går att besöka med bil. Det finns även gott om vandringsleder och möjligheter till vildmarksliv.

Nationalparken är ca 1.076 km² stor. Parkens huvudkontor finns i staden Estes Park.

Källor 
 National Park Services i USA

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Nationalparker i Colorado
Biosfärområden i USA
Före detta tentativa världsarv
Naturskyddsområden bildade 1915
Klippiga bergen
Boulder County
Grand County, Colorado
Larimer County
Fredsloppet (löpning)

Fredsloppet är en löpartävling i Göteborg som anordnas årligen i september av Proletären FF och Kommunistiska Partiets ungdomsförbund Revolutionär Kommunistisk Ungdom.

Tävlingen har anordnats sedan 1985 och överskottet går till olika politiska och sociala organisationer. Första året var parollen "Nej till Stjärnornas krig, för ett kärnvapenfritt Norden". Därefter har temat för Fredsloppet gällt olika saker, mestadels kampen mot apartheid i Sydafrika och stöd till Polisario i Västsahara. När kriget i Bosnien pågick var det staden Tuzla som utsågs till mottagare. Numera är det ofta projekt i Palestina som stöds, under parollen "Stöd Palestina - Bojkotta Israel!"

Som mest har Fredsloppet haft ca 3 000 deltagare. 2007 var antalet 600. Under årens lopp har arrangemanget fått stöd av Sida, vilket har kritiserats av bland andra riksdagsledamöterna Annelie Enochson (kd), Ewa Björling (m), Bent-Ove Andersson (Samfundet Sverige-Israel) och Förenade Israelinsamlingens tidning Menorah. SIDA drog då in stödet.

Referenser

Kommunism i Sverige
Sportevenemang i Göteborg
Cyclone

Cyclone är ett flipperspel av typen Solid State Electronic (SS), producerat av det numera nedlagda företaget Williams.

Noterbart innehåll i detta flipperspel är 2 flippers, 3 pop bumpers, 2 rampar, 1 drop target, samt 1 scoop.

Det är möjligt att få extrakulor i spelet.

Externa länkar 
 Cyclone på pinballrebel.com

Källor 
 Internet Pinball Database: Cyclone

Noter 

Flipperspel
Xpdf

Xpdf är ett fritt program för läsning av dokument i filformatet PDF. Programmet har utvecklats för X-miljö och är avsett att vara litet och effektivt. I projektet finns också en serie verktyg för hantering och konvertering av PDF-dokument, varav flera är plattformsoberoende. Bland dessa verktyg finns pdftops som konvererar PDF-data till PostScript, pdftotext som konverterar PDF-data till vanlig text och pdfimages som plockar fram bilderna ur en pdf-fil.

Programmet fungerar åtminstone i Linux och andra Unix-liknande system, VMS och OS/2 men har portats till många andra miljöer. Åtminstone de icke-grafiska verktygen fungerar i MS-DOS och Microsoft Windows.

Det finns en alternativ version av programmet, kallad poppler. I denna version har en stor del av funktionaliteten brutits ut till ett programbibliotek, libpoppler, för att lättare kunna användas av andra program (många andra program använder kod ur xpdf) och till vissa delar förlitar sig programmet på funktioner som i allmänhet finns tillgängliga i moderna skrivbordsmiljöer för Unix. Därmed behöver mindre kod underhållas inom ramen för poppler.

Se även

 Kpdf, en variant av programmet, baserad på samma kod men upprätthållet av andra personer, avsedd att fungera integrerat i skrivbordsmiljön KDE.

Fria PDF-program
MS-DOS-program
Windows-program
Linux-program
Moses Reed

Moses Nyema Adam Reed, född den 23 maj 1988 i Kumla, är en fotbollsspelare, position försvarare. Har spelat i Örebro SK, och hans moderklubb är IFK Kumla. Han är cirka 180 cm lång, och hade tröjnumret 16 i ÖSK. Han har spelat en match i Allsvenskan, och två i Superettan. Sin debut i ÖSK gjorde han den 29 juni 2006, i en match mot Trelleborgs FF, i Superettan. Under hösten 2008 har han varit utlånad till IFK Mariehamn i den finska förstaligan. Under hösten 2009 gick Reed till BK Forward.

Källor
SvFF

veikkausliiga.com (Finska)

Fotnoter

Födda 1988
Spelare i Örebro SK Fotboll
Män
Levande personer
Spelare i BK Forward Fotboll
Gullstrand

Gullstrand är ett svenskt släktnamn vars äldste kände stamfader är Nils Olofsson, född i slutet av 1600-talet. Han var trädgårdsmästare först vid egendomen Ek i Eks socken i Västergötland, sedan från 1724 vid Sjöberg i Björsäters socken i samma landskap. Han efterträddes i tjänsten av sonen Olof Nilsson. Dennes son Per Olofsson blev ägare till gården Gullsäter i Björsäters socken, av vilken släktnamnet antogs av hans son, fältkamreraren Olof Gullstrand. Den 31 december 2013 var 660 personer med efternamnet Gullstrand bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Gullstrand
 Allvar Gullstrand (1862–1930), ögonläkare, nobelpristagare
 Astrid Gullstrand (1874–1952),sångtextförfattare, konstnär och författare
 Christer Gullstrand (född 1959), friidrottare
 Edvin Gullstrand (1863–1929), jurist
 Maja Gullstrand (född 1980), musiker, artist
 Mauritz Gullstrand (1891–1964), jurist
 Percy Gullstrand (1898–1989), ämbetsman
 Ragnar Gullstrand (1887–1958), skolledare
 Tore Gullstrand (1921–2002), företagsledare

Källor 
 Svenska släktkalendern, 1918

Svenska släkter
Hallberg (från Hallstra)

För andra personer med samma efternamn, se Hallberg.
Hallberg är ett svenskt släktnamn som innehas av flera olika släkter utan inbördes samband. 

En av släkterna härstammar från Hallstra i Törnevalla socken i Östergötland, där stamfadern Johan Hallberg var ryttare. Hans son Pehr, kyrkoherde i Frödinge, hade sönerna Johan, Herman, Petrus och Daniel Carl. Av dessa bibehölls släktnamnet av den äldste Johan och yngste Daniel Carl, men ändrades till Hallberger av Herman och Petrus.

Litteratur 
 Svenska släktkalendern, 1918

Svenska släkter
Morgonposten

Morgonposten kan avse:

 Göteborgs Morgonpost, en tidning som utkom 1896–1950
 Morgonposten, en nättidning som utkommer sedan omkring 2021 med Boris Benulic som chefredaktör och ansvarig utgivare
Henschen

Henschen är en svensk släkt vars stamfader är borgaren i Jönköping, Andreas Hensigken (även Hensken), som var född omkring 1600 i Trebbin i Brandenburg. Han flyttade in till Sverige omkring 1620. 

Från hans sonson, sjötullsinspektoren Gabriel Henschen härstammar släktens Bergslagsgren och Blekingegren.

Personer med efternamnet Henschen
 Dagny Henschen (1885–1960), översättare
 Folke Henschen (1881–1977), läkare, professor i patologisk anatomi
 Helena Henschen (1940–2011), formgivare och författare
 Helga Henschen (1917–2002), konstnär, författare och illustratör
 Ingegerd Henschen-Ingvar  (1890–1986), konst- och textilhistoriker
 Lars Niclas Henschen (1761–1826), lagman
 Lars Vilhelm Henschen (1805–1885), jurist och politiker
 Maria Henschen (1840–1927), skolledare
 Salomon Eberhard Henschen (1847–1930), läkare och professor
 Signe Henschen (1885–1969), kvinnosakskvinna
 William Henschen (1842–1925), svenskameerikansk publicist

Stamtavla över kända personer i släkten
Andreas Hensigken (död 1663/1664), spelman
Gabriel Andersson Hensken (d 1685), körsnär
Gabriel Henschen (1675—1744), tullförvaltare
Carl Niclas Henschen (1714–1782), bruksförvaltare, bildade BERGSLAGSGRENEN
Carl Gabriel Henschen (1761–1811), bruksförvaltare
Carl Wilhelm Henschen (1793–1866), bruksförvaltare
Wilhelm Henschen (1820–1873), bryggeridisponent
Wilhelm Carl Herman Henschen (1853–1912), kronofogde, vice häradshövding
Tord Wilhelm Henschen (1892–1946), adjunkt
Ann-Mari Henschen (1924–2016), lärare vid universitet, gift med Thorild Dahlquist, filosof
Salomon Henschen (1719–1796), teolog, kontraktsprost, riksdagsman, bildade BLEKINGEGRENEN
Lars Niclas Henschen (1761— 1826) lagman
Wilhelm Peter Henschen (1766–1816), prost
Lars Vilhelm Henschen (1805–1885), riksdagsman
William Henschen (1842–1925), metodistpredikant och redaktör
 Esaias Laurentius Henschen (1845–1927), bankdirektör
Gunhild Lugn (1881–1965), museiintendent, gift med Pehr Lugn (1881–1934), arkeolog
Robert Lugn (född 1923), generalmajor
Kristina Lugn (född 1948–2020), författare
Martina Montelius (född 1975), regissör
 Salomon Henschen (1847–1930), läkare
 Folke Henschen (1881–1977), läkare, gift med Signe Thiel
 Anders Henschen (född 1914), konstnär
 Helena Henschen (1940–2011), formgivare och författare
 Helga Henschen (1917–2002), konstnär
 Dagny Henschen (1885–1960), översättare, gift med 1) Wilhelm Nyman, lektor, 2) Ivar Harrie, författare
 Britt G. Hallqvist (1914–1997) (moderns första äkt), författare, gift med Sten Hallqvist, präst och lärare
 Martin Hallqvist (född 1939), diplomat
 Arne Nyman (1918–1987), författare och konstnär, en tid gift med Ingrid Vang Nyman, illustratör
 Ingegerd Henschen-Ingvar (1890–1986), konst- och textilhistoriker, gift med 1) Henrik Cornell, professor, 2) Sven Ingvar, läkare, professor
 Jan Cornell (1914–1979), förlagsdirektör
 Elias Cornell (1916–2008), professor
 David H. Ingvar (1924–2000), professor
 Cilla Ingvar (1931–1998), revyartist

Källor
Henschen, släkt Svenskt biografiskt lexikon
 Svenska släktkalendern 1918
 Svenska släktkalendern 1984 s 190–197

Svenska släkter
Svenska efternamn
Hägg (Gotlandssläkten)

Hägg är en gammal släkt från Wärsta eller Wædhersta i Häggeby socken i Uppland, vilket redan 1409 ägdes av en Olof Ingemundsson. År 1557 och ännu 1579 ägdes Wärsta av Ingemund, länsman i Håbo härad, och sedermera av borgmästaren i Stockholm Erik Ingemundsson, vilken var bror till Axel Ingemundsson. Axel Ingemundsson hade sonen Ingemund Axelsson, vilken efter födelsesocknen antog namnet Hägg. Han kom 1628 i tjänst på riksfältherren greve Jacob de la Gardies kamrerkontor, blev 1638 befallningsman över riksrådet Åke Totts gods i Finland, arrenderade därefter flera stora egendomar i Uppland och blev 1670 hauptman över Torstensonska grevskapet Ortala. Hans son Lorentz Hägg blev befallningsman på Svartsjö slott och från hans son Axel härstammar Gotlandssläkten.

Medlemmar av släkten (urval)
Följande personer med namnet Hägg är antingen födda på Gotland eller härstammar enligt sina biografier från sådana personer.
	 
 Axel Herman Hägg
 Carl Hägg
 Ella Hägg-Bolin 
 Erik Hägg
 Gustaf Hägg
 Herman Hägg
 Jacob Hägg
 Jacob Adolf Hägg
 Karl Hägg

Litteratur 
 Svenska släktkalendern, 1918

Se även 
 Hägg (efternamn)

Släkter från Gotland
Strandmark

Strandmark är ett svenskt efternamn som härstammar från Viås i Sjösås socken i Småland. 

Äldste kände stamfadern var byggmästaren Petter Viberg (1747-1831), ägare av Åkvarn i Nottebäcks socken, vars ena son ändrade sitt släktnamn till Strandmark, resten av de kvarlevande heter Wiberg.

Personer med efternamnet 
 Algot Strandmark (1846–1914), jurist
 Erik Strandmark (1919–1963), skådespelare
 Erland Strandmark (1907–2002), åklagare
 Katarina Strandmark (född 1949), skådespelerska
 Sigfrid Strandmark (1880–1964), överstelöjtnant
 Ulf Strandmark (1935–2006), advokat

Litteratur 
 Svenska släktkalendern, 1918

Svenska släkter
Svenska efternamn