kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
New Lodge, Belfast

New Lodge är ett katolskt och nationalistiskt distrikt i norra Belfast, känt för den rad incidenter som inträffat under The Troubles i Nordirland. Distriktet är en populär turistattraktion för de som vill se väggmålningarna och det som hänt under The Troubles. 

New Lodge är granne med unionistiska Tigers Bay och vilket har gjort att många våldsamheter har ägt rum här. En mur skiljer områdena åt.

Belfast
Länsväg O 625

Länsväg O 625 är en övrig länsväg i Sverige som går mellan Kungälv och Lilla Edet på västra sidan om Göta älv. Vägen skyltas faktiskt med vägnummer på några ställen i Kungälv men inte i övrigt. Vägstandarden är genomgående låg med smala och krokiga partier och ojämn beläggning. Länsväg 625 kan vara ett alternativ för den som färdas mellan Kungälv och Lilla Edet. Dock går E45 ungefär samma sträcka på andra sidan älven och har betydligt högre standard. Hela Länsväg 625 har hastighetsbegränsningen 70 km/h.

Vägen är smal och mycket krokig mellan Kungälv och samhället Diseröd. På ett parti går vägen emellan ett stup och en sjö och där fanns tidigare nästan inget ytrymme alls vid sidan om vägen som saknar vägrenar. 2007 förbättrades säkerheten i och med byggandet av en cykelbana på nämnda parti. Cykelbanan går nu hela vägen till Diseröd. Resten av sträckan till Diseröd går över öppna fält. Det är tidvis ganska mycket trafik på sträckan Kungälv - Diseröd.

Efter Diseröd blir vägen smalare och mittlinje upphör. Däremot är vägen ganska rak och sikten är bra tack vare att vägen går över öppna fält. Vid samhället Torskog passerar man Thorskogs slott och där finns ett riktigt krokigt vägparti. C:a en mil söder om Lilla Edet går precis förbi Västerlanda kyrka. När man kommer till Lilla Edet sänks hastighetsbegränsningen till 50 km/h och man har nått slutet av vägen som har förbindelse med Länsväg 167.

Vägen tillsammans med vägen Lilla Edet–Trollhättan på västra sidan älven kan vara ett bra alternativ för cykelturister som ska mellan Göteborg och Trollhättan eller längre norrut. Cyklisterna bör dock undvika rusningtid mellan Diseröd och Västerlanda, eftersom denna väg har en hel del trafik. Från 2013 är väg E45 mestadels motorväg söder om Trollhättan och det finns en parallell väg med mindre trafikmängd att cykla på, vilket ger ett bra alternativ. Innan 2012 var E45 mindre lämplig. Cykelleden Sverigeleden som passerar Göteborg och Trollhättan går dock en annan längre väg, som mestadels är glesare trafikerad.

Korsningar och anslutningar

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Källor

O 625
Länsvägar i Västra Götalands län
Marty Riessen

Martin "Marty" Claire Riessen, född 4 december 1941 i Hinsdale, Illinois, USA, är en amerikansk tidigare professionell tennisspelare. Riessen spelade professionell tennis under 1970-talet och rankades som bäst som nummer 11 i singel (september 1974). Han vann under karriären efter 1968 6 singel- och 53 dubbeltitlar. Bland meriterna märks två Grand Slam-titlar i dubbel och i sju i mixed dubbel.

Tenniskarriären 

Riessen blev proffs som 27-åring men hade dessförinnan som amatörspelare stora framgångar med flera singeltitlar i olika internationella turneringar. Han spelade singelfinal i NCAA-turneringar tre gånger (1962, förlust mot Rafael Osuna, 1963 och 1964, båda gånger förlust mot Dennis Ralston). Han spelade också sju matcher som amatör i det amerikanska Davis Cup-laget (1963, 1965 och 1967) och vann 6 av dem. Som proffs deltog han sporadiskt i laget säsongerna 1973 och 1981 och spelade då totalt 3 matcher men vann bara en av dem.   

Som proffs besegrade Riessen i början av 1970-talet spelare som Rod Laver, John Newcombe och Roy Emerson vid ett flertal tillfällen. Han vann sin första WCT-titel 1971 (Teheran, finalseger över John Alexander) och noterade under 1970-talet finalsegrar över Rod Laver (Québec, 1972), Roscoe Tanner (Milano, 1973), Robert Lutz (Cincinnati, 1974) och Vitas Gerulaitis (Philadelphia, 1975). Sin sista singeltitel vann Riessen 1979 i Lafayette genom finalseger över Pat Du Pré. I GS-turneringar nådde Riessen i singel som bäst kvartsfinal i Australiska öppna och US Open 1971.

Riessen nådde sina största framgångar som dubbelspelare. Han vann Franska öppna 1971 tillsammans med Arthur Ashe och US Open 1976 med Tom Okker. Sex gånger vann han mixed dubbel-titeln i GS-turneringar tillsammans med Australiens Margaret Smith Court. Säsongen 1969 vann paret tre av fyra GS-titlar (Australiska öppna, Franska öppna och US Open). Den allra sista GS-titeln vann Riessen 1980 i US Open i mixed dubbel tillsammans med Wendy Turnbull.

Spelaren och personen 

Marty Riessen är upptagen i Amerikanska tennisförbundets Midwest Hall of Fame.

Under 1970-talet uppkallade rackettillverkaren firma Dunlop en av sina träracketar efter honom (enligt engelska Wikipedia).

Titlar i Grand Slam-turneringar 

Australiska öppna
Mixed dubbel - 1969
Franska öppna
Dubbel - 1971
Mixed dubbel - 1969
Wimbledonmästerskapen
Mixed dubbel - 1975
US Open
Dubbel - 1976
Mixed dubbel - 1969, 1970, 1972, 1980

Externa länkar 
ATP, spelarprofil
Davis Cup, spelarprofil

Amerikanska tennisspelare
Alumner från Northwestern University
Idrottare i Northwestern Wildcats
Personer från Hinsdale, Illinois
Födda 1941
Levande personer
Män
Södra Promenaden, Norrköping

Södra Promenaden är en allé i Norrköping med träd i fyra rader. Den ingår i det system med breda alléer runt stadskärnan, som började anläggas på 1850-talet. Södra Promenaden går i ungefär öst-västlig riktning mellan Östra Promenaden och Linköpingsvägen söder om Norrköpings stadskärna.

Historia 
Södra Promenaden anlades, liksom de andra promenaderna i Norrköping, inspirerade av en alléplan som utarbetades av Knut Forsberg 1856, och anläggandet påbörjades 1858 med en del av Norra Promenaden. De första sträckorna av Södra Promenaden stod färdiga 1869 och utgjorde delarna söder om kvarteret Folkskolan och kvarteret Elementarskolan. År 1877 fortsatte utbyggnaden fram till Söderköpingsvägen och Källvindsgatan. År 1896 hade Södra Promenaden fått sin nuvarande sträckning. Från början kallades delen väster om Drottninggatan för Västra Promenaden, men namnet ändrades 1958.

Bebyggelse längs Södra promenaden 
Södra Promenaden börjar i väster vid Ebersteinska gymnasiet. Den passerar Östgötaporten, som är hemmaarena för IFK Norrköping, och fortsätter österut mot stadskärnan. Vid Söder Tull ligger stadsbiblioteket, Norrköpings konstmuseum och Immanuelskyrkan. Promenaden fortsätter österut förbi Villa Swartz och Tingshuset tills den möter Östra Promenaden. Längs Södra Promenaden ligger också flera skolor: De Geergymnasiet, Källvindsskolan, Kungsgårdsgymnasiet och Gustav Adolfsskolan samt glasskiosken Halvars glass som öppnade 1936.

Södra promenaden i litteraturen 
Ulf Lundell har skrivit låten "Jag går på Promenaden" som finns med på debutalbumet Vargmåne. Låttexten beskriver en eftermiddag och kväll på Södra Promenaden och bland annat besjungs Stadsbiblioteket, Halvars glass, skolorna och Centralbadet. Även Markus Krunegård har tillägnat södra promenaden i Norrköping en låt med namnet "På promenaden".

Bilder

Se även 
Norra Promenaden 
Östra Promenaden
Nya Promenaden

Källor

Externa länkar 

Alléer
Gator i Norrköping
Charles S. Deneen

Charles Samuel Deneen, född 4 maj 1863 i Edwardsville, Illinois, död 5 februari 1940 i Chicago, Illinois, var en amerikansk republikansk politiker. Han var guvernör i delstaten Illinois 1905–1913 och representerade Illinois i USA:s senat 1925–1931.

Deneen avlade 1882 grundexamen vid McKendree College. Han avlade senare juristexamen vid Union College of Law (numera Northwestern University). Han var 1892 ledamot av Illinois House of Representatives, underhuset i delstatens lagstiftande församling.

Efter två mandatperioder som guvernör kandiderade Deneen till en tredje mandatperiod men blev inte omvald den gången. Han blev 1924 invald i USA:s senat. Deneen inledde sitt arbete i senaten några dagar i förtid. Företrädaren och partikamraten Joseph Medill McCormick, som Deneen hade besegrat i föregående års primärval, begick självmord i februari 1925. Annars skulle Deneen ha tillträtt som senator i början av mars 1925 men han blev i den situationen utnämnd även till återstoden av McCormicks mandatperiod.

Deneens grav finns på Oak Woods Cemetery i Chicago.

Externa länkar

biografi på National Governors Associations webbplats
Biographical Directory of the United States Congress
Illinois Blue Book

Födda 1863
Avlidna 1940
Guvernörer i Illinois
Ledamöter av USA:s senat från Illinois
Män
Hülphers

Hülphers är en tysk-svensk släkt med härkomst Schmalkalden, Thüringen, Tyskromerska riket, genom stålsmeden Hans Hilper som jämte med sin bror Jannich Hilper immigrerade till Nyköping omkring år 1626. Bägge ingick i det entourage som tillsammans med myntmästaren Marcus Kock (1585-1657) uppdrogs av kung Gustav II Adolf (1594-1632) att utveckla landets myntprägling. Efterföljande tidigmoderna släktgrenar kännetecknades av engagemang inom den växande svenska bruksnäringen.

Hans Hilper etablerade sig i Hedemora där han blev borgare 1667. Hans två söner Johan Hansson Hillpert (1638–1682) och Michel Hansson Hilpert (död 1700) blev stamfäder för varsin släktgren. Uppgifterna återges i Svenskt biografiskt lexikon med en viss osäkerhet. Jannich Hilper flyttade till Vedevågs bruk i Linde, där stålsmeder med namnet Hilpert levde ännu i mitten av 1700-talet. Medlemmar av släkten skrev sitt namn på flera olika sätt, bland annat Hylphert, Hülpher och Hylphers, innan stavningen på 1700-talet ser ut att ha stabiliserats som Hülphers.

En sonson till Johan Hansson Hillpert var Abraham Hülphers den äldre (1704-1770), tidig industrialist i Västerås. Bland dennes avkomma ingick Abraham Hülphers den yngre (1734–1798), skribent, topograf och genealog, varifrån flera uppgifter om släktens tidiga historia härstammar. En sonsons son till Abraham Hülphers den äldre var Walter Hülphers (1871–1957), författare och journalist. Bröderna Torsten Hülphers (1901–1965) och Arne Hülphers (1904–1968) var söner av en kusin till denne.

Sex generationer efter stålsmeden Michel Hansson Hilpert (död 1700) återfinns professor Gustav Hülphers (1884–1968). Skulptören Inger Modin-Hülphers (1906–1956) var gift med en bror till denne. Artisterna Greta och Zarah Hülphers fick efternamnet genom giftermål med Arne Hülphers, men förblev kända som Greta Wassberg (1904-1996) respektive Zarah Leander (1907-1981).

Den 31 december 2013 var 66 personer med efternamnet Hülphers bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Hülphers 
 Abraham Hülphers den äldre (1704-1770), tidig industrialist
 Abraham Hülphers den yngre (1734–1798), skriftställare, topograf och genealog
 Arne Hülphers (1904–1978), kapellmästare, pianist
 Greta Hülphers (1904–1995), sångerska, känd under flicknamnet Greta Wassberg
 Gustav Hülphers (1884–1968), veterinär och professor
 Herman Hülphers (1822–1905), läkare
 Inger Modin-Hülphers (1906–1956), skulptör
 Nils Hülphers] (1712–1776), rådman, riksdagsledamot
 Torsten Hülphers (1901–1965), direktör och kommunalpolitiker, högerman
 Walter Hülphers (1871–1957), journalist och författare
 Zarah Hülphers (1907–1981), folkbokfört namn för  Zarah Leander, sångerska och skådespelare

Källor

Tyska släkter
Svenska släkter
Tyska efternamn
Höjsalristningen

Höjsalsristningen är en omtvistad finländsk runristning. Midsommardagen 1978 upptäckte Hugo Berg runor och en ristad skeppsfigur vid Träskishällorna nära Höjsal träsk i Vörå socken i Österbotten.

Fyndet publicerades i Vasabladet den 27 juni 1978 av Kurt Jern. Jern transkriberade runorna till afliunut. En bakvänd l-runa (tredje runan) har senare omtolkats till en rättvänd t-runa. Läsningen blev då aftiunut och tolkningen efter (till minne av) Jonund. Senare har Evert Sahlberger omtolkat i-runan (fjärde runan) och läst den som en s-runa. En möjlig tolkning blir då:

aftsunut

efter (till minne av) son(en)

Denna runrads äkthet ifrågasattes nästan omgående av såväl finländsk som svensk expertis, av Carl Fredrik Meinander, Bengt Loman, Helmer Gustavson, Gösta Holm, Sven B. F. Jansson och Gösta Bågenholm. Särskilt den sistnämndes omdöme har hängt tungt över debatten. Fyndet av en runristad häll i Österbotten stämde inte med vedertagna arkeologiska och historiska hypoteser om etniska och språkliga förhållanden i Finlands förhistoria.

Litteratur 
 Bågenholm, Gösta, Arkeologi och språk i norra Östersjöområdet (1999)

Fornminnen i Finland
Runinskrifter i Finland
Vörå
Majvippa

En majvippa eller kalasvippa är en sorts konstgjord vippa, som består av en kort pinne med färgglada pappersremsor fastsatta på toppen.

Majvippor är en del av de traditionella inslagen vid Finlands första maj-firande, samt på Åland. De har också förekommit i Sverige, men då ofta vid valborgsfirandet. I Göteborg såldes de längs gatorna redan på början av 1950-talet i samband med att chalmeristkortegen drog igenom stan.

Externa länkar
Bilder och tillverkningsbeskrivning av majvippor

Högtider
Arvid Nilsson

Arvid Nilsson kan avse:

Arvid Nilsson (konstnär) (1914-1981) – Arvid Nilsson (musiker)r
Arvid Nilsson (1881-1971) – en svensk konstnär i kretsen av modernister kallad "De Unga"
Arvid Nilsson i Lönsboda (1906-1979) – en svensk sågverksarbetare och politiker (folkpartist)
Arvid Nilsson (industriman) (1891-1949) - en svensk företagsledare
Arvid Nilsson (trädgårdsmästare) (1897–1989) - en svensk trädgårdsman
Tomtnäs, Ockelbo kommun

Tomtnäs är en by som ligger cirka 8 kilometer nordväst om Ockelbo med ett tjugotal bostäder. Byn gränsar till Mo, Norrbo och Svartsbo. 

Ortnamnet sägs ha sin grund i att den första tomten i trakten låg på ett näs som sköt ut i Norrbosjön. 

På somrarna brukar kvarndammen i Mo vara en populär badplats. 

Tomtnäs stora skola blev klar den 4 december 1904. Tomtnäs lilla skola byggdes 1913.

Tomtnas
Elias Simojoki

Lauri Elias Simojoki (till 1926 Simelius), född 28 januari 1899 i Rautio, död 25 januari 1940 i Impilax, var finländsk präst och politiker. 

Simojoki var kaplan i Kiuruvesi 1929–1940 och riksdagsman för Fosterländska folkrörelsen 1933–1939. Under mellankrigstiden blev han legendarisk för sin fanatiska fosterländskhet; han inskrevs 1922, sedan han deltagit i finska inbördeskriget och två militära expeditioner till Fjärrkarelen, som medlem nummer 1 i Akademiska Karelen-Sällskapet. Han utövade på 1920- och 1930-talen ett betydande ideologiskt inflytande på den finskspråkiga skol- och studentungdomen. Han stupade under vinterkriget. 

Simojoki stod som modell för frihetsstatyn i Tammerfors.

Källor

Externa länkar 
 

Födda 1899
Finländska politiker
Finländska präster
Alumner från Helsingfors universitet
Personer som stupat i strid
Avlidna 1940
Män
Russell Cave nationalmonument

Russell Cave nationalmonument ligger i delstaten Alabama i USA. Det är en grotta med 10 000 år gamla spår av människor.

Källor
 National Park Services i USA

Externa länkar
 Officiell webbplats

Nationalmonument i USA
Landformer i Alabama
Grottor i USA
Jackson County, Alabama
Cape Krusenstern nationalmonument

Cape Krusenstern nationalmonument ligger i delstaten Alaska i USA. Det ligger norr om polcirkeln och är en 110 km lång kuststräcka längs Chukchi Sea. Där finns spår av mänsklig aktivitet som är 5000 år gamla.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Källor 
 National Park Services i USA

Nationalmonument i USA
Alaska
Canyon de Chelly nationalmonument

Canyon de Chelly nationalmonument ligger i Apache County i delstaten Arizona i USA. Administreras av Navajo-indianer. Det bor också Navajo-indianer på området.

Förutom en storslagen kanjon finns det välbevarade historiska lämningar och byggnader från tidiga samhällen.

Källor 
 National Park Services i USA

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Nationalmonument i USA
Apache County
Arizonas historia
Nordamerikanska indianer
Fornminnen i USA
Casa Grande Ruins nationalmonument

Casa Grande Ruins nationalmonument ligger i delstaten Arizona i USA. Där bevaras ruiner efter ett samhälle av Hohokam-indianer.

Källor
 National Park Services i USA

Externa länkar
 Officiell webbplats

Nationalmonument i USA
Arizonas historia
Nordamerikanska indianer
Pinal County
Elmo E. Kaila

Elmo Edvard Kaila, född 6 februari 1888 i Jockis, död 16 mars 1935 i Helsingfors, var en finländsk studentpolitiker.

Kaila blev filosofie doktor 1932 på avhandlingen Pohjanmaa ja meri (1931), som fortfarande anses intressant på grund av sin anknytning till geografi och handelshistoria. Han var bland annat som chefredaktör för skyddskårstidningen, sedermera Hakkapeliitta, och före detta medlemsvärvare för jägarrörelsen en av 1920-talets mest inflytelserika personer i olika politiska och militära kretsar. Han utövade från början ett dominerande inflytande genom Akademiska Karelen-Sällskapet, vars ordförande han var 1923–1927 och 1928–1930. 

Kailas karismatiska utstrålning gjorde att en del i honom såg den starke mannen som skulle befria Finland från kommunismens ok. Han skadades dock svårt vid en olyckshändelse 1929 och tillfrisknade aldrig helt.

Källor

Externa länkar 
 

Födda 1888
Finländska politiker
Finländska chefredaktörer
Avlidna 1935
Män
Östra Göinge härads valkrets

Östra Göinge härads valkrets var en egen valkrets i andra kammaren vid valen 1866–1908. Valkretsen, som hade ett mandat, avskaffades vid införandet av proportionellt valsystem i andrakammarvalet 1911 då den uppgick i Kristianstads läns nordvästra valkrets.

Riksdagsmän
Per Nilsson, lmp 1867, nylib 1868–1871, lmp 1872–1878 (1867–1878)
Hans Johnsson, lmp (1879–1885)
Per Truedsson, lmp 1886–1887, gamla lmp 1888–1894, lmp 1895–1896 (1886–1896)
Per Jönsson, lmp 1897–1905 (1897–1906)
John Erlansson, nfr (1907–1911)

Valresultat

1896

1899

Valet ägde rum den 27 augusti 1899. Valdeltagandet var 49,4%.

1902

Valet ägde rum den 7 september 1902. Valdeltagandet var 62,0%.

1905

Valet ägde rum den 10 september 1905. Valdeltagandet var 57,6%.

1908

Valet ägde rum den 6 september 1908. Valdeltagandet var 75,5%.

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1986), band 3, s. 93
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1894-1896
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1897-1899
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1900-1902
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1903-1905
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1906-1908

Noter

Historiska valkretsar i Kristianstads län
Kära farmor

Kära farmor är en svensk TV-serie som sändes i sex delar i SVT 1990. Den är baserad på en självbiografisk roman  med samma titel av Sven Delblanc som i synnerhet inriktar sig på författarens bittra och elaka farmor. Hon är en kvinna vars liv går ut på att låtsas vara rikare än vad hon egentligen är.

Roller i urval 
Sofie Gråbøl - Dagmar
Ola Isedal - Helmuth
Margaretha Krook - farmor
Tor Isedal - farfar
Benny Fredriksson - Åke
Monica Edwardsson - Elna
Krister Henriksson  - Tycho
Helena Brodin - Fiken
Maria Friberg - Fiken som ung
Pontus Gustafsson - Erik
Ylva Jans - Cecilia
Gun Arvidsson - fru Fogelhufwud
Gösta Bredefeldt - Karl-Otto Bonnier
Palle Granditsky - Löwenstein
Tommy Johnson - Larsson
John Harryson - Bille-Sörensen
Wallis Grahn - Lone Bille-Sörensen
Inga-Lill Andersson - Tone
Johan Rabaeus - Ville Vingåker
Torsten Wahlund - Svensson
Sten Johan Hedman - fjärsman
Olof Thunberg - Mon Cousin
Mona Malm - fru Lönbom
Åke Lagergren - tryckerichef
Peter Haber - Holmberg

Referenser

Externa länkar 
Kära farmor i SVT:s Öppet arkiv
Libris-post till romanförlagan

Svenska TV-serier från 1990-talet
M41 Walker Bulldog

M41 Walker Bulldog är en lätt amerikansk stridsvagn som började tas i bruk under Koreakriget. Den var ersättare till M24 Chaffee. M41 användes sedan i Vietnamkriget och har exporterats till en lång rad länder.

Stridsvagnar under kalla kriget
Amerikansk krigsmateriel under Vietnamkriget
Amerikansk krigsmateriel under kalla kriget
Utrustning i USA:s armé
Laudi

Laudi eller laude (singular: lauda) är en genre av andliga körsånger för lekmän som uppkom i Florens under 1200-talet. Laudi gav sedermera upphov till oratoriet. En typisk lauda är enstämmig och monodisk.

Franciskus av Assisi gav upphov till genren laudi genom att tillåta lekmän att framföra lovsånger. Därmed uppstod en folkrörelse bland framför allt franciskanerna som sjöng sådana körverk, vid andakter i hemmen, vid processioner och pilgrimsfärder. Särskilda sällskap eller sångargillen för laudi bildades, de så kallade compagnie de laudesi, vilka som regel framförde dessa laudi med brinnande ljus i händerna. Musikgenrens uppkomst brukar också sättas i samband med trubadurdiktningen och minnesången. 

Flagellanterna spred sedan laudi till Tyskland, Skandinavien, Polen och England; i Tyskland blev dessa flagellantsånger kända under namnet Geisslerlieder. Under Savonarolas regering av Florens var laudi den enda musikgenre som var tillåten för lekmän. Josquin des Prez byggde flera av sina motetter och mässor på laudi. Några kända kompositörer av laudi är Jacopone da Todi, Agostino Manni (1548-1618), Giovanni Animuccia (omkring 1514-1571), Francisco Soto (omkring 1534-1619) och Giovanni Giovenale Ancina (1545-1608).

Till en början förekom laudi endast enstämmiga. Flerstämmiga laudi började så småningom (runt 1500-talet) förekomma, men då snarast i dialogformer, och när generalbasen etablerat sig i andra genrer förblev laudin monodisk. Laudi var fortfarande en högst levande musikgenre under 1800-talet.

Källor 
Brodin, Gereon, Musikordboken, Stockholm 1975,s. 125
Einstein, Alfred, Musikens historia, Stockholm 1958, s. 26

Medeltiden
Kristen musik
Kultur i Italien
Florens
Franciskaner
Lauda

Lauda kan syfta på:
 Lauda, en form av andlig körsång.
 Lauda Air, flygbolag.

Personer
 Niki Lauda, trefaldig världsmästare i Formel 1.
 Mathias Lauda, professionell racerförare.

Platser
 Lauda, tidigare stad i Tyskland, sedan 1975 en del av staden Lauda-Königshofen.
Chiricahua nationalmonument

Chiricahua nationalmonument ligger i Cochise County i delstaten Arizona i USA. Området består av en skog av stenpelare. Pelarna är vad som är kvar av 27 miljoner år gammal vulkanaska.

Källor
 National Park Services i USA

Externa länkar
 Officiell webbplats

Nationalmonument i USA
Cochise County