kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pinnacle Studio

Pinnacle Studio är ett videoredigeringsprogram för hemanvändare, utvecklat av företaget Pinnacle Systems, som numera är en del av Avid.

Versioner 
Pinnacle Systems har även en semiproffsversion som heter Liquid Edition (numera Avid Liquid Edition) och i och med samgåendet med Avid har man hela linjen från proffsprogram till lågprisprogram.

Pinnacle Studio finns i två versioner, en som har suffixet "Plus". Prisskillnaden är liten. Versionen utan plus har enbart ett videospår (och andra spår för titel och ljud) vilket ger små möjligheter.

Pinnacle Studio 9 Plus och uppföljaren 10 Plus har två videospår (Video Track, Overlay Track), ett titelspår (Title Track), samt två extra ljudspår (Sound Effect Track, Music Track). Titelspåret kan även innehålla grafik, men hanteras på ett speciellt sätt. Till skillnad från andra redigeringsprogram, som Sony Vegas så är man mycket begränsad i antalet spår, men dessa täcker mer än väl de flesta användningsområden. Det finns även Ultimate-utgåvor där det följer med en duk för chroma key. Ultimate är den dyraste versionen av Pinnacles redigeringsprogram.

En skillnad mellan Pinnacle Studio 9 Plus och 10 Plus och att den nya versionen har så kallade keyframes för att bättre kunna kontrollera timing av videoeffekter. Exempelvis om en rubrik ska följa en rörelse i videon, sätter man ut keyframes och positioner, varvid övriga positioner beräknas. Utan key-frames blir det i detta fall en rät linje med start- och slutposition. Det har kommit utgåvor som är avsedda för högtider och årstider.

År 2009 kom Pinnacle Studio HD 14, vilken stödjer redigering för HD (High Definition).

Externa länkar 
Pinnacle Systems
Avid

Programvara för videoredigering
Stamsund

Stamsund är en tätort och ett fiskeläge i Norge, beläget på sydsidan av ön Vestvågøy i ögruppen Lofoten,  Vestvågøy kommun, Nordland fylke.

Orten byggdes upp, mellan fjäll och hav, i början av 1900-talet och bakom det hela låg den s.k. "tsaren" J.M. Johansen. Han såg också till att Stamsund fick en modern kajanläggning, vilket gjorde att Hurtigruten började göra uppehåll här. Fortfarande är Stamsund en av Hurtigrutens anlöpshamnar.

Här, liksom överallt på Lofoten, är fisket en huvudnäring. Turismen är också en viktig näring och här finns flera s.k. rorbuer, tidigare bostäder för fiskarna, numer ombyggda till fritidsbostäder eller gästrum.

I Stamsund finns flera konstgallerier och även ett krigsminnesmuseum.

Referenser

Orter i Nordland fylke
Vestvågøy kommun
Inside Out (musikgrupp)

Inside Out var ett amerikanskt hardcorepunk-band från Orange County, Kalifornien, aktivt mellan 1988 och 1991. Zack de la Rocha, senare i Rage Against the Machine, var bandets sångare. 

Bandet gav 1990 ut sin enda skiva, EP:n No Spiritual Surrender, på skivbolaget Revelation Records.

Medlemmar
Zack de la Rocha - sång
Vic DiCara - gitarr
Sterling Wilson - basgitarr
Alex Barreto - trummor
Mark Hayworth - bas
Chris Bratton - trummor
Mike Down - gitarr
Joey Piro - trummor
Mike Rosas - gitarr, sång

Diskografi
1990 - No Spiritual Surrender (EP, Revelation Records)
Spår: Burning Fight / Undertone / By A Thread / No Spiritual Surrender
Musiker: Zack de la Rocha / Vic DiCara / Mark Hayworth / Chris Bratton 

Amerikanska hardcoregrupper
Jonbyteskromatografi

Jonbyteskromatografi eller jonbytarkromatografi är en form av kromatografi som används för att separera joner. Den används ofta vid separation och rening av proteiner, peptider, nukleinsyror och andra laddade molekyler. Det fungerar genom att en lösning med proteiner tillsätts till en buffertlösning, laddade proteiner kommer att fastna på små laddade kulor som finns i bufferten. Kulorna är antingen positivt eller negativt laddade beroende på laddningen det önskade proteinet har. För att sedan få ut proteinet måste man göra så att det inte längre binder till bufferten med hjälp av laddningsförändring hos bufferten. Slutligen fångar man upp proteinerna i olika rör där det önskade proteinet kommer att hamna sist då det har fastnat längs vägen.    

Systemet består av en: 

1. Injektionsventil, där exakt reproducerbar volym provinjiceras.

2. Förkolonn, där grovt smuts filtreras bort för att skydda den mycket dyrare separationskolonnen.

3. Separationskolonn, som består av den stationära fasen som separerar.
Den stationära fasen är ett fast ämne, en jonbytare, som består av laddade grupper. Den mobila fasen (prov och eluent) är en vattenlösning. Det finns två sorter, anjonbytare och katjonbytare. En anjonbytare binder negativt laddade joner medan de positivt laddade kommer att gå rakt igenom kolonnen. Alltså består anjonbytaren av katjoner, till exempel kvartära ammoniumgrupper som är oberoende av pH. 
En katjonbytare binder de positivt laddade jonerna medan de negativt laddade går igenom. Katjonbytaren består således av anjoner som binder katjonerna. Exempel på en katjonbytare är till exempel sulfonat som är en mycket stark syra och som därmed har samma laddning i hela pH-intervallet.
De joner som har bundit till den stationära fasen kan man skilja åt utifrån hur starkt laddade de är till exempel genom att ändra pH i lösningen.

4. Suppressor(oftast), som sänker eluentens salthalt för att lyfta fram provets salthalt. 

5. Detektor, som mäter mängden prov som passeras igenom den. Den baseras nästan uteslutande på konduktivitet, eftersom elektrolytisk ledningsförmåga är en egenskap som delas av alla joner.

Material 

Matrixen kan bestå av cellulosa, agaros, polystyren eller dextran.

Se även 
 HPLC
 Isoelektrisk punkt

Källor 

Kromatografi
Polyakrylamid

Polyakrylamid (förkortat PAM eller pAAM) är en polymer uppbyggd av monomeren (-CH2CHCONH2-). Den bildas genom polymerisering av akrylamid, under förhållanden som skapar en stor mängd tvärbindningar mellan akrylamidmonomererna. Polyakrylamid kan ta upp stora mängder vatten (över 90% av sin vikt) och klassificeras som en hydrogel.

Polyakrylamid är en gel som bland annat används vid gelfiltrering. Polyakrylamid används i elektroforesmetoden PAGE (polyacrylamide gel electrophoresis) för att separera biologiska molekyler. För att separera proteiner används oftast SDS-PAGE medan vanlig PAGE används främst vid separering av DNA.

Referenser 
Geler
Polymerer
Hydrogeler
Polyakrylater
Polyelektrolyter

Neurotoxiner
Ramlösa

Ramlösa (uttal: , det vill säga som "Rammlösa") stammar enligt de mest vedertagna tolkningarna från järnåldern och är bildat av förledet "ramm", med betydelsen fuktig äng eller våtmark, och efterledet "-lösa", med betydelsen sluttning, äng eller glänta.

Enligt den lokala folktraditionen, där alla ortnamnen i trakten har sitt upphov i Angantyrs kamp mot Stærkodder (som t.ex. Saxo skriver om i Danmarks Krønike), fick Ramlösa sitt namn, när Angantyr högg Stærkodders ena arm av, och kvad: 

"Ligg där, du ramlöse man, du mig ej skada nu göra kan."  

Namnet Ramlösa förekommer första gången i skrift 1349 som Ramfløse. Namnet är bildat av förledet "ramm", som troligen haft betydelsen "våtmark" eller "träsk", och efterledet "lösa", 'glänta, äng'. Två samhällen namngavs efter ängen, Västra Ramlösa by och Östra Ramlösa by. Västra Ramlösa by var belägen i Raus socken i nuvarande stadsdelen Eskilsminne i Helsingborg och var den större av de två orterna. Östra Ramlösa by avfolkades däremot under en längre tid och på 1812 års rekognoseringskarta över Skåne består samhället endast av ett fåtal hus. Västra Ramlösa by kom från 1700-talet att kopplas samman med Ramlösa hälsobrunn och inkorporerades i Helsingborgs stad 1919. På 1990-talet byggdes ett antal nya villor i Östra Ramlösa.

Ramlösa kan avse:

 Ramlösa hälsobrunn – en svensk hälsobrunn med omgivande park belägen i Ramlösa i Helsingborg
 Ramlösa (varumärke) – ett varumärke för mineralvatten som tappas av Carlsberg i Helsingborg
 Ramlösa (stadsdel), en stadsdel i den södra delen av Helsingborg
 Ramlösa station – en järnvägsstation i södra Helsingborg
 Västra Ramlösa – en numera försvunnen bondby i Helsingborgs socken, se stadsdelarna Elineberg och Eskilsminne
 Östra Ramlösa – en småort i Helsingborgs kommun
 Ramlösa, ett municipalsamhälle inom Raus landskommun, se Köpinge municipalsamhälle
 Ramlösa BoIS, fotbollslag som konkurrerade med HIF om fotbollsherraväldet i staden på 80-talet, och bl.a. besegrade storebror Di Röe med 2-0 hemma på Ättekulla idrottsplats 1988 
 De första Olympiska spelen i Ramlösa 1834 och 1836

Referenser

Noter
Pionjären

Pionjären (originaltitel: The Fountainhead) är en amerikansk dramafilm från 1949 i regi av King Vidor. Den är en filmatisering av Ayn Rands roman Urkällan. Rand skrev även filmens manus.

Handling 
Howard Roark är en arkitekt med stark individualistisk kompass, som vägrar att anpassa efter omgivningens förväntningar.

Rollista i urval 
Gary Cooper - Howard Roark
Raymond Massey - Gail Wynand
Patricia Neal - Dominique Francon
Kent Smith - Peter Keating

DVD 
Filmen är utgiven på DVD i USA.

Externa länkar 
 
 

Filmer 1949
Objektivism
Amerikanska dramafilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Warner Bros.
Filmer i regi av King Vidor
Adelsmöte

Adelsmöte är ett beslutande möte inom adeln i Sverige som hålls vart tredje år i Riddarhuspalatset. Adelsmötet är Sveriges ridderskap och adels (Riddarhusets) högsta beslutsfattande organ.

En representant från varje adelsätt har rätt att delta i mötet. Ättens huvudman har företrädesrätt att representera ätten. Mötet behandlar motioner och budget samt väljer personer till olika former av uppdrag och organ. Endast män har tidigare varit valbara och försök att ändra den ordningen så att även kvinnor ska kunna vara valbara har tidigare röstats ner. 

Vid Adelsmötet 2013 valdes för första gången en friherrinna och civilekonom samt en friherrinna och jurist in som ledamöter i Riddarhusutskottet tillsammans med 14 adelsmän. Riddarhusutskottet är i funktion enbart under mötet för att förbereda ärendena för beslut.

Referenser

Svensk adel
Hannäs socken

Hannäs socken i Småland ingick i Norra Tjusts härad, ingår sedan 1971 i Åtvidabergs kommun i Östergötlands län och motsvarar från 2016 Hannäs distrikt.

Socknens areal är 131,33 kvadratkilometer, varav 113,02 land. År 2000 fanns här 585 invånare. Kyrkbyn Hannäs med sockenkyrkan Hannäs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hannäs socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hannäs församling och för de borgerliga frågorna till Hannäs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Uknadalens landskommun där denna del senare 1971 uppgick i Åtvidabergs kommun och samtidigt bytte länstillhörighet till Östergötlands län. Församlingen är sedan 1 januari 2010 en del av Åtvids församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hannäs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Norra Tjusts härad. De fyra indelta båtsmännen tillhörde Tjusts båtsmanskompani.

Geografi
Hannäs socken ligger väster om Valdemarsvik mellan sjöarna Yxningen och Vindommen. Socknen är skogig, starkt kuperad trakt med odlade småslätter och talrika mindre sjöar. Yxningen delas med Yxnerums socken i Åtvidabergs kommun och Ringarums socken i Valdemarsviks kommun och Vindommen delas med Tryserums socken i Valdemarsviks kommun och Ukna socken i Västerviks kommun. Andra betydande insjöar är Önn, Storsjön och Grävsjön.

Sätesgårdar var Röhälls säteri, Hägerstads slott och Grävsätters herrgård. Grävsätter har en byggnadsminnesmärkt kuskbostad.

I Solvestad har det funnits ett gästgiveri.

Fornlämningar
Kända från socknen är en hällkista och boplats samt lösfynd från stenåldern, några gravar från bronsåldern och äldre järnåldern samt ett gravfält från yngre järnåldern.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 052 personer år 1810 till 1 715 personer år 1880 varefter den minskade stadigt till 659 personer år 1990.

Namnet
Namnet (1380 Hananes) kommer från den smala udde i Vindommen där socknens medeltida kyrka låg. Förleden innehåller hane, 'tupp av skogsfågel'. Efterleden är näs.

Kända personer från bygden
Artur Hazelius gick i skola här under åren 1841 till 1846
Signe Hammarsten-Jansson föddes här.

Se även
Hannäs församling
Lista över fornlämningar i Hannäs socken

Referenser

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 1 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Hannäs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Hannäs hembygdsförening
Om Hannäs socken (Hannäs utvecklingsgrupp) 

Socknar i Norra Tjusts härad
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Björndammsdalen

Björndammsdalen, är ett parkområde mellan Landvettervägen och södra Sävedalen i Partille kommun. Det ligger i anslutning till Finngösaravinen och har länge varit föremål för intresse från Svenska Naturskyddsföreningen. En lokal intressegrupp finns bildad, för områdets bevarande.

Referenser

 

Partille kommun
Gertrud Zetterholm

Gertrud Zetterholm, född Villius, folkbokförd som Gertrud Villius,
född den 1 april 1918 i Ronneby, död 9 oktober 2020 i Växjö domkyrkodistrikt, var en svensk författare, journalist och kåsör.

Biografi 
Gertrud Zetterholm, vars far var tandläkare Emil Villius, tog realexamen 1936. Hon debuterade 1946 med romanen Obemärkt som följdes av två barnböcker. Mellan 1964 och 1979 var hon kåsör i Femina och i Kyrkans Tidning mellan 1982 och 1986. Parallellt med sitt skrivande var hon också verksam som översättare, huvudsakligen av barn- och ungdomsböcker.

Zetterholm var sommarpratare i radioprogrammet Sommar i Sveriges Radio P1 år 1966.

Familj 
Hon var syster till historikern Hans Villius samt är i ett upplöst äktenskap med Tore Zetterholm mor till Finn Zetterholm, Åsa Zetterholm och Dag Zetterholm. Gertrud Villius Zetterholm var bosatt i Sigtuna. På ålderns höst flyttade hon till Växjö.

Bibliografi

Översättningar
 Lizzie Juvkam: Hennes egen väg (Virgins vei) (översatt tillsammans med Tore Zetterholm, Hökerberg, 1943)
 Moritz Tramer: Ungdomens själsliv: särdrag och problem (Das Seelenleben des Jugendlichen) (Tiden, 1949)
 Hans Kirk: Slaven (Natur och kultur, 1949)
 H. C. Andersen: Bara en speleman (Kun en spillemand) (Diakonistyrelsen, 1953)
 Betty Cavanna: Din egen Laurie (Love, Laurie) (Rabén & Sjögren, 1955)
 Erika Mann: Klaus och hans vänner (Till bei den Zugvögeln) (Rabén & Sjögren, 1956)
 Keld Belert: Systrarna Harhjärta (Søstrerne Musehjerte) (Ordfront, 1981)

Priser
 Stora Journalistpriset 1966 tillsammans med Gunnar A. Olin (Läkartidningen)

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska översättare
Svenska kåsörer
Översättare från engelska
Översättare från tyska
Översättare från danska
Översättare från norska
Vinnare av Stora journalistpriset
Svenska journalister under 1900-talet
Sommarvärdar 1966
Svenska hundraåringar
Personer från Ronneby
Födda 1918
Avlidna 2020
Kvinnor
Hilti

Hilti är ett liechtensteinskt byggteknikföretag, grundat 1941, som sysselsätter cirka 30 000 medarbetare i fler än 120 länder. Hilti är mest känt för sina borrmaskiner och borrhammare.

1941 öppnade Martin Hilti och hans bror Eugen en mekanisk verkstad med fem anställda i Schaan i Liechtenstein, där huvudkontoret fortfarande finns. 1980 överfördes familjen Hiltis aktier till en stiftelse, och sedan 2003 ägs alla A-aktier och cirka 99,5 % av B-aktierna av Martin Hiltis familjefond.

Hilti har cirka 1500 anställda i Schaan, och produktionsanläggningar och forskningsavdelningar i Europa, Asien och Amerika. Merparten av försäljningen går genom direktförsäljning till kunder i byggbranschen med hjälp av en direktsäljande teknisk säljkår.

Hiltis produktlinjer är:
Lasermätteknik
Borrning och mejsling
Diamantteknik
Brandskydd
Fogskum
Bultpistoler
Expander och plugg
Installationsteknik
Skruvteknik
Byggbeslag
Professionella tjänster

Externa länkar 
Hilti

Liechtensteinska tillverkningsföretag
Företag bildade 1941
Itera

Itera var en plastcykel som utvecklades 1980 och började serietillverkas 1982. Cykeln tillverkades av Heva AB och Vilhelmina Plast AB, som också formsprutade och monterade, medan bolaget Itera AB svarade för idé och produktutveckling.

Utformning 
Det fanns flera olika varianter och den vanligaste modellen var treväxlad. Ram, gaffel, hjul och vevparti tillverkades i kompositplast – en kombination av termoplast och glasfiber. Växel, pedaler och bromsar kom från utländska tillverkare, medan de flesta övriga komponenter levererades av svenska företag.

Historik

Produktionshistorik 
Trots en omfattande marknadsföringskampanj blev cykeln en flopp eftersom den hade vek ram, var tung (cirka 18 kg) och betingade ett högt pris. Företaget hade ursprungligen tänkt sig att sälja den för cirka 300 kr (att jämföras med en vanlig cykel som 1980 kostade cirka 1 200 kr) men istället lanserades den som en trendprodukt och kostade 1 600 kronor. Det påstods också i ett reportage i Aktuellt att trafikljusen inte slog om för den nya plastcykeln eftersom den inte var i metall.

En förbättrad version med stålstyre togs fram, men det hjälpte inte. 15 000–20 000 cyklar hann tillverkas i Vilhelmina innan nedläggningen. Det gjorde heller ingen nytta att USA:s dåvarande president Jimmy Carter provcyklade Itera vid ett Sverigebesök i början av 1980-talet.

Användning vid Femdagars 
Arrangören av den stora orienteringstävlingen Femdagars i mitten av 1980-talet köpte 1 000 Itera-cyklar som man hyrde ut. Efter tävlingen såldes de billigt till utövarna. Alla såldes.

Referenser

Externa länkar
Itera - Cykelhistoriska Föreningen

Ej längre existerande svenska företag
Sveriges industrihistoria
Ej längre existerande svenska cykeltillverkare
Åttaarmade bläckfiskar

Åttaarmade bläckfiskar (Octopoda, "åttfoting") eller krakar (jämför ) är en ordning i klassen bläckfiskar som omfattar cirka 290 arter.

Systematik 
De åttaarmade bläckfiskarna indelas i två underordningar och en överfamilj med sammanlagt 11 familjer.

 Cirrata
 Opisthoteuthidae
 Cirroteuthidae
 Stauroteuthidae
 Incirrata
 Amphitretidae
 Bolitaenidae
 Octopodidae (äkta krakar, jämför )
 Vitreledonellidae
  Argonautoida (överfamilj)
 Alloposidae
 Argonautidae
 Ocythoidae
 Tremoctopodidae

Krakar vid namn 
Jättekrake (Octopus vulgaris)
Rutkrake (Bathypolypus arcticus)
Skedkrake (Bathypolypus bairdii)
Spökkrake (Haliphron atlanticus)
Virvelkrake (Eledone cirrhosa)

Se även 
Kraken
Jättekrake
Bläckfisken Paul

Referenser 

Bläckfiskar
Sörns

Sörns är ett rockband från Hönö i Göteborgs norra skärgård.

Sörn's bildades 1990 av bröderna Stefan & Torbjörn Sörenson, därav det urgamla släktnamnet "Sörn's".
De är uppväxta i det kärva och hårda klimatet på öarna i Göteborgs norra skärgård och därför känns det naturligt att sjunga på ö-mål.
Texterna skildrar skärgårdslivet på ett råbarkat samt humoristiskt sätt och översättning finns med på alla produktioner så att även "stadsbor" hänger med i svängarna.
Saltet, vinden och vintrarna har gett musiken den blandning som krävs för att kalla sin musikstil;
"Nordsjörock på rostfritt stål".

Medlemmar
Stefan Sörenson – sång, gitarr 
Torbjörn Sörenson – sång, gitarr 
Tony Rudberg – basgitarr, kör
Ola Lindqvist – trummor

Diskografi
Studioalbum
Sôrn's (1991)
På Grunt Van (1995)
Sôrn's III (1998)
Trangsynta Sega Gåbba (2003)
Jul på Färjan (2012)
Varför Det? (2013)

Externa länkar
Sörns på facebook

Svenska rockgrupper
Kaliumvätetartrat

Kaliumvätetartrat är det systematiska namnet på vinsten, ett salt av vinsyra.

Egenskaper och framställning
Vinsten uppstår som restprodukt vid vinframställning. Vinsyran i vinet reagerar med det kalium som kommer från vindruvan och bildar små saltliknande kristaller. Dessa uppstår framförallt när vinet kyls, och en del vintillverkare kyler därför vinet innan buteljering och filtrerar bort vinstenen. I mångt och mycket är det en fråga om vilken filosofi vinproducenten har men vissa anser att vinerna skall vara så orörda som möjligt för att bibehålla karaktär. I dessa fall vill man ibland undvika filtrering, och därför kan man hitta kristallerna i botten av dessa flaskor, vilket alltså inte är något fel utan en effekt av vinframställningen.

En vanlig uppfattning är att vinsten är ett tecken på god kvalitet. Det enda som kan utläsas av förekomsten av vinsten är att vinet inte kylfiltrerats, resten är åsikter om vad ett vin av god kvalitet innebär.

Vinsten är inte samma sak som vinsyra. Vinsten uppstår från vinsyra, men vinsyra kan även framställas på annat sätt. Vinsten är en god och syrlig ingrediens, som kan användas till bland annat bakning.

Man skiljer mellan rå vinsten, renad vinsten och renad kalkfri vinsten. Salt förekommer allmänt t.ex. i saft av bärfrukter. Druvsaften innehåller 0,3 – 1,7 % och vid jäsning av denna avskiljs vinstenen så småningom på grund av sin olöslighet i den bildade alkoholen. 

Den avsätter sig i lagerfaten i form av en fast kristallin kaka, som samtidigt innehåller andra i vinet lösta eller uppslammade ämnen, bland annat färgämnen. Beroende på vinets färg uppstår rå vinsten således som vit eller röd vinsten, med talrika övergångsformer däremellan.

Av den råa vinstenen erhålls den renade vinstenen genom lösning i vatten, fällning av föroreningar med hjälp av mineralsalter, blekning och omkristallisation.

Tillverkning av den kalkfria renade vinstenen sker genom lösning av den renade vinstenen i varmt vatten med tillsats av så mycket saltsyra som behövs för att sönderdela innehållet kalciumtartrat, varefter man låter lösningen kristallisera under omröring, varigenom man erhåller mycket små kristaller. Dessa tvättas med vatten tills de är saltsyrafria.

Användning
Vinsten kan användas vid matlagning men förekommer sällan i svenska recept. Framförallt ingår det tillsammans med bland annat bikarbonat som jäsmedel i bakpulver (syran reagerar med bikarbonaten och ger jäsningseffekten). Ett annat knep är att tillsätta lite vinsten när man hårdvispar äggvitor för att ge mer volym och ännu fastare konsistens. Den används även som konsistensgivare till godis och glasyrer. Vinsten lär även ha en viss konserverande verkan och användes förr i inläggningar, idag finns dock betydligt bättre konserveringsmedel.

Vid sidan om matlagning används vinsten även som betmedel vid växtfärgning av bland annat garn. Det är här främst den renade, kalkfria vinstenen som kommer till användning.

Källor

Meyers varulexikon, Forum, 1952

Kaliumföreningar
Karboxylater