Vättle härad

Vättle härad (tidigare även Vätle, Vettle och Wädtle) var ett härad i västligaste Västergötland och tidigare Älvsborgs län inom nuvarande Göteborgs och Lerums kommuner. Häradets areal var 366,63 kvadratkilometer varav 324,97 land.  Tinget låg i Lerum till 1928 då det flyttade till Alingsås.

Vapen/Sigill
I sigillet från 1500-talet avbildas ett oxhuvud som nu går igen i Lerums kommunvapen.

Namnet
Vättle är omnämnt från 1200-talets slut (Vætluhæraði). Namnet tros kunna vara bildat till ett gammalt ånamn, det fornsvenska Vætla (vattendrag), som kan ha syftat på Lärjeån.

Socknar
I Göteborgs kommun
Angered. 1930 överfördes en del av socknen till Göteborgs stad. 1935 överfördes södra Surte till Nödinge socken i Ale härad. 1967 uppgick resten av socknen i Göteborgs stad.
Bergum uppgick 1967 i Göteborgs stad

I Lerums kommun
Lerum
Skallsjö
Stora Lundby

Geografi
Angränsande härader var Ale, Kulling, Bollebygd, Sävedal och Västra Hising.

Området genomkorsas av de båda åarna Säveån och Lärjeån. I nordost finns en flik av Mjörn, den näst största sjön är Aspen. Dalgångarna med odlingsmark vid åarna och sjöarna omgärdas av kuperade skogstrakter. I nordväst utgörs gränstrakterna av vildmarksområdet Vättlefjäll, i väster utgör Göta älv gräns.

Slott och herresäten
I Erik Dahlberghs Suecia antiqua et hodierna finns borgruinen Sjöborg avbildad, nära byn Hjällsnäs i Stora Lundby socken. Senare sätesgårdar är Floda säteri (Skallsjö), Nääs slott (Skallsjö), Ekuddens herrgård (Skallsjö), Öjareds säteri (Stora Lundby),  Lärjeholms herrgård (Angered), Aspenäs säteri (Lerum) och Hede herrgård (Lerum), Hulans herrgård (Lerum), Kolboryds herrgård (Lerum) och Almekärrs herrgård (Lerum). Södra Surte herrgård tillhörde Angereds socken till 1935 då gården överfördes till Nödinge socken i Ale härad.

Samfärdsel
Gästgiverier fanns i Agnesberg (Angered), Tollered (Skallsjö) och Lerum (Lerum).

Sedan 1857 genomkorsas häradets södra del av Västra stambanan, idag trafikerade av pendeltåg med hållplatser vid Aspen, Aspedalen, Lerum och Stenkullen, alla i Lerum, samt Floda och Norsesund i Skallsjö. 

Mellan 1900 och 1967 gick Västergötland-Göteborgs Järnväg (VGJ / Västgötabanan) genom häradets västra del. Stationer och hållplatser i Vättle härad var Hjällbo och Gunnilse i Angered; Björsared och Olofstorp i Bergum, samt Stannum, Gråbo och Björboholm i Stora Lundby.

Historia
Vättle härad räknades till Utlanden som helt eller delvis var danskt territorium till mitten av 1200-talet. Huruvida Vättle tillhörde Danmark eller Sverige innan denna period är dock inte klarlagt. Vättle var ett av tio härader i Lungs bo, ett av de åtta bon Västergötland var indelat i.

Vid freden i Helsingborg 1310 tillföll Vättle härad, tillsammans med vad som då motsvarade Skara stift, hertig Erik (1282-1318). Vättle var en del av hertigdömet till Nyköpings gästabud 1317. Från 1371 ingick Vättle, tillsammans med resten av Eriks forna hertigdöme, i Magnus Erikssons (1316-1374) underhållsländer. När denne dog 1374 vägrade hans son, Norges kung Håkan Magnusson (1340-1380) återlämna faderns underhållsländer till Sverige.

Åren 1569-1598 och 1600-1612 ingick Vättle härad i Visingsborgs grevskap under riksrådet Per Brahe d.ä. (1520-1590), följd av sönerna Erik (1522-1614) och Magnus (1564-1633).

År 1573 lades Vättle under Gullbergs slott, och vid freden i Knäred 1613 kom häradet – tillsammans med sex närgränsande härader – under Danmark som pant för Älvsborgs lösen. Efter sex år återlämnades de till svenska kronan, då Vättle som tidigare kom under Gullbergs slott.

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet hörde mellan 1634 och 1998 till Älvsborgs län, därefter till Västra Götalands län. Angereds och Bergums socknar tillhörde mellan 1967 och 1998 Göteborgs och Bohus län. Församlingarna tillhörde Göteborgs stift 

Under det yngre indelningsverket hörde Vättle härad huvudsakligen till Västgöta regemente, Barne kompani, samt alternativt till Västergötlands båtsmanskompani och Extra båtsmansroteringen till sjöss.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1686-1917 Väne fögderi
1918-1945 Kullings fögderi
1946-1990 Ale-Vättle fögderi
 
Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1680-1927 Vättle tingslag i 
1680-1695 Vättle, Ale, Gäsene och Kullings häraders domsaga 
1696-1781 Ale, Bjärke, Flundre, Väne och Vättle häraders domsaga 
1782-1792 Ale, Bjärke och Vättle häraders domsaga 
1793-1848 Ale, Bjärke, Flundre, Väne och Vättle häraders domsaga 
1849-1927 Ale, Kullings och Vättle domsaga
1928-1933 Vättle och Kullings tingslag i Ale, Kullings och Vättle häraders domsaga
1934-1970 Vättle, Ale och Kullings tingslag i Ale, Kullings och Vättle häraders domsaga

1971- Alingsås tingsrätt och dess domsaga

Källor

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Alingsås tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Svenskt ortnamnslexikon, Språk- och folkminnesinstitutet, Uppsala 2003
 Nordisk Familjebok
 Nationalencyklopedin

Webbkällor
 Anten-Gräfsnäs Järnväg
 Järnväg.net, en privat webbplats om de svenska järnvägsnäten
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Externa länkar

Wädtle härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Västergötland
Härader i Älvsborgs län
Lerums kommun
Göteborgs kommun
Västergötlands historia