kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Emil Braun

August Emil Braun, född den 19 april 1809 i Gotha, död den 12 september 1856 i Rom, var en tysk arkeolog.

Braun följde 1833 Gerhard till Rom och var sedan dess anställd vid det arkeologiska institutet där, från 1835 som ständig sekreterare. 

Braun var en särdeles grundlig och idérik kännare av de antika konstverken. Han inlade även stor förtjänst om användning av galvanoplastiken för avgjutningar av skulptur. 

Braun skrev bland annat Die Kunstvorstellungen des geflügelten Dionysos (1839), Griechische Götterlehre (1850-54), Vorschule der Kunstmythologie (1854), Die Ruinen und Museen Roms (samma år) och utgav praktverket Antike Marmorwerke (2 dekader, 1843).

Källor 

 

Tyska arkeologer
Klassiska arkeologer
Tyska konsthistoriker
Alumner från Göttingens universitet
Alumner från Münchens universitet
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från Gotha
Födda 1809
Avlidna 1856
Män
Marie Bregendahl

Marie Sørensen Bregendahl, född 6 november 1867 i Fly utanför Skive på Jylland, död 22 juli 1940 i Köpenhamn, var en dansk författare, mellan 1893 och 1900 gift med författaren Jeppe Aakjær.

Bregendahl har skrivit psykologiska berättelser, som Hendrik i Bakken (1904) och En Dødsnat (1912), samt noveller, däribland en serie från sin födelsebygd på Jylland, Af Sødalsfolkenes Liv (sju band, 1914–1927). Det sistnämnda verket är centralt i dansk hembygdsdiktning och romankonst, och skildrar en jylländsk trakts liv och människor, natur och sociala strider. Om det politiska systemskiftet 1901, då parlamentarismen fick sitt genombrott, handlar den stora tvåbandsromanen Holger Hauge og hans hustru (1934–1935).

Utmärkelser 
Tagea Brandts rejselegat for kvinder, 1927

Källor

Externa länkar 

Danska författare
Danskspråkiga författare
Personer från Skive kommun
Födda 1867
Avlidna 1940
Kvinnor
Västfronten (Röda armén)

Västfronten var en front i Röda armén under andra världskriget. Den bildades från Västra militärdistriktet den 22 juni 1941. Den 24 april 1944 delades den upp 2:a vitryska fronten och 3:e vitryska fronten.

Barbarossa 

Den nybildade fronten kom att anfallas av den starkaste av de tre tyska armégrupperna, armégrupp Mitte, denna förfogade över både Panzergruppe 3 och Panzergruppe 2. Den 27 juni möttes de båda pansargrupperna vid Minsk och inringade därmed 3:e armén, 10:e armén, 13:e armén, samt delar av 4:e armén, totalt cirka 20 divisioner.

Organisation 
Frontens organisation den 22 juni 1941:
 3:e armén
 4:e skyttekåren
 21:e skyttekåren
 11:e mekaniserade kåren
 4:e armén
 28:e skyttekåren
 14:e mekaniserade kåren
 10:e armén
 1:a skyttekåren
 5:e skyttekåren
 6:e kavallerikåren
 6:e mekaniserade kåren
 13:e mekaniserade kåren

 13:e armén, endast staben.
 47:e skyttekåren
 17:e mekaniserade kåren
 20:e mekaniserade kåren

Framför Moskva 

Fronten ansvarade för den mest hotade delen av fronten vid Moskva i slutet av september 1941. Strax söder om fronten ansvarade Reservfronten för frontlinjen, denna front hade dock huvuddelen av sina arméer grupperade bakom Västfronten som reserver.

Organisation 
Frontens organisation den 1 oktober 1941:
 16:e armén
 19:e armén
 20:e armén
 22:a armén
 29:e armén
 30:e armén

Operation Kutuzov 

Fronten ansvarade för frontlinjen strax norr om Kurskbågen och deltog inte i försvaret mot den tyska offensiven (Operation Zitadelle) som syftade till att skära av frontutbuktningen. Men efter att den tyska offensiven fångats upp så gick Västfronten till motoffensiv mot den svaga tyska 2. Panzerarmee som skulle försvara Orjolbågen och skydda 9. Arméns flank.

Organisation 
Frontens organisation den 5 juli 1943:
 50:e armén
 11:e gardesarmén
 1:a flygarmén
 Reserver
 1:a stridsvagnskåren 
 5:e stridsvagnskåren

Källor 

Sovjetiska militära enheter under andra världskriget
Juliane av Nassau-Dillenburg

Juliane av Nassau-Dillenburg, född 3 september 1587 i Dillenburg, död 15 februari 1643 i Rotenburg, lantgrevinna av Hessen-Kassel. Dotter till Johan VII av Nassau-Siegen och Magdalena av Waldeck. Gift 22 maj 1603 med lantgreve Moritz av Hessen-Kassel. 

Juliane lyckades förmå maken att gå med på att dela upp staten i mindre delar och skapa staterna Hessen-Rotenburg och Hessen-Eschwege åt deras yngre söner. Maken abdikerade 1627 och flyttade till Eschwege, och Juliane separerade från honom 1628 och bosatte sig 1629 med sina barn på slottet i Rotenburg.

Källor 
 Denna artikel är delvis baserad på tyskspråkiga Wikipedia 

Kvinnor
Födda 1587
Avlidna 1643
Tyska grevinnor
Sofie Hamilton

Eva Signe Sofie Hamilton, född 15 februari 1987 i Täby, är en svensk skådespelare.

Sofie Hamilton fick som tioåring en roll i musikalen Kristina från Duvemåla. Det ledde senare till ytterligare en musikalroll i Annie. Sedan 2001 har hon medverkat i kortfilmer och miniserier som visats i SVT. 2010 gjorde hon biofilmdebut i långfilmen I rymden finns inga känslor.

Filmografi 

 (kortfilm)

 2015 – Gerilla
 (gästroll)
 (röst som Pidge)

 2017 – Jordskott II
 (röst som Atali)
 (röst)

Referenser 
Högskolan i Halmstad: Sofie satsar på vita duken Publicerad: 2009-11-13. Läst: 2010-10-12.

Svenska skådespelare
Kvinnor
Födda 1987
Levande personer
Personer från Täby kommun
Bregentved

Bregentved är ett danskt gods i Faxe kommun, nordost om Næstved.

Bregentved, som omtalas första gången på 1200-talet, skänktes av Fredrik V till hans gunstling Adam Gottlob Moltke och gjordes till huvudgård i det 1750 upprättade grevskapet Bregentved, vilket 1919 övergick till fri egendom, fortfarande inom släkten Moltke. Det nuvarande slottet är uppfört 1887-91, från äldre tid kvarstår en kyrkflygel innehållande ett praktfullt barockkapell.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar

Herrgårdar i Danmark
Byggnader och anläggningar i Region Själland
Faxe kommun
Agnes av Solms-Laubach

Agnes zu Solms-Laubach, född 1578, död 1602, lantgrevinna av Hessen-Kassel. Dotter till Johan Georg av Solms-Laubach och Margarete av Schönburg-Glauchau. Gift 1593 med lantgreve Moritz av Hessen-Kassel. Äktenskapet med skapade en allians mellan Hessen-Kassel och de kalvinistiska grevarna av Wetterau, men det ska ha ingåtts mer av personlig sympati och ska ha varit lyckligt. Agnes beskrivs som vacker, älskvärd och begåvad. Matthäus Merian gjorde en gravyr av henne.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1578
Avlidna 1602
Tyska grevinnor
Sabine av Württemberg

Sabine av Württemberg, född 1549, död 1581, den första lantgrevinnan av Hessen-Kassel. Dotter till Kristoffer av Württemberg och Anna Maria av Brandenburg-Ansbach. Gift 1566 med lantgreve Vilhelm IV av Hessen-Kassel. Äktenskapet beskrivs som lyckligt. 

Sabine utnämndes i makens testamente som regent ifall han skulle dö då sonen fortfarande var minderårig. Hon grundade det första allmänna apoteket i Kassel.

Referenser

 Denna artikel är delvis baserad på tyskspråkiga Wikipedia 

Kvinnor
Tyska grevinnor
Födda 1549
Avlidna 1581
Huset Hessen-Kassel
Pauline Therese av Württemberg

Pauline Therese Luise av Württemberg, född 4 september 1800 i Riga, död 10 mars 1873 i Stuttgart, var drottning av Württemberg mellan 1820 och 1864 som gift med kung Vilhelm I av Württemberg.

Biografi
Hon var dotter till hertig Ludwig av Württemberg och Henriette av Nassau-Weilburg. Hon uppfostrades av sin guvernant Alexandrine des Écherolles. 

Pauline gifte sig 1820 i Stuttgart med sin kusin kung Vilhelm I av Württemberg. Äktenskapet blev inte lyckligt; Vilhelm fick så småningom en älskarinna och Pauline tillbringade många år separerad från honom i Schweiz. Hon blev populär för sitt sociala arbete och grundade bland annat två vårdhem. 

Nyheten att maken uteslutit henne ur sitt testamente gjorde allmänheten upprörd. 

Flera gator är uppkallade efter henne.

Barn 
 Katarina (1821–1898), som med sin make och kusin Fredrik Karl av Württemberg blev mor till Vilhelm II av Württemberg
 Karl I av Württemberg (1823–1891), gift med Olga Nikolajevna av Ryssland
 Auguste Wilhelmine Henriette (1826–1898), gift med Hermann av Sachsen-Weimar

Källor

Externa länkar 

Württembergs drottningar
Födda 1800
Avlidna 1873
Kvinnor
Personer från Riga
Andrea Bregno

Andrea Bregno, född 1421, död 1506 i Rom, var en italiensk skulptör.

Andrea Bregno var mestadels verksam i Rom, där han bland annat utförde kardinal Alain de Coëtivys grav i Santa Prassede.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar 

Italienska skulptörer under 1400-talet
Födda 1421
Avlidna 1506
Män
Gravsatta i Santa Maria sopra Minerva
Charlotte av Schaumburg-Lippe

Charlotte av Schaumburg-Lippe, född 1864, död 1946, drottning av Württemberg. Dotter till Wilhelm Karl August av Schaumburg-Lippe och Bathildis av Anhalt-Dessau. Gift i Bückeburg 1886 med kung Vilhelm II av Württemberg i hans andra äktenskap. 

Charlotte var inte särskilt populär; hon visade sig sällan offentligt och lät maken klara av representationen själv. Hon intresserade sig för idrott, jakt och för feminismen och stödde flera projekt för yrkesarbete för kvinnor.  
 
Hon levde efter monarkins avskaffande ett stilla liv på slottet Bebenhausen. Hon var vid sin död den sista överlevande drottningen från något av de fyra tyska kungadömena.

Källor 
 

Württembergs drottningar
Födda 1864
Avlidna 1946
Kvinnor
Louis Breguet den äldre

Louis François Clement Breguet, född 22 december 1804, död 27 oktober 1883, var en fransk urmakare. Han var sonson till Abraham Breguet och farfar till flygplanskonstruktören Louis Breguet den yngre.

Breguet fortsatte farfaderns verksamhet i Paris och konstruerade en mängd sinnrika instrument för astronomiskt och nautiskt bruk. Han uppfann bland annat 1845 en elektromagnetisk telegrafapparat med två samverkande visare, vilken en tid var flitigt använd vid franska telegrafverket. Hans namn tillhör de 72 som är ingraverade på Eiffeltornet.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Franska urmakare
Franska uppfinnare
Tillverkare av vetenskapliga instrument
Franska forskare under 1800-talet
Namn på Eiffeltornet
Födda 1804
Avlidna 1883
Män
Officerare av Hederslegionen
Chlamydiae

Chlamydiae är en bakteriell stam och klass vars medlemmar är obligata intracellulära parasiter. Chlamydiae samexisterar ofta i ett asymtomatisk tillstånd inom vissa värdar vilket allmänt anses att dessa värdar tillhandahåller en naturlig reservoar för dessa arter.

Historia 
Klamydialiknande sjukdomar som drabbar ögonen på människor beskrevs första gången i antika kinesiska och egyptiska manuskript. En modern beskrivning av Klamydialiknande organismer tillhandahölls av Halberstaedter och von Prowazek år 1907. Termen Klamydia dök upp i litteratur år 1945, trots detta fortsattes användningen av många andra namn exempelvis Bedsonia, Miyagawanella, Halprowia, ornithos-, TRIC- och PLT-agenter.

Källor 

 
Chlamydiae (division)
HE 1523-0901

HE 1523-0901 är en röd jätte i stjärnbilden Vågen. 

HE 1523-0901 har visuell magnitud +11,50 och kräver teleskop för att observeras. Den befinner sig på ett avstånd av ungefär 7 500 ljusår. Stjärnan antas vara en Population II-stjärna och är extremt metallfattig, -2,95 (Fe/H). Stjärnan hittades i ett urval av ljusa metallfattiga stjärnor genom studien Hamburg/ESO Survey ledd av Anna Frebel. Gruppens forskning publicerades i Astrophysical Journal den 10 maj 2007.

Stjärnans ålder 
Stjärnans ålder uppskattas med ESO:s Very Large Telescope vara ungefär 13,2 miljarder år. Detta gör stjärnan till det äldsta objektet som upptäckts i Vintergatan (2007), och därmed nästan lika gammal som universums beräknade ålder på 13,7 miljarder år (mätt med WMAP). HE 1523-0901 var den första stjärnan vars ålder bestämdes utifrån sönderfallet av de radioaktiva grundämnena uran och thorium med samtidig mätning av grundämnen bildade med neutroninfångning. HE 1523-0901 tros vara bildad i samband med de allra första supernovaexplosionerna i Vintergatans historia.

Referenser 

Stjärnbilden Vågen
Röda jättar
Population II-stjärnor
Skörstorps socken

Skörstorps socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Skörstorps distrikt.

Socknens areal är 10,95 kvadratkilometer varav 10,93 land. År 2000 fanns här 84 invånare.  Kyrkbyn Skörstorp med sockenkyrkan Skörstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skörstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Skörstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Åslebygdens församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skörstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Skörstorps socken ligger öster om Falköping med Gerumsberget i norr. Socknen är en odlingsbygd på Falbygden.

Fornlämningar
Boplatser, sex gånggrifter och en hällkista från stenåldern är funna. Från brons- och järnåldern finns stensättningar. En offerkälla finns vid Klockaregården.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Sköristhorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden kan innehålla mansnamnet Skörir.

Se även
 Skörstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun
Socknar i Vartofta härad
Acklinga landskommun

Acklinga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Acklinga socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Hömbs landskommun

Hömbs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Hömbs socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Skörstorps landskommun

Skörstorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Skörstorps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Falköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Falköpings kommun
Kungslena landskommun

Kungslena landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kungslena socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Kymbo landskommun

Kymbo landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kymbo socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Ottravads landskommun

Ottravads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Ottravads socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Suntaks landskommun

Suntaks landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Suntaks socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Valstads landskommun

Valstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Valstads socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Varvs landskommun, Västergötland

Varvs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Varvs socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Vättaks landskommun

Vättaks landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vättaks socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Tidaholms kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Suntaks socken

Suntaks socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Suntaks distrikt.

Socknens areal är 13,39 kvadratkilometer varav 13,35 land. År 2000 fanns här 106 invånare.  Kyrkbyn Suntak med sockenkyrkan Suntaks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Suntaks församling och för de borgerliga frågorna bildades Suntaks landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2002 i Valstads församling.
.

1 januari 2016 inrättades distriktet Suntak, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Suntaks socken ligger sydväst om Tidaholm kring ån Ösan. Socknen är en kuperad odlingsbygd i väster och skogbeklädd slättbygd i öster.

Fornlämningar
Socknen har fornlämningar i form av ett järnåldersgravfält (RAÄ Suntak 8) på 130x60 meter. Strax öster om gravfältet finns en samling hålvägar.

I Suntaks gamla kyrka återfinns en kopia på Suntakstolen som troligtvis är Sveriges äldsta bevarade möbel. Stolen är daterad till 1100-tal och är en ombyggd kyrkbänk där det vänstra armstödet är ett snidat varghuvud vars haka stödjs av en fallos.

Namnet
Namnet skrevs 1225 Suntagi och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller teg. Förleden kan innehålla mansnamnet Sunte, alternativt sund, 'smal sankmark'.

Se även
 Suntaks församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Vättaks socken

Vättaks socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Vättaks distrikt.

Socknens areal är 14,63 kvadratkilometer varav 14,57 land. År 2000 fanns här 59 invånare.  Kyrkbyn Vättak med sockenkyrkan Vättaks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vättaks församling och för de borgerliga frågorna bildades Vättaks landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2002 i Valstads församling

1 januari 2016 inrättades distriktet Vättak, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Vättaks socken ligger sydsydväst om Tidaholm kring Tidan. Socknen har några mindre odlingsbygder omgivna av skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar, stensättningar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1386 Wättägh och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller teg. Förleden kan innehålla våt, 'sank mark, grund vattensamling som torkat ut'. Sankmarken finns i kyrkan omgivning.

Se även
 Vättaks församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Kymbo socken

Kymbo socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Kymbo distrikt.

Socknens areal är 19,80 kvadratkilometer varav 19,74 land. År 2000 fanns här 136 invånare.  Kyrkbyn Kymbo med sockenkyrkan Kymbo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kymbo församling och för de borgerliga frågorna bildades Kymbo landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dimbo landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2002 i Valstads församling

1 januari 2016 inrättades distriktet Kymbo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Kymbo socken ligger sydväst om Tidaholm med Tidan i öster. Socknen är en kuperad slättbygd som i väster är en odlingsbygd på Falbygden¨och i öster en skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och tre gånggrifter från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravfält, stensättningar och resta stenar. I Kymbo finns även rester av många hålvägar. Silverstatyetten Kymbofiguren har hittats vid Storegården i Kymbo. Figuren är av kopparblandat silver och bär en guldhalsring. Möjligen kan den föreställa den hängde Oden. Kymbofiguren dateras till folkvandringstid och finns utställd i Guldrummet på Historiska museet i Stockholm.

Namnet
Namnet skrevs 1225 Tiumu och kommer från kyrkbyn och innehåller Tiuma, 'höjdsträckning' syftande på höjden byn ligger på.

Se även
 Kymbo församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad