kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lars Hedner

Lars Evert Patrik Hedner, född 27 maj 1967, är en svensk före detta friidrottare. Hedner är mest känd för att han var delad svensk rekordinnehavare på 200 meter 1995 - 1999.

Glasögonprydde Hedner representerade Sverige i olympiska spel, världsmästerskap, europamästerskap och finnkamper på 100 meter, 200 meter och i stafett (4x100 meter). Vid nationella tävlingar representerade Hedner Linköpings GIF och Malmö AI. 

Under inomhussäsongen 1990 vann Hedner sitt första SM-tecken, på 60 m med 6,80.

Även 1991 lyckades han ta ett SM-guld inomhus, på 200 m denna gång, med 21,38.

Vid VM i Stuttgart 1993 var Hedner med i det svenska stafettlaget på 4x100 meter (de andra var Torbjörn Mårtensson, Torbjörn Eriksson, Thomas Leandersson samt Mattias Sunneborn) som tog sig till final och där kom på åttonde plats. 

Efter att ha vunnit SM på 200 m redan 1994 (på 20,82) och deltagit i det svenska laget som kom fyra på 4x100 m vid EM i Helsingfors, överraskade Hedner många då han vid SM 1995 presterade 20,61 i ena semifinalen (Hedner vann sedan SM-titeln på 21,03). Tiden 20,61 innebar en tangering av Thorsten Johanssons 19 år gamla svenska rekord. Rekordjakten hade främst letts av Hedners rival Torbjörn "Grycksboexpressen" Eriksson, till vilken Hedner förlorade rekordet 1999. Vid SM i Sollentuna 1995 vann Hedner även 100 meter. Segertiden 10,19 är den snabbaste tiden någonsin i ett SM men den gäller ej som mästerskapsrekord då medvinden överskred tillåtna 2,0 m/s. 

Detta år (1995) deltog han också vid VM i Göteborg. På både 100 meter och 200 meter blev han utslagen i kvartsfinal. Han var även med i stafettlaget som gick till final på 4x100 meter, men där diskvalificerades (de andra i laget var Peter Karlsson, Matias Ghansah och Tobias Karlsson).

Även 1996 vann han SM på 200 m (tid 20,90). Detta år deltog han också vid OS i Atlanta där han blev utslagen i försöken på 200 m på tiden 20,97. Han deltog också i det svenska stafettlaget på 4x100 m som lyckades ta en femteplats på nytt svenskt rekord 38,67.

Vid VM i Aten 1997 blev Hedner utslagen i försöken på 200 meter.

Hedner är fortfarande svensk rekordinnehavare på 4x100 meter, 4x100 meter för klubblag samt 4x200 meter. Han utsågs 1993 till Stor grabb nummer 407 i friidrott.

Hedner anses  vara Sveriges bästa kurvlöpare genom tiderna och under en intervju i Sportnytt självutnämnde han sig själv till världen bästa kurvlöpare. Hedners uttalande var mycket kontroversiellt men det har gjort honom till en legend i svensk friidrott.

Rekord
100 meter: 10,34, Göteborg, 29 juli 1994
200 meter: 20,61, Sollentuna, 23 juli 1995
4x100 meter: 38,63 (Sverige: Karlsson, Mårtensson, Hedner och Strenius), Atlanta, 2 augusti 1996
Klubblag: 39,35 (Malmö AI: Wennolf, Ghansah, Hedner och Leandersson), Uddevalla, 18 juni 1994
4x200 meter: 1.26,43 (Malmö AI: Sjölin, Avebäck, Söderman och Hedner), Walnut, 24 april 1988

Referenser

Källor

Swedish Athletic Page
Stora grabbar
Iaaf:s webbsida

Födda 1967
Svenska kortdistanslöpare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Män
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i Malmö AI
Danaarv

Danaarv (fornsvenska: dana arver, dana(r)arf, danarff daan arf) är en äldre benämning på sådant arv som det inte fanns några kända arvingar till.

Danaarv nämns redan i de medeltida landskapslagarna och tillföll då kronan eller kyrkan (exempelvis i Hälsingelagen sägs att danaarv ska tillfalla kyrka eller kloster). När Magnus Erikssons landslag trädde i kraft på 1350-talet reglerades i dess ärvdabalk att danaarv skulle tillfalla kronan. Bestämmelsen överfördes med språkliga ändringar till 15 kap. 1 § ärvdabalken i 1734 års lag. Några särskilda regler om användningen av danaarv fanns inte.

Svenska staten hade vid särskilda tillfällen under 1600- och 1700-talen helt eller delvis överlåtit sin rätt till danaarv till vissa städer såvitt gällde dödsbon efter respektive stads invånare. För Stockholms del skedde överlåtelsen genom privilegiebrev 1636 och 1660 medan Göteborg fick överta motsvarande rätt år 1716. Även städerna Sigtuna, Karlskrona, Kristianstad, Västerås och Norrköping hade genom separata beslut erhållit rätten till danaarv efter sina invånare. Landskrona, Karlshamn och Borås hade vid skilda tillfällen beviljats hälften av sina invånares danaarv. 

I Sverige upphörde danaarv 1928 då Allmänna arvsfonden inrättades och fick arvsrätt efter personer utan egna arvingar.

Referenser
Svenska akademiens ordbok (1907), uppslagsordet Danaarv
Kungl. Maj:ts proposition nr 17 1928 med förslag till lag om arv m.m., s. 84–87
Civilutskottets betänkande 2006/07:CU21, s. 5

Civilrätt
Svensk rättshistoria
Arv
Quintana Roo

Quintana Roo är den ostligaste av Mexikos delstater och är beläget på Yucatánhalvöns östra del. Delstaten har kust mot Mexikanska golfen i norr och Karibiska havet i öster, och gräns mot Guatemala i söder. Den har 1,858 miljoner invånare (2020) på en yta av 50 212 km². Administrativ huvudort är Chetumal, medan den klart största staden är turistorten Cancún. Andra stora städer är San Miguel de Cozumel och Playa del Carmen. Det finns ett antal arkeologiska platser i delstaten, bland annat Coba och Tulum. Quintana Roo bildades 8 oktober 1974 och är den yngsta av landets delstater. Delstaten fick sitt namn av Andrés Quintana Roo.

Källor

Externa länkar 

Mexikos delstater
Matias Ghansah

Jay Matias Ghansah, född 27 augusti 1974 i Kulladals församling i Malmö, är en svensk före detta friidrottsutövare(löpning och längdhopp). Han blev Stor grabb nummer 452 i friidrott år 2001.

Ghansah tävlade för Malmö AI. Han sågs tidigt som ett underbarn och noterade redan som sextonåring svenskt rekord i längdhopp med 7,95 (ett rekord han förlorade en månad senare). Skador och ett stökigt leverne utanför idrotten störde emellertid karriären, bland annat hade Ghansah spelproblem och nyttjade kokain extremt flitigt. Längdhoppandet lade Ghansah ned och lyckades i 1990-talets mitt istället etablera sig som en av Sveriges främsta 100 meterslöpare. Han vann bland annat SM på 100 meter år 1995. Samma år var han också med vid VM i Göteborg där han blev utslagen i försöken på 100 meter.

Ghansah är ännu 2007 svensk rekordinnehavare på 4x100 meter för klubblag med Malmö AI.

Karriär 
Den 21 juni 1991 förbättrade Ghansah Ulf Jarfelts svenska rekord i längdhopp från 1978 (7,94) genom att i Belfast hoppa 7,95. Han fick behålla rekordet i en dryg månad tills den 27 juli då Germund Johansson övertog det med ett hopp på 7,98.

1995 vann Ghansah SM på 100 meter med 10,32. Detta resultat gjorde honom även till Sverige-etta detta år. Vid VM i Göteborg deltog han i det svenska korta stafettlaget som tog sig till final på 4x100 meter men där diskvaificerades (de andra i laget var Peter Karlsson, Lars Hedner och Tobias Karlsson).

Även år 2000 lyckades Ghansah bli Sverige-etta på 100 meter, nu på 10,52.

Rekord

Svenska rekord 
Längdhopp: 7,95 m (Belfast, Storbritannien 21 juni 1991) 
4x100 meter för klubblag: 39,35 (Malmö AI: Wennolf, Ghansah, Hedner och Leandersson), Uddevalla, 18 juni 1994

Personliga rekord 

Utomhus 
100 meter – 10,32 (Villeneuve-d'Ascq, Frankrike 24 juni 1995)
200 meter – 21,68 (Ludvika 27 juni 2000)
Längdhopp – 7,95 (Belfast, Storbritannien 21 juni 1991)

Inomhus 
60 meter – 6,77 (Malmö 23 januari 1999)

Källor

Tryckta källor

Noter
 
 
 

Svenska längdhoppare
Svenska kortdistanslöpare
Svenska mästare i kortdistanslöpning
Svenska mästare i stafettlöpning
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Idrottare från Malmö
Födda 1974
Levande personer
Män
Friidrottare i Malmö AI
Mollberg (olika betydelser)

Efternamnet Mollberg har burits av flera personer:

Anders Fredrik Mollberg, simhoppare för Upsala Simsällskap, som givit namn åt simhoppet mollbergare, se Upsala Simsällskap
 Lorentz Mollberg, fiktiv gestalt (med verklig förebild) i Carl Michael Bellmans verk Fredmans epistlar.
 Rauni Mollberg, finländsk regissör, se Rauni Mollberg
 Jonas Mollberg, svensk pedagog, gitarrist och kompositör.
Mario Gómez

Mario Gómez García, född den 10 juli 1985 i Riedlingen, är en tysk före detta fotbollsspelare (anfallare).

Klubbkarriär
Gomez mamma är tyska och pappan är spanjor. Efter spel i mindre klubbar kom han 2000 till VfB Stuttgarts ungdomsakademi. Gómez första professionella fotbollsklubb var VfB Stuttgart där han debuterade 2003. År 2007 blev Gómez utsedd till årets fotbollsspelare i Tyskland (Fussballer des Jahres) och blev tysk mästare med VfB Stuttgart. Totalt spelade han 121 ligamatcher och gjorde 63 ligamål för klubben innan han i maj 2009 köptes av Bayern München. Övergångssumman, mellan 30 och 35 miljoner euro beroende på vilken källa som används, var den högsta som betalats i en spelarövergång som inkluderade ett Bundesliga-lag. 

Under säsongen 2015/2016 var Mario Gómez utlånad till turkiska Beşiktaş, med köpoption som klubben kunde utnyttja på spelaren efter säsongen. Men den 20 juli 2016 gick Mario Gómez själv ut med att han skulle lämna klubben, efter alla oroligheterna i landet.

Den 17 augusti 2016 meddelade VfL Wolfsburg att man skrivit ett kontrakt med Gomez. Före andra delen av säsongen 2017/2018 återvände han till VfB Stuttgart. Den 28 juni 2020 meddelade Stuttgart att Gómez avslutade sin fotbollskarriär.

Landslagskarriär
Mario Gomez debuterade i det tyska landslaget 2007. Han spelade VM 2010 och EM 2012 med Tyskland, men blev inte uttagen till VM-truppen 2014, detta då han var skadad under några månader och inte hittade sin form till dess.

Meriter 
Bayern München / Stuttgart
 Bundesliga: 2006/2007 (Stuttgart), 2009/2010, 2012/2013
 Uefa Champions League: 2012/2013
 Tyska cupen: 2009/2010, 2012/2013
 Tyska supercupen: 2010, 2012

Individuellt
 Fussballer des Jahres: 2007

Referenser

Noter

Tyska landslagsspelare i fotboll
Spelare i VfB Stuttgart
Spelare i FC Bayern München
Spelare i ACF Fiorentina
Fotbollsspelare i Beşiktaş JK
Spelare i VfL Wolfsburg
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i Serie A
Spelare i Süper Lig
Spelare i 2. Fußball-Bundesliga
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2008
Spelare i VM i fotboll 2010
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2012
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2016
Spelare i VM i fotboll 2018
Födda 1985
Levande personer
Män
Ljubov Jegorova

Ljubov Ivanovna Jegorova, ) född 5 maj 1966 i Seversk, är en tidigare rysk längdskidåkare. 

Jegorova började sin karriär i världscupen 1984. 1993 vann hon den totala världscupen och året efter slutade hon tvåa. 

Jegorova var även mycket framgångsrik vid såväl världsmästerskap som vid olympiska spel. Totalt vann hon fem olympiska guld och tre guld vid världsmästerskap. 

Jegorova tilldelades 1994 Holmenkollenmedaljen och hon har även tilldelats medaljen Ryska federationens hjälte. 

Hon åkte fast för dopning i samband med VM i Trondheim 1997 och blev av med den guldmedalj som hon vann på 5 km.

Källor 
  

Födda 1966
Ryska längdåkare
Världsmästare i längdåkning
Olympiska guldmedaljörer 1992
Olympiska silvermedaljörer 1992
Olympiska guldmedaljörer 1994
Olympiska silvermedaljörer 1994
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Förenade laget
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Ryssland
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2002 från Ryssland
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2002
Förenade lagets olympiska guldmedaljörer
Förenade lagets olympiska silvermedaljörer
Ryska olympiska guldmedaljörer
Ryska olympiska silvermedaljörer
Mottagare av Holmenkollenmedaljen
Kvinnor
Ryska dopningsfall
Dopningsfall inom längdskidåkningen
Personer från Seversk
Levande personer
Norska folksagor

Norska folksagor () är titeln på den epokgörande samling folksagor som nedtecknades, sammanställdes och utgavs av Per Christian Asbjørnsen och Jørgen Moe. En första version trycktes mellan 1841 och 1844. Utgivningen räknas som en milstolpe i det norska skriftspråkets utveckling på väg mot en utbrytning ur danskan, det språk som hade varit norm inom den dansk-norska unionen sedan mitten av 1500-talet.

En av knäckfrågorna som utgivarna brottades med var huruvida sagorna skulle utges på norska dialekter eller om materialet skulle återges på danska. Asbjørnsen och Moe valde en kompromiss; en enkel språkdräkt där man slätade ut dialekterna men behöll berättelsernas form.

1840-talets verk
Norskspråkig skönlitteratur
Folksagor
Harri Kirvesniemi

Harri Tapani Kirvesniemi, född 10 maj 1958 i S:t Michel, är en finländsk före detta längdskidåkare.

Kirvesniemi tävlade i världscupen mellan åren 1980 och 2001 och hans största merit är guldmedaljen på 15 km vid VM 1989 på hemmaplan i Lahtis. Kirvesniemi tog under sin karriär totalt sex olympiska medaljer alla brons. Dessutom sju medaljer vid VM, förutom guldet. 

Kirvesniemi tilldelades även Holmenkollenmedaljen 1998. Han är gift med landslagskollegan Marja-Liisa Kirvesniemi som även hon tilldelades medaljen 1989. Han är far till Elisa Kirvesniemi.

Kirvesniemi var en av sex finländska skidåkare som var dopade vid VM 2001 i Lahtis vilket var det sista mästerskap som han deltog i.

Se även
Dopningsskandalen i Lahtis 2001

Källor
  

Födda 1958
Finländska idrottare under 1900-talet
Finländska idrottare under 2000-talet
Finländska längdåkare
Finländska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1980
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Olympiska bronsmedaljörer 1992
Olympiska bronsmedaljörer 1994
Olympiska bronsmedaljörer 1998
Mottagare av Holmenkollenmedaljen
Män
Finländska dopningsfall
Dopningsfall inom längdskidåkningen
Personer från Sankt Michel
Levande personer
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1980
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1984
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1998
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1980 från Finland
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1984 från Finland
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Finland
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Finland
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Finland
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1998 från Finland
Världsmästare i längdåkning
Carl Tersmeden

Carl Tersmeden, född den 23 april 1715 på Larsbo bruk i Dalarna, död den 25 december 1797, var en svensk amiral och memoarförfattare.

Uppväxt och ungdomsår
Carl Tersmeden var son till bergsrådet Jacob Tersmeden d.ä. och Elisabeth Gangia och yngre bror till bruksägaren Jacob Tersmeden d.y.. Efter att ha vistats vid Uppsala universitet som kautionsstudent blev Tersmeden 1730 volontär i Stockholm, där han började sin sjömilitära karriär som skeppstimmermanslärling under ett år. Han befordrades 1733 till arklimästare och var tjänstledig för tjänstgöring i generalstaternas flotta 1735-1738 och vid den brittiska flottan 1738-1740. Återkommen blev Tersmeden löjtnant 1740 och konstituerades året därpå till kaptenlöjtnant genom Fredrik I:s ingripande, eftersom Tersmedens utländska krigstjänst gjort att hans karriär försenats i förhållande till hemmavarande kamraters.

Karriär
Tersmeden deltog i hattarnas olyckliga krig och var med att slå ned Dalupproret 1743. Han fick 1743 order att infånga den dödsdömde generalen Lewenhaupt som lyckats rymma från sitt fängelse och blev sedan utan grund beskylld för att ha förrått denne. Genom sin barndomsvän Hedvig Taube kom Tersmeden i kontakt med kung Fredrik och blev en av dennes favoriter. Under perioden 1749-1763 var Tersmeden verksam vid fästningsbyggandet på Sveaborg under Ehrensvärds befäl. Han blev kapten vid skärgårdsflottan 1751 och kommendörkapten vid örlogsflottan 1755. Då Tersmeden just då var kommenderad till sjöss undvek han all inblandning i det kungliga kuppförsöket 1756. Upptagen på Sveaborg deltog han inte i det Pommerska kriget. 

I och med faderns adlande 1751 upphöjdes även Tersmeden och hans syskon i adligt stånd. Sedan en brytning inträffat med Ehrensvärd blev Tersmeden förflyttad till Karlskrona 1764 där han blev kommendör och varschef 1771.  Tersmeden befordrades 1772 till konteramiral vid skärgårdsflottan och chef för Stockholmseskadern, varvid hans uppgift var att förmå flottan att stödja kungen vid Gustav III:s statskupp. Som belöning blev han varvsamiral i Karlskrona och bara två år senare viceamiral vid örlogsflottan. Efter 1781 motarbetade han sin efterträdare som varvsamiral, Fredrik Henrik af Chapman.

Memoarer
Carl Tersmedens skrev omfattande memoarer eller som han själv valde att kalla dem, Lefnadsjournaler. Verket är väl tilltaget med ungefär 11 000 foliosidor. I memoarerna ges ofta noggranna miljöbeskrivningar och hans egna bedrifter lyfts gärna fram. Förutom slagen Tersmeden medverkade i finns bland annat väl beskrivet framförandet av Gustafs skål på Skeppsholmen revolutionsnatten 19 augusti 1772 till Gustav III:s ära.

Bibliografi

Referenser

Noter

Källor 
Svensk Tidskrift / Sjunde årgången. 1917

Biblioteksbladet / Elfte årgången. 1926
Karl Tersmeden Nordisk familjebok

Carl
Svenska militärer under 1700-talet
Svenska amiraler
Personer under frihetstiden
Personer under gustavianska tiden
Gunstlingar vid svenska hov
Födda 1715
Avlidna 1797
Män
Personer från Söderbärke socken
Fredrik I:s hov
San Luis Potosí

San Luis Potosí är en av Mexikos delstater och är belägen i den centrala delen av landet. Den har 2 461 624 invånare (2007) på en yta av 63 068 km². Administrativ huvudort är staden San Luis Potosí. Andra stora städer är Ciudad Valles och Soledad de Graciano Sánchez.

Källor

Externa länkar 

Mexikos delstater
San Luis Potosí (delstat)
Pixmania

Pixmania är en fransk webbaserad hemelektronikkedja som är verksam i 14 länder och har 880 anställda. Kedjan omsatte mer än 300 miljoner euro under 2013. Pixmania ägdes av Dixons innan de 2013 såldes till det tyskbaserade holdingbolaget Mutares. Pixmania äger även bolagen Mypixmania, Primashops och E-merchant.

Kedjan ägde Webhallen Sverige mellan 2005 och 2013.

Kedjan är idag i konkurs och saluför därför inte längre några produkter.

Historik
Pixmania gruppen har sina rötter i Rosenblums familjekoncern Les Laboratoires parisiens. Under 80-talet bestod koncernen av Press Labo Service, som sålde tidningar till kiosker, Studio national, Frankrikes största skolfotoföretag och Primaphot. År 1999 var det dags för de två sönerna Steve och Jean-Emile att ta över. Till en början övervägde de att börja framställa bilder över internet men insåg att det inte höll då de digitala kamerorna inte höll måttet och bredband var sällsynt. De började istället då sälja kameror under den nystartade sidan Pixmania.com som lanserades 2000.

År 2001 gick en fransk riskkapitalsfirma in i bolaget och 2002 byttes namnet till Fotovista som passade bättre internationellt. 2006 köptes bolaget upp av Dixons för 266 miljoner euro. År 2009 bytte man namn från Fotovista gruppen till Pixmania gruppen.

Kontrovers
Pixmania har vid flera tillfällen varit uppe för granskning på grund av klagomål och långa reklamationstider, upp till åtta veckor, utan att problem blivit åtgärdade. Senast skedde detta 25 november 2007 i programmet Plus som sänds på SVT2. Företaget har också fått kritik för att man i sina allmänna villkor säger att tvister mellan konsument och företag hanteras av fransk lagstiftning, och inte svensk konsumentköplag.

Källor

Externa länkar
Pixmania 
Pixmanias Youtube-kanal

Franska hemelektronikföretag
Jag skulle vilja tänka en underbar tanke

Jag skulle vilja tänka en underbar tanke, släppt 9 juli 2007, är en singel av Per Gessle  från hans album "En händig man" .

Singeln
Den nådde 29:e plats på den svenska singellistan.

Melodin testades på Svensktoppen, och tog sig den 19 augusti 2007 in på en sjunde plats . Melodin låg totalt på Svensktoppen i åtta veckor, med sjätteplats som högsta placering  innan den lämnade listan .

Låtlista
Jag skulle vilja tänka en underbar tanke - 3.16

Listplaceringar

Publikation
Svenska hits 2007/2008, 2008

Referenser

Externa länkar
 Per Gessles diskografi

Låtar av Per Gessle
Musiksinglar 2007
Svensktoppsmelodier 2007
Svenskspråkiga sånger
Thomas Eriksson (längdskidåkare)

Thomas Eriksson, född 7 oktober 1959 i Borlänge i Sverige, är en svensk längdskidåkare.

Eriksson tävlade mellan åren 1982 och 1997. Hans största merit var den sensationella segern på 30 kilometer vid världsmästerskapen 1982 i Holmenkollen. Eriksson var även med i stafettlagen som tog medalj både vid Världsmästerskapen 1985 i Seefeld in Tirol och VM 1991 i Val di Fiemme. Han gick under smeknamnet "Oljan" som han fick för sin enorma spurtsnabbhet, eftersom det såg ut som om han bara rann ifrån motståndaren. Smeknamnet kan också härröra från hans frisyr.

Hans sista stora mästerskap blev världsmästerskapen 1993 i Falun, där han blev 27:a som bäst.

I stafetten vid världsmästerskapen 1985 skickade Thomas Wassberg ut Eriksson i ledning men han föll två gånger på sin tredjesträcka och växlade som femte man till Gunde Svan, som på slutsträckan tog in över en minut på framförvarande lag och körde upp Sverige till en bronsmedalj. En upprörd Svan sade efter loppet i direktsändning i SVT: "Att ramla en gång må vara hänt men att göra det två gånger är oförlåtligt. Nu fick vi nöja oss med snusbrun medalj"

På klubbsidan tävlade han för Domnarvets GoIF, och blev svensk mästare på 15 kilometer 1981, samt på 50 kilometer 1981 och 1982.

Vid olympiska vinterspelen 1980 i Lake Placid slutade han på 11:e plats på 15 kilometer samt på 16:e plats på 50 kilometer. Dessutom ingick han i det svenska herrlag, som slutade på 5:e plats på 4x10 kilometer stafett.

Referenser

Noter

Källor
 

Svenska längdåkare
Svenska mästare i längdskidåkning
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1980
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1980 från Sverige
Världsmästare i längdåkning
Idrottare från Borlänge
Svenska idrottare under 1900-talet
Födda 1959
Levande personer
Män
Brucellos

Brucellos, även Bangs sjukdom eller smittsam kastning är en infektionsjukdom som framkallas av brucella och som upptäcktes av den danske läkaren Bernhard Bang. Den är en sjukdom hos djur, zoonos, som orsakas av Bangs abortbakterie, Brucella abortus suis hos svin och av Brucella abortus bovis hos kor. Sjukdomen kan överföras till människor. Hos människor manifesteras brucellos med förkylningssymtom med kraftiga svettningar. Brucellos hos hund är en infektion som påverkar främst hundar, även människor kan smittas. Även katter kan smittas men blir ej sjuka av detta. Infekterade hundar sprider smittan väldigt lätt utan att själva visa några symptom. Hundar kan dock inte bli av med denna bakterie och kan då aldrig sluta sprida smittan.

Symtom 
Vuxna hundar visar oftast inga symtom men vissa hundar kan bli trötta och magra av.

Behandling 
Det finns inga säkra antibiotika som kan eliminera bakterien så därför rekommenderas avlivning av infekterade hundar för att skydda människor och andra hundar från att bli smittade. Hundar som misstänks vara smittade isoleras direkt och hela omgivningen saneras.

Förebyggande åtgärder 
Det viktigaste är att ha en noggrann kontroll av avelshundar som tas in från andra länder och ha en stor försiktighet när svenska hundar paras med utländska hundar. Ha även en stor kontroll på importerade hundar.

Varianten Brucella canis, som påverkar hundar, påträffades för första gången i Sverige i augusti 2011. Den smittade tiken hade importerats från Polen, där hon hade parats. Hon avlivades strax efter upptäckt av sjukdomen. Brucella canis sprids framförallt via parning. Jordbruksverket rekommenderar en noggrann kartläggning av alla hundar som används i avel eller importeras.

Referenser 

Zoonoser
Smittspårningspliktiga sjukdomar