kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
William Y. Anderson

William Yngve Anderson, född 28 juni  1921 Kramfors, död 9 maj 2011, var en svenskfödd amerikansk stridspilot och flygaress under andra världskriget.

Biografi
Familjen emigrerade från Kramfors i Ångermanland (Västernorrlands län) till Chicago 1922. Efter att Anderson hade gått ut skolan började han jobba som bilmekaniker. Den 11 september 1941 tog han värvning vid US Army Air Forces (USAAF). Först som mekaniker och därefter som pilot, sedan han tagit examen 1942. Hans första  flygplan var en Bell P-39 Airacobra. År 1943 råkade han ut för en olycka då motorn exploderade, men han lyckades nödlanda. Han tillhörde 354th Fighter Group och skickades till Europa i oktober 1943. Han var stationerad i Boxted utanför London. I Europa flög han P-51 Mustang. Han lät skriva Swede’s steed ("Svenskens springare") på alla sina plan. Den 13 april 1944 sköt han ner en Focke-Wulf Fw 190. Det var hans första officiella luftstridsseger. Han var med den 6 juni 1944 under Dagen D. Hans uppgift den dagen var att försvara transportplanen som landsatte fallskärmstrupper bakom de tyska linjerna. Den 17 juni 1944 sköt han ner en V-1 robot (räknades inte som en luftseger eftersom en robot är obemannad). Den 1 augusti 1944 sköt han ner en Messerschmitt Bf 109. Det var hans femte bekräftade luftstridsseger och han blev därmed - som enda pilot från Sverige - ett flygaress. Sammanlagt ansvarade han själv för nedskjutningen av sju tyska flygplan, dvs. helt officiellt erkända nedskjutningar.

Erkända nedskjutningar
Erkända nedskjutningar:
13 april 1944 en Focke-Wulf Fw 190
28 maj 1944 en Messerschmitt Bf 109
17 juni 1944 en V-1 robot (räknades inte som en luftseger då roboten var förarlös)
21 juni 1944 två Messerschmitt Me 410
1 augusti 1944 en Messerschmitt Bf 109
7 augusti 1944 två Messerschmitt Bf 109

En del flyghistoriker tror att Anderson sköt ner fler. Anderson själv säger att han sannolikt vann 9 luftstrider.

Litteratur
 Swedes at War (Aberjona Press 2010) av Lars Gyllenhaal och Lennart Westberg (Anderson finns på bokens omslag)
 tidskriften Militär Historia nr 12 2010, s. 63-65

Källor

Noter

Födda 1921
Avlidna 2011
Flygaräss
Män
Svenska flygare
Svenskamerikaner
Personer från Kramfors
Personer som tjänstgjort i USA:s arméflygvapen
Karlskoga socken

Karlskoga socken i Värmland ingick i Karlskoga bergslags härad, ombildades 1940 till Karlskoga stad och området utgör i sin helhet sedan 1971 Karlskoga kommun i Örebro län och motsvarar från 2016 Karlskoga distrikt.

Socknens areal var 474,30 kvadratkilometer, varav 430,4 land (staden). År 2000 fanns här 31 590 invånare. Tätorten och kyrkbyn Karlskoga med sockenkyrkan Karlskoga kyrka låg i socknen.

Administrativ historik
Enligt ett brev från 1583 av hertig Karl avträddes Möckelnsbodar socken helt från Närke till Värmland. Den gamla gränsen mellan landskapen gick genom Letälven, Möckeln, Timsälven och Alkvettern, varvid den västra delen av nuvarande Karlskoga tillhörde Varnums sockens skogsbygd av Värmland och den östra delen  av Möckelnsbodar i Knista socken av Närke. Socknen namnändrades till det nuvarande 1589. 1630 utbröts Bjurtjärns socken och 1753 utbröts Karlsdals kapellförsamling som 1922 återgick i Karlskoga församling.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Karlskoga församling och för de borgerliga frågorna till Karlskoga landskommun. 1883 utbröts Degerfors församling och 1925 Degerfors landskommun, som senare blev Degerfors köping. I landskommunen låg sedan 1885 Karlskoga municipalsamhälle som 1940 blev Karlskoga stad i vilken landskommunen samtidigt uppgick. Staden ombildades 1971 till Karlskoga kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Karlskoga, med samma omfattning som socknen, den tidigare staden och den nuvarande kommunen.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Karlskoga bergslags härad.

Geografi
Karlskoga socken ligger kring Timsälven, Svartälven och norra delen av Möckeln. Socknen har en odlingsbygd vid älvarna och vid sjön och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern har påträffats lösfynd och ett par boplatser liksom en stensättning.

Namnet
Namnet (1602 Karlskogh) är från hertig Karl (Karl IX) där skogen som åsyftas är skogsområdet mellan Närke och Värmland.

Befolkningsutveckling

Se även
Karlskoga församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris

Externa länkar

Socknar i Karlskoga bergslags härad
Indelningar i Karlskoga kommun
Varnums socken, Värmland

För den historiska socknen med detta namn som låg i Västergötland, se Varnums socken, Västergötland

Varnums socken i Värmland ingick i Ölme härad, uppgick 1951 i Kristinehamns stad och området är sedan 1971 en del av Kristinehamns kommun, från 2016 inom Kristinehamns distrikt.

Socknens areal var 211,29 kvadratkilometer varav 202,45 land.  År 1954 fanns här 1 599 invånare.  Gustavsviks herrgård ligger i socknen. Sockenkyrkan revs 1859 och därefter delades kyrka med Kristinehamns församling med Kristinehamns kyrka i staden. I Varnum ligger Österviks kapell, som dock inte fungerar som församlingskyrka.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Ur socknen utbröts 1583 ett område som blev en del av den då bildade Karlskoga socken. Den 29 oktober 1642 utbröts Kristinehamns stad och Kristinehamns församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Varnums församling och för de borgerliga frågorna bildades Varnums landskommun. Landskommunen uppgick 1951 i Kristinehamns stad. Församlingen uppgick 1960 i Kristinehamns församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Kristinehamn, med samma omfattning som Kristinehamns församling hade 1999/2000 och fick 1960, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ölme härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Ölme kompani.

Geografi
Varnums socken ligger söder och norr om Kristinehamn med Vänern i väst och sydväst och i söder kring Varnan och dess tillflöde Lötälven. Socknens norra del är en sjörik skogsbygd med odlingsbygd närmast Vänern. Den södra delen har odlingsbygd utmed vattendragen och skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns flera gravfält. Vid Järsberg finns en runristning.

Namnet
Namnet skrevs 1362 Varneem och innehåller efterleden hem, 'boplats; gård' eller 'bygd'. Förleden innehåller namnet på ån Varnan vars namn har oklar tolkning.

Befolkningsutveckling

Se även
 Varnums församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Kristinehamns kommun
Socknar i Ölme härad
Páll Ólafsson

Páll Ólafsson, född 8 mars 1827, död 23 december 1905, var en isländsk lyriker. Han var halvbror till Jón Ólafsson.

Páll undervisades först i hemmet hos sin far, diktaren och prästen Olafur Inriðason, men fick aldrig någon högre utbildning. Han levde som lantbrukare på gården Hallfreðarstaðir i Norður-Múla-Syssel, men omkring 1870 blev han känd på Island för sina lätta och flytande små dikter. Dikterna spreds från man till man, och gavs ut i två band, Ljóðmæli (1899 och 1900).

Pálls diktning är alltid naturlig och rättfram, och han har en sällsynt känsla för språk och rim. Han diktar mest om vardagen och omgivningen; friska och känslosamma dikter om sin hustru och sina barn, skämtsamma rimbrev till sina vänner eller prisande av den vänliga naturen och den välsignade sommarsolen, sina goda ridhästar och inte minst det saliggörande vinet och vännen Bacchus.

Källor

Externa länkar 

Isländska poeter
Isländskspråkiga författare
Isländska författare under 1800-talet
Födda 1827
Avlidna 1905
Män
Salmonsens
Varnums landskommun, Värmland

För landskommunen med samma namn i Västergötland, se Varnums landskommun, Västergötland.
Varnums landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Varnums socken i Ölme härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Kommunen benämndes även Kristinehamns landskommun. 

Ett år innan den landsomfattande kommunreformen 1952 gick den 1951 upp i Kristinehamns stad som 1971 ombildades till Kristinehamns kommun.

Geografi
Varnums landskommun hade vid dess avskaffande den 31 december 1950 en area på 211,29 km², varav 202,45 km² var land.

Kommunvapen
Varnums landskommun förde inte något vapen.

Politik

Mandatfördelning i landskommunen 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Kristinehamns kommun

Tidigare kommuner i Värmlands län
Varnums församling, Karlstads stift

Varnums församling var en församling i Karlstads stift i Värmlands län. Församlingen uppgick 1960 i Kristinehamns församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. År 1642 utbröts Kristinehamns församling

Församlingen var till 1642 annexförsamling i pastoratet Ölme och Varnum som mellan 1 juli 1586 och 1594 även omfattade Karlskoga församling. Församlingen var från 1642 till 1645 moderförsamling i pastoratet Varnum och Kristinehamn för att från 1645 till 1960 ingå i Kristinehamns pastorat.

Kyrkor 
Församlingen hade hela tiden gemensam kyrka med Kristinehamns församling. Den äldre sockenkyrkan revs 1859 när nuvarande Kristinehamns kyrka hade byggts. I Varnum ligger Österviks kapell, som dock aldrig fungerat som församlingskyrka.

Se även
Varnums socken

Källor 

Indelningar i Kristinehamns kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Karlsdals bruksförsamling

Karlsdals bruksförsamling var en bruksförsamling inom Svenska kyrkan, belägen i Karlstads stift i nuvarande Karlskoga kommun. Församlingen uppgick 1922 i Karlskoga församling.

Kyrka var Karlsdals kapell.

Administrativ historik 
Församlingen bildades som kapellförsamling 1759 genom en utbrytning ur Karlskoga församling, dit den återgick 17 mars 1922.

Referenser

Indelningar i Karlskoga kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Karlskoga landskommun

Karlskoga landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Kommen bildades då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, i Karlskoga socken i Karlskoga bergslags härad i Värmland.

Karlskoga municipalsamhälle inrättades 26 juni 1885 och 1 juni 1912 inrättades Jannelunds municipalsamhälle. Ur kommunen utbröts 1925 Degerfors landskommun med Jannelunds municipalsamhälle. Den 1 januari 1940 (enligt beslut den 15 juni 1939) ombildades landskommunen med municipalsamhället till Karlskoga stad.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Karlskoga kommun
Tidigare kommuner i Örebro län
They Were Wrong, So We Drowned

{{Album infobox
| Namn        = They Were Wrong, So We Drowned
| Typ         = studio
| Artist      = Liars
| Utgivning   = 24 februari 2004
| Inspelad    = 2003
| Genre       = NoiserockExperimentell rock
| Längd       = 40:42
| Skivbolag   = Mute Records
| Producent   = David Sitek
| Recensioner = 
 Svenska Dagbladet  länk
 Pitchfork Media  länk
 Allmusic  länk
| Förra album = They Threw Us All in a Trench and Stuck a Monument on Top(2001)
| Detta album = They Were Wrong, So We Drowned(2004)
| Nästa album = Drum's Not Dead(2006)
}}

They Were Wrong, So We Drowned är det amerikanska bandet Liars andra studioalbum, släppt 24 februari 2004 genom Mute Records. Albumet står i kontrast till deras första, postpunk-inspirerade album. They Were Wrong, So We Drowned'' fick blandade recensioner av musikkritiker.

Låtlista

Referenser

Externa länkar
Mute.com: Liars - They Were Wrong, So We Drowned

Musikalbum 2004
Amerikanska rockalbum
Album av Liars
Karlskoga församling

Karlskoga församling är en församling i Östra Värmlands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen omfattar hela Karlskoga kommun i Örebro län (Värmland).

Administrativ historik
Församlingen bildades 1586 genom en utbrytning ur Knista församling och hade till 1589 namnet Möckelsbodars församling. 1630 utbröts Bjurtjärns församling, 1753 Karlsdals församling, som införlivades igen 17 mars 1922. 1883 utbröts Degerfors församling.

Församlingen var till 1 juli 1586 annexförsamling i pastoratet Knista, Hidinge och Karlskoga, därefter till 1594 annexförsamling i pastoratet Ölme, Varnum och Karlskoga, för att därefter till 1630 utgöra ett eget pastorat. Från 1630 till 1869 var församlingen moderförsamling i pastoratet Karlskoga och Bjurtjärn som från 1753 även omfattade Karlsdals församling. Från 1869 till 17 mars 1922 moderförsamling i pastoratet Karlskoga och Karlsdal som från 1883 även omfattade Degerfors församling, därefter till 1 maj 1926 moderförsamling i pastoratet Karlskoga och Degerfors. Från 1 maj 1926 utgör församlingen ett eget pastorat.

Organister

Series pastorum

Kyrkobyggnader 
Karlskoga kyrka
Karlsdals kapell
Lunedskyrkan
Söderkyrkan
Tavlans kapell
Österledskyrkan

Se även
Karlskoga socken
Karlskoga stad
Möckelsbodar

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Karlskoga kommun
Religion i Karlskoga
Vinnerstad

Vinnerstad är kyrkbyn i Vinnerstads socken i Motala kommun i Östergötlands län. Orten ligger sydost om Motala. 

I orten ligger Vinnerstads kyrka.

Gården och byn Vinnerstad
Gården Vinnerstad omnämns första gången 17 april 1307 då fördelning sker av arvegodset efter den avlidna hustrun till riksrådet och drotsen Abjörn Sixtensson (Sparre av Tofta), Ingeborg Ulfsdotter (Ulv). Förutom Vinnerstad ägde hon bland annat gårdarna Hårstorp i Motala socken, Klåstad öster om Vadstena (dagens Klosterstad) och Husbyfjöl i Brunneby socken, alla tre i Östergötland, samt Göksholm i Närke.  

Godset Vindestad (latin: Vindistadha) tillföll Sixten Abjörnssons barn. Hans son riddaren, riksrådet och lagmannen i Tiohärad Ulf Abjörnsson (Sparre av Tofta), som dog 1347 eller 1348, testamenterade gården Windestadh (Windestadhum) till kyrko- eller prebendegods. Ulf Abjörnsson ägde sannolikt hela byn Vinnerstad vid tidpunkten för donationen.

Ulf Abjörnssons son riddaren, riksrådet och lagmannen i Uppland Karl Ulfsson (Sparre av Tofta) tilldelade år 1381 den prebenda som var stiftad efter hans far i Linköpings domkyrka jord i fyra östgötska socknar mot bland annat gården Vinnerstad och Vräknebo vid Motala. Den 1 september 1389 försäkrade sig Karl Ulfsson om att han så länge han levde skulle få behålla ''Windestadha" med flera gods.

Källor

Orter i Motala kommun
Degerfors köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Degerfors köping. För orten se Degerfors, för dagens kommun, se Degerfors kommun.

Degerfors köping var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
1 juni 1912 inrättades municipalsamhället Jannelund i Karlskoga landskommun varur Degerfors landskommun med municipalsamhälle utbröts 1925. Jannelunds municipalsamhälle uppgick 1938 i det då bildade Degerfors municipalsamhälle. 1943 bildades Degerfors köping genom ombildning av Degerfors landskommun och dess municipalsamhälle som dock upplösts sista december 1941.

1967 inkorporerades Nysunds församling, som sen 1952 tillhört Svartå landskommun, samt två mindre områden: Ett område med 700 invånare och omfattande en areal av 28,36 kvadratkilometer, varav 27,00 land från Kvistbro församling i Lekebergs landskommun samt ett obebott område omfattande en areal av 8,73 kvadratkilometer, varav allt land, från Skagershults församling i Laxå köping. 1971 uppgick köpingen i den nybildade Degerfors kommun.

Köpingen tillhörde Degerfors församling, och från 1967 också Nysunds församling.

Kommunvapen
Blasonering: I fält av silver en av vågskuror bildad blå balk, belagd med ett järnmärke mellan två kugghjul, alla av silver.

Geografi
Degerfors köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 101,38 km², varav 94,77 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1960 omfattade köpingen den 1 november 1960 en areal av 115,32 km², varav 103,07 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 89,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942-1966

Referenser

Indelningar i Degerfors kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Örebro län
Degerfors socken, Värmland

Degerfors socken i Värmland ingick i Karlskoga bergslags härad, ombildades 1943 till Degerfors köping och området ingår sedan 1971 i Degerfors kommun i Örebro län och motsvarar från 2016 Degerfors distrikt.

Socknens areal var 98,67 kvadratkilometer, varav 92,17 land (köpingen). År 2000 fanns här 8 897 invånare. Tätorten och kyrkbyn Degerfors med sockenkyrkan Degerfors kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Degerfors församling bildades 1883 som en utbrytning ur Karlskoga församling. Motsvarande landskommun, Degerfors landskommun utbröts sedan 1925 ur Karlskoga landskommun. Landskommunen ombildades 1943 till Degerfors köping som 1971 ombildades till Degerfors kommun. Församlingen uppgick 2006 i Degerfors-Nysunds församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Degerfors, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Karlskoga bergslags härad.

Geografi
Degerfors socken ligger kring Letälven och södra delen av Möckeln. Socknen har en lerslätt sydväst om Möckeln och är i övrigt en kuperad skogsbygd med höjder som når 176 meter över havet.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats.

Namnet
Namnet (1647 Deijerforsen) kommer från bruket som fått sitt namn från en fors i Letälven. Förleden innehåller digher, 'stor'.

Befolkningsutveckling

Se även
Degerfors församling

Referenser

Noter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Örebro län, del 2 Hermes 1960 libris

Externa länkar

Degerfors hembygdsförening

Socknar i Karlskoga bergslags härad
Indelningar i Degerfors kommun
Karl Weinhold

Karl Gotthelf Jakob Weinhold, född den 26 oktober 1823 i Reichenbach im Eulengebirge, provinsen Schlesien, död den 15 augusti 1901 i Berlin, var en tysk språkforskare och kulturhistoriker. 

Weinhold blev 1847 docent i Halle, sedan professor i Breslau, Kraków, Graz, Kiel, 1876 åter i Breslau och 1889 i Berlin. Som forskare var han närmast en lärjunge av Jakob Grimm och sysselsatte sig i sin mångsidiga författarverksamhet främst med språkets och sedernas historia. 

Bland hans många arbeten av förra slaget kan bara nämnas Über deutsche Dialektforschung (1853), som genom det allmänna intresse det väckte till liv blev nästan epokgörande, Beiträge zu einem schlesischen Wörterbuche (1855), Alemannische Grammatik (1863), Bayrische Grammatik (1867) samt den genom sina rika materialsamlingar viktiga Mittelhochdeutsche Grammatik (1877; 2:a upplagan 1883). 

Forntida folkliv och seder behandla bland annat Die deutschen Frauen im Mittelalter (1851; 3:e upplagan 1897), Altnordisches Leben (1856), som länge var den fullständigaste handbok som fanns rörande Nordens (speciellt Islands och Norges) kultur i forntiden, och Heidnische Totenbestattung in Deutschland (1859). 

Litteraturhistoriska ämnen behandlar bland annat Weihnachtsspiele und Lieder aus Süddeutschland (1853; ny upplaga 1875), H. Chr. Boie. Beitrag zur deutschen Litteraturgeschichte (1868), Dramatischer Nachlass von J. M. R. Lenz (1884) och densammes Gedichte (1891) samt textupplagor av Isidor (1874), Pilatus (1877) och Lamprecht von Regensburg (1880). 

Av mytologiskt innehåll är till exempel Die Sagen von Loki (1848), Die Riesen des germanischen Mythus (1858), Über den Mythus vom Wanenkrieg (1890) och Verehrung der Quellen in Deutschland (1898). Sedan 1891 var Weinhold redaktör för den från och med detta år (i Berlin) utkommande "Zeitschrift des Vereins für Volkskunde", Tysklands huvudorgan för dylika ämnen.

Källor

Noter

Tyska germanister
Dialektologer
Tyska etnologer
Tyska kulturhistoriker
Tyska litteraturvetare
Litteraturhistoriker
Tyska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Personer verksamma vid universitetet i Wrocław
Personer verksamma vid Jagellonska universitetet
Personer verksamma vid universitetet i Graz
Personer verksamma vid Kiels universitet
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Schlesien
Födda 1823
Avlidna 1901
Män
Ugglan
Personer från Dzierżoniów
Degerfors församling

Degerfors församling var en församling i Karlstads stift och i Degerfors kommun i Örebro län (Värmland). Församlingen uppgick 2006 i Degerfors-Nysunds församling.

Administrativ historik
Degerfors församling bildades 1883 genom utbrytning ur Karlskoga församling. Församlingen var därefter till 1 maj 1926 annexförsamling (kapellförsamling till 1925) i pastoratet Karlskoga och Degerfors för att därefter utgöra ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2006 i Degerfors-Nysunds församling.

Series pastorum

Kyrkor 
Degerfors kyrka

Se även 
 Degerfors socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Degerfors kommun
Nordisk Kennelunion

Nordisk Kennelunion (NKU) är en samarbetsunion mellan de nordiska ländernas nationella kennelklubbar, som var och en för stambok över de hundraser som registreras i de enskilda länderna. Syftet med unionen är att standardisera och förenkla regler och riktlinjer kring registreringar, hundutställningar, tävlingar samt jakt- och bruksprov m.m.

Alla kennelklubbarna i NKU är var för sig anslutna till den internationella kennelfederationen Fédération Cynologique Internationale (FCI) och erkänner automatiskt de hundraser som erkänts internationellt samt anpassar sig efter de regler och riktlinjer som organisationen antagit.

Var och en av de nordiska kennelklubbarna bestämmer själva om de vill erkänna ytterligare raser. Inom NKU finns en överenskommelse om att de raser som erkänns i ett land även erkänns av de övriga medlemmarna. Detta sker dock inte automatiskt när det gäller nationella raser, som fallet är med till exempel gotlandsstövare och dansk spets. Därför finns det hundraser som är erkända i samtliga nordiska länder, men som inte erkänts av FCI.

Innan 1995 hade NKU en egen gruppindelning av hundraser som skilde sig från FCI:s. NKU har på FCI:s uppdrag ett gemensamt avelsansvar för samojedhunden med ursprung i norra Ryssland och Sibirien.

NKU:s medlemsorganisationer 
Dansk Kennel Klub
Hundaræktarfélag Islands (Islands kennelklubb)
Norsk Kennel Klub
Finska Kennelklubben / Suomen Kennelliitto
Svenska Kennelklubben

Källor
Artikeln är delvis en översättning från Wikipedia på norska (bokmål).

Kennelklubbar
Nordiskt samarbete
Internationella ideella organisationer