kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Widukind

Se även Widukind av Corvey

Widukind (Wittekind) var en av ledarna i saxarnas frihetskamp under Karl den store.

Widukind var en förnäm man ur westfalernas stam. Vilken roll han spelade under krigets tidigare skede (772–777), är ovisst. Efter riksdagen i Paderborn 777 framträder han i varje fall som ledare för motståndet mot Karl den store. Medan denne var sysselsatt på Pyreneiska halvön, eggade Widukind saxarna till nytt uppror; de frankiska länderna vid Rhen härjades. 

Återkommen, lyckades Karl ånyo slå ned motståndet (riksdagar 780, 782). För andra gången höjde Widukind upprorsfanan (782). Han nedgjorde vid berget Süntel en frankisk här, men måste därefter söka räddning undan Karls hämnd genom en flykt till Danmark, där han för övrigt redan vid ett tidigare tillfälle funnit skydd. Efter Karls segrar vid Detmold och Hase (783) var Saxlands öde i verkligheten avgjort. Widukind och flera av hans anhängare underkastade sig och mottog 785 dopet i Attigny. 

Widukinds hjältegestalt har omspunnits av en mångfald sägner. Hans öden efter underkastelsen är okända och inte ens hans dödsår är känt. Otto den store ledde genom sin mor, dotter till en westfalisk greve, sina anor tillbaka till Widukind.

Källor 
 

Medeltida personer i Tyskland
Män
Ugglan
Widukind av Corvey

Widukind (Wittekind) var en forntysk munk och historieskrivare i det berömda klostret Corvey i Westfalen. 

Widukind skrev omkring 968, eldad av Otto den stores bragder, på latin det saxiska folkets historia intill Otto, Res gestæ saxonicæ (i tre böcker), än i dag en av de viktigaste källskrifterna för hans samtids tyska historia. Den tillägnades Ottos dotter, abbedissan Matilda av Quedlinburg. 

Widukinds politiska synkrets är inskränkt, men han är i sina uppgifter sanningskär och tillförlitlig. I stilen söker han efterlikna Sallustius. Hans verk är utgivna av bland andra Georg Waitz i "Monumenta Germaniæ historica" ("Scriptores", tredje bandet, 1839; ny upplaga 1861); separatupplaga med inledning av K.A. Kehr (1904).

Källor

Tyska krönikeskrivare
Tyska munkar
Män
Ugglan
Personer i Tyskland under 900-talet
Kroppa socken

Kroppa socken i Värmland ingick i Färnebo härad, ingår sedan 1971 en del av Filipstads kommun och Storfors kommun och motsvarar från 2016 Kroppa distrikt.

Socknens areal är 251,40 kvadratkilometer varav 216,99 land (före utbrytning av Storfors köping). År 1949 fanns här 2 573 invånare. Tätorten Nykroppa med sockenkyrkan Kroppa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades genom en utbrytning 1624 ur Färnebo socken. 1643 utbröts Lungsunds socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kroppa församling och för de borgerliga frågorna bildades Kroppa landskommun. Ur landskommunen utbröts 1950 Storfors köping och resterande område uppgick 1971 i Filipstads kommun. Ur församlingen utbröts 1960 Storfors församling Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kroppa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färnebo härad.

Geografi
Kroppa socken ligger sydost om Filipstad kring  sjöarna Östersjön och Yngen. Socknen är en starkt kuperad sjörik skogsbygd med höjder som i nordost når 353 meter över havet.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1611 Kråppa Gårdh och avsåg då en gård där sedan orten Nykroppa växt fram och hyttan som 1540 skrevs Nykroppens hytte. Namndelen kropp, 'klump, förhöjning' är oklart vad som åsyftas.

Befolkningsutveckling

Se även
 Kroppa församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Kroppa hembygdsförening

Indelningar i Storfors kommun
Indelningar i Filipstads kommun
Socknar i Färnebo härad
GU Ventures

GU Ventures tidigare GU Holding AB är ett företag som sedan 1995 kommersialiserar forskningsresultat genom att tillhandahålla kapital och affärskompetens till projekt och företag med anknytning till Göteborgs universitet. 

Verksamheten bedrivs i form av en inkubator och i form av en såddinvesteringsverksamhet. Huvudsyftet är att bidra till tillväxt i regionen liksom att bidra till utveckling av universitetets och dess anställdas nyttiggörandearbete. 

2014 blev GU Ventures rankat som topp-10 i Europa av UPI bland universitetsnära inkubatorer. 

GU Ventures har ca 15 anställda och en portfölj bestående av ca 40 bolag och 10 affärsprojekt, som ännu inte bolagiserats, vilka tillsammans sysselsätter drygt 100 personer. Totalt har GU Ventures medverkat till ett 60-tal start-ups, som sammanlagt omsätter en kvarts miljard kronor. 

Utöver sin inkubator- och investeringsverksamhet bedriver GU Ventures verksamhet enligt ett uppdragsavtal med Göteborgs universitet. 

VD sedan 2007 är Klementina Österberg.

Externa länkar 
Hemsida för GU Ventures

Referenser 

Göteborgs universitet
Svenska investmentbolag
Företag i Göteborg
Företag bildade 1995
Filipstads församling

Filipstads församling är en församling i Östra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen omfattar hela Filipstads kommun i Värmlands län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 6 april 1611 genom en utbrytning ur Färnebo församling och var stadsförsamling till Filipstads stad. 1971 införlivades Färnebo församling (även kallad Filipstads landsförsamling) och 2010 Kroppa församling, Brattfors församling, Nordmarks församling, Gåsborns församling och Rämmens församling.

Församlingen var till 1859 moderförsamling i pastoratet Filipstad och Färnebo som 1661 utökades med Brattfors församling, 1693 med Gåsborns församling, 1731 med Nordmarks församling och 1771 med Rämmens församling. Från 1859 till 1961 moderförsamling i pastoratet Filipstad och Färnebo där till 1863 även ingick Brattfors församling, till 1878 Rämmens församling och till 1 maj 1887 Nordmarks församling. Från 1962 till 2010 moderförsamling i pastoratet Filipstad, Brattfors och Nordmark, där till 1971 även ingick Färnebo församling, och som utökades 2002 med Rämmens församling, Gåsborns församling och Kroppa församling.

Organister

Kyrkor 
 Filipstads kyrka
 Kroppa kyrka
 Brattfors kyrka
 Nordmarks kyrka
 Gåsborns kyrka
 Rämmens kyrka

Se även
Filipstads stad

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats Kyrktorget

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Filipstads kommun
Clouwet

Clouwet var en nederländsk konstnärssläkt.

Bland släktens många medlemmar märks Gabriel Clouwet och Michel Clouwet, som var målare i början av 1500-talet. Peeter Clouwet (1629–1670) var verksam som kopparstickare i Antwerpen och utförde dels porträtt och dels stick efter Rubens, Anthonis van Dycks och andras målningar. Albertus Clouwet (1636–1679) var kopparstickare och mestadels verksam i Italien. Han har bland annat stuckit porträtten till Giovanni Pietro Belloris Vite de' pittori, scultori ed architetti moderni.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Konstnärssläkter
Färnebo socken

Färnebo socken i Värmland ingick i Färnebo härad och är sedan 1971 en del av Filipstads kommun, från 2016 inom Filipstads distrikt.

Socknens areal är 491,36 kvadratkilometer varav 425,10 land. År 1949 fanns här 2 573 invånare. De tidigare gruvortena Långban och Persberg ligger i socknen. Sockenkyrkan, Filipstads kyrka, var gemensam med Filipstads stad och låg inom staden, inte i denna socken.

Administrativ historik
Socknen bildades troligen på 1400-talet och omfattade då hela Färnebo härad. 1595 utbröts en del till Nyeds socken, 6 april 1611 utbröts Filipstads stad och Filipstads församling, 1624 utbröts Kroppa socken, 1693 utbröts Gåsborns socken och 1731 utbröts Nordmarks socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Färnebo församling och för de borgerliga frågorna bildades Färnebo landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Värmlandsbergs landskommun som 1971 uppgick i Filipstads kommun. Församlingen uppgick 1971 i Filipstads församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Filipstad, med samma omfattning som Filipstads församling fick 1971, vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färnebo härad.

Geografi
Färnebo socken ligger närmast norr och väster om Filipstad kring  sjöarna Yngen, Långban, Daglösen och Saxen. Socknen är en starkt kuperad sjörik skogsbygd.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern och järnåldern har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1570 Fernnebo och betyder 'de vid Färnsjön boendes socken'. Sjöns namn innehåller växtnamnet färne, 'fräken'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Färnebo församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Filipstads kommun
Socknar i Färnebo härad
Färnebo församling

Färnebo församling var en församling i Karlstads stift och i Filipstads kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 1971 i Filipstads församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades troligen på 1400-talet. 1595 utbröts en del till Nyeds församling, 6 april 1611 utbröts Filipstads församling, 1624 utbröts Kroppa församling, 1693 utbröts Gåsborns församling och 1731 utbröts Nordmarks församling.

Församlingen utgjorde före 1661 ett eget pastorat för att efter utbrytningen av Filipstads församling till 1971 vara annexförsamling i Filipstads pastorat. Församlingen uppgick 1971 i Filipstads församling.

Kyrkor 
 Filipstads kyrka (var gemensam med Filipstads stad och låg inom Filipstads församling, inte inom denna socken)

Se även
Färnebo socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Filipstads kommun
Ekkehard I

Ekkehard I, född 910 i Thurgau, död 14 januari 973 i Sankt Gallen, var en munk och dekan i Sankt Gallens kloster. 

Ekkehard skrev omkring 920 Waltharius, en latinsk episk dikt på hexameter om Walther av Akvitanien och hans älskade Hildegunde, utgiven av Jacob Grimm i "Lateinische Gedichte des 10. und 11. Jahrhunderts" (1838).

Källor

Referenser =

Munkar
Födda 910
Avlidna 973
Män
Ugglan
Personer i Schweiz historia
Love Can Build a Bridge (sång)

"Love Can Build a Bridge" är en hitsingel av den amerikanska mor och dotter-countryduon The Judds från skivalbumet med samma namn från 1990. Det är en countryballad om vikten att alltid stå tillsammans, och skrevs tillsammans med Naomi Judd och tillägnades familjen Judd och fans nästan som ett avsked, eftersom Naomi vid den tiden var kroniskt sjuk med Hepatit C och tvingades dra sig tillbaka då det spekulerades att hon bara hade tre år kvar att leva. Det var en topp 5-countryhit i mitten av 1991.

Coverversioner

Låten tolkades senare av Children for Rwanda som välgörenhetssingel till Rädda Barnen. Fastän den blev mindre framgångsrik, med "bara" en 57:e-plats på den brittiska singellistan i september 1994, valdes den till 1995 års officiella Comic Relief-singel. En ny version sjöngs in av de amerikanska sångaren Cher, Chrissie Hynde, svenska sångarna Neneh Cherry och brittiske sångaren-gitarristen Eric Clapton, vilken släpptes och toppade den brittiska listan i en vecka.

Declan Galbraith tolkade låten 2002 på sitt självtitutlerade debutalbum. Det irländska pojkbandet Westlife tolkade låten på sitt åttonde studioalbum, The Love Album 2006.

Den sjöngs också av 10-åriga flickan Britney Spears i samband med Star Search 1991.

Listplacering

The Judds

Cher, Chrissie Hynde & Neneh Cherry med Eric Clapton

The Judds musikvideo
Judds spelade in en musikvideo till låten i Arizona 1991, vilket blev första 3-D-musikvideon. Under större tiden av videon filmades båda duomedlemmarna stående på en hög klippa som sades vara "så många miles" hög, och då Naomi fortfarande var kroniskt sjuk vid tiden tvingades hon spännas fast vid klippa på grund av yrsel och klippan var så liten att Wynonna hade visioner om hur hon själv med sin gitarr skulle träffa sin mor som skulle falla ner från klippan och definitivt dö.

Externa länkar
Naomi & Wynonna: Love Can Build a Bridge på Internet Movie Database

Referenser

Fotnoter 

Amerikanska countrylåtar
Musiksinglar 1990
Singlar utgivna på RCA Records
Sånger om broar
Sångduetter
Engelskspråkiga sånger
Jean-Baptiste Greuze

Jean Baptiste Greuze, född den 21 augusti 1725 i Tournus, död den 4 mars 1805 i Paris, var en fransk målare.

Gruze studerade i Lyon och vid akademien i Paris samt väckte första gången uppmärksamhet med en genretavla Familjefader, som läser bibeln för sina barn. År 1755 reste Greuze till Italien, målade en tid framåt italienska studier, uppträdde någon gång efter sin återkomst med ett klassiskt motiv (Severus och hans son Caracalla, 1769, Louvren), men hade ingen betydelse som historiemålare. 

Han blev i stället en banbrytare för genremålningen med berättande innehåll och moraliserande syfte. Påverkad av Diderot, sökte han i konsten förhärliga dygd och goda seder. Han målade den gamle familjefadern, som ger sin välsignelse åt sonen och dennes fästmö (L'accordée de village), fadern, som förbannar sin son och sonhustru (La malédiction paternelle), och hur dessa båda ångrande och förkrossade återvänder och finner fadern liggande död på sitt läger (Le fils puni) - allt skildrat med teatralisk uppställning, sentimental tårögdhet och stora rörelser. 

Det programartade i hans moraltavlors motiv har ansetts medföra uppstyltning och tomhet, deklamation utan kärna. Mest omtyckt blev Greuze genom de unga flickor han målade med genreartad uppfattning (Den sönderslagna krukan, Mjölkflickan, båda i Louvren, där även de tre ovan nämnda genretavlorna finns), Änkan med flera. Med stora undrande ögon, svällande läppar, kokett hållning, alltid barbarmade och bararmade är dessa unga damer behagfulla nog, men deras naivitet förefaller mera spelad än fullt att tro på. 

Greuze målade goda porträtt (hans självporträtt med flera finns i Louvren, Gluck, Saint-Just, Bonaparte som förste konsul, helfigur, Versailles). Revolutionen gjorde dygdernas målare obehövlig, och när det nya århundradet inbröt, hade Greuze överlevt sig själv. Han hade nu återgått till klassiska ämnen, som borde passa för den nya allvarsfulla tiden, och han försökte sig även på sådana motiv som Arbetare, som sätter hackan i sin sons hand (salongen 1801, där han även utställde Den egyptiska Marias ånger). 

Ännu på salongen 1804 utställde han. Greuze är representerad, förutom i Louvren, i flera franska museer - i Montpellier finns bland annat Morgonbönen - i Dresden (Bibelläsning), i Berlin, Sankt Petersburg med flera städer. Greuze är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Källor

Noter

Externa länkar 

Födda 1725
Avlidna 1805
Franska målare
Män
Personer från Saône-et-Loire
Representerade vid Nationalmuseum
Brattfors landskommun

Brattfors landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Brattfors socken i Färnebo härad i Värmland då denna kommun.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Värmlandsbergs landskommun, som 1971 uppgick i Filipstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Brattfors landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Filipstads kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
François Joseph Clozel

François Joseph Clozel, född 29 mars 1860, död 10 maj 1918, var en fransk forskningsresande.

Clozel företog ett flertal expeditioner i Västafrika och blev 1915 generalguvernör över franska Västafrika.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Födda 1860
Avlidna 1918
Män
Franska upptäcktsresande
Franska guvernörer
Gåsborns församling

Gåsborns församling var en församling i Karlstads stift i Svenska kyrkan i Filipstads kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1693 genom en utbrytning ur Färnebo församling. 1777 utbröts Rämmens församling.

Församlingen var till 1859 annexförsamling i pastoratet Filipstad, Färnebo, Brattfors och Gåsborn som 1731 utökades med Nordmarks församling och 1777 med Rämmens församling. Från 1859 till 1962  utgjorde församlingen ett eget pastorat. Från 1962 till 1976 var församlingen annexförsamling i pastoratet Nordmark och Gåsborn för att därefter till 2002 vara annexförsamling i pastoratet Rämmen och Gåsborn. Från 2002 till 2010 ingick i Filipstads pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

Organister

Kyrkor 
 Gåsborns kyrka

Se även
Gåsborns socken

Källor 

Indelningar i Filipstads kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Nordmarks församling

Nordmarks församling var en församling i Karlstads stift i Svenska kyrkan i Filipstads kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1731 genom en utbrytning ur Färnebo församling.

Församlingen var till 1 maj 1887 annexförsamling i pastoratet Filipstad, Färnebo, Brattfors (bara till 1863), Gåsborn (bara till 1859) och Nordmark som mellan 1771 och 1878 även omfattade Rämmens församling. Från 1 maj 1887 till 1962  utgjorde församlingen ett eget pastorat. Från 1962 till 1976 var församlingen moderförsamling i pastoratet Nordmark och Gåsborn för att därefter till 2010 ingå i Filipstads pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

Organister

Kyrkor 
Nordmarks kyrka

Se även
Nordmarks socken

Källor 

Indelningar i Filipstads kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Rämmens församling

Rämmens församling var en församling i Karlstads stift i Svenska kyrkan i Filipstads kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1777 genom en utbrytning ur Gåsborns församling.

Församlingen var till 1879 annexförsamling i pastoratet Filipstad, Färnebo, Brattfors (bara till 1863), Gåsborn (bara till 1859), Nordmark och Rämmen, för att därefter till 1976 utgöra ett eget pastorat. Från 1976 till 2002 moderförsamling i pastoratet Rämmen och Gåsborn. Från 2002 till 2010 ingick i Filipstads pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

Organister

Kyrkor 
Rämmens kyrka

Se även
Rämmens socken

Källor 

Indelningar i Filipstads kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Gåsborns landskommun

Gåsborns landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Gåsborns socken i Färnebo härad i Värmland då denna kommun.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Värmlandsbergs landskommun, som 1971 uppgick i Filipstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gåsborns landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Filipstads kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Nordmarks landskommun

Nordmarks landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Nordmarks socken i Färnebo härad i Värmland då denna kommun.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 9 november 1945) överfördes till Nordmarks landskommun och församling från Gustav Adolfs landskommun och församling delar av fastigheterna Sundsjön 1:1 och 2:1 med 18 invånare och omfattande en areal av 11,51 kvadratkilometer, varav 11,26 land.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Värmlandsbergs landskommun, som 1971 uppgick i Filipstads kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Nordmarks församling.

Politik

Mandatfördelning i Nordmarks landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Filipstads kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Gåsborns socken

Gåsborns socken i Värmland ingick i Färnebo härad, ingår sedan 1971 i Filipstads kommun och motsvarar från 2016 Gåsborns distrikt.

Socknens areal är 237,04 kvadratkilometer varav 221,32 land. År 2000 fanns här 255 invånare. Kyrkbyn Gåsborn med sockenkyrkan Gåsborns kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1693 genom en utbrytning ur Färnebo socken. 1777 utbröts Rämmens socken. 1940 överflyttades mindre områden mellan Gåsborn socken och Hällefors socken i Örebro län.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gåsborns församling och för de borgerliga frågorna bildades Gåsborns landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Värmlandsbergs landskommun som 1971 uppgick i Filipstads kommun. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gåsborn, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färnebo härad.

Geografi
Gåsborns socken ligger norr om Filipstad kring Svartälven och dess tillflöden. Socknen är en kuperad skogsbygd med höjder som i Dalkarlsberget i väster når 450 meter över havet.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern har påträffats.

Namnet
Sockennamnet skrevs 1570 Gåsebårenn och avsåg då ett torp som namngav en hytta som socknen fått sitt namn av. Förleden är gås, 'vildgäss' och efterleden  innehåller bor, 'passage mellan eller utmed vatten'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Gåsborns församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Gåsborns hembygdsförening

Indelningar i Filipstads kommun
Socknar i Färnebo härad
Nordmarks socken

Nordmarks socken i Värmland ingick i Färnebo härad, ingår sedan 1971 i Filipstads kommun och motsvarar från 2016 Nordmarks distrikt.

Socknens areal är 252,28 kvadratkilometer varav 235,11 land. År 2000 fanns här 519 invånare. Tätorten Nordmark med sockenkyrkan Nordmarks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1731 genom en utbrytning ur Färnebo socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nordmarks församling och för de borgerliga frågorna bildades Nordmarks landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Värmlandsbergs landskommun som 1971 uppgick i Filipstads kommun. Församlingen uppgick 2010 i Filipstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Nordmark, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Färnebo härad.

Geografi

Nordmarks socken ligger väster om Filipstad kring Nordmarksälven och dess tillflöden. Socknen är en kuperad sjörik skogsbygd med höjder som i Dalkarlsberget i väster når 450 meter över havet.

Fornlämningar
Ett 20-tal boplatser från stenåldern har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1540 Nordebärg, 1649 Nohlmarckshytta och avsåg då en hytta som socknen fått sitt namn av. Förleden norr kan syfta på att gruvfältet är det nordligaste i denna del av Värmland. Efterleden mark syftar på att området är en utmark till det centrala området i Färnebo socken.

Befolkningsutveckling

Se även
 Nordmarks församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Nordmarks museum och hembygdsförening

Indelningar i Filipstads kommun
Socknar i Färnebo härad