kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anfield

Anfield (före 1992 Anfield Road) byggdes 1884 och är hemmaarena för den engelska fotbollsklubben Liverpool FC. 

Mellan 1884 och 1892 spelade lokalkonkurrenten Everton på Anfield, men efter kraftigt höjda hyror valde Everton att flytta till Goodison Park. Ägaren John Houlding, som alltså inte längre hade något lag spelande på sin arena, bildade då Liverpool FC. 

Publikkapaciteten är 54 000 åskådare men rekordet ligger på 61 905, vilket noterades 1952 i en match mot Wolverhampton i FA-cupen. Arenan är anpassad för internationella matcher.

Den mest kända sektionen, bakom Anfields sydvästra mål, är The Kop där hemmaklacken håller till. Namnet kommer från Spion Kop i Natalprovinsen i Sydafrika där ett slag utkämpades under andra boerkriget. I slaget omkom åtskilliga soldater hemmahörande i Liverpool. 

Ståplatsläktare förbjöds i England efter Hillsboroughkatastrofen 15 april 1989 och den sista matchen med ståplatser på The Kop spelades den 30 april 1994. Innan enbart sittplatser tilläts kunde sektionen svälja över 30 000 åskådare.

Mittemot The Kop finner vi Anfield Road Stand där bland andra bortalagets supportrar huserar. Läktaren byggdes om 1998 och fick två våningar med plats för sammanlagt 9 274 åskådare.

Huvudläktaren Main Stand uppfördes 1895 och var då arenans första stora utbyggnad. Den renoverades 1973 och fick då nytt tak och en publikkapacitet på 12 277 åskådare. 9 december 2014 påbörjades en total ombyggnation av Main Stand, inklusive omklädningsrummen och den berömda spelartunneln. Efter att laget  som följd av slutfasen av renoveringen inlett säsongen 2016/17 med tre raka bortamatcher kunde Anfields senaste ansiktslyftning officiellt invigas 9 september. Dagen därpå mottogs regerande ligamästarna Leicester City FC i vad som skulle visa sig bli en 4-1-vinst för hemmalaget. Sektionens nya kapacitet är nu ca 20 500 sittplatser och renoveringen kostade motsvarande 1,2 miljarder kronor (2016).

Läktaren på andra långsidan hette ursprungligen Kemlyn Road Stand, men i samband med klubbens 100-årsjubileum 1992 döptes den om till Centenary Stand med en kapacitet på 11 762 åskådare. I maj 2017 tillkännagavs att 125-årsjubilerande Liverpool FC ville hedra en av mest ikoniska spelarna i klubbens historia genom att döpa om sektionen till Sir Kenny Dalglish Stand.

Det pågår en utbyggnad även av Anfield Road Stand, vilket kommer ge arenan en total kapacitet på drygt 61000 åskådare.

Anfield blev slutstation för en av masterna på S/S Great Eastern. Den är nu en flaggstång på Kop End.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Artikel om The Kop på liverpoolsweden.com

Fotbollsanläggningar i England
Sportanläggningar invigda 1884
Byggnader och anläggningar i Liverpool
Liverpool FC
Everton FC
Finalarenor i Uefacupen
Peter Sandelin

Peter Johan Sandelin, född 30 maj 1930 i Jakobstad, Finland, död 16 februari 2019 i Helsingfors, var en finlandssvensk poet och bildkonstnär. Han var bosatt i Helsingfors. 

Sandelin debuterade som poet 1951 med Ur svalans loggbok på Schildts förlag och skrev i en modernistisk tradition. Förebilder till hans diktning anses vara Gunnar Björling och Rabbe Enckell.

Författaren belönades med Svenska Akademiens Finlandspris 2005.

Sandelin var även bildkonstnär. Han studerade vid Fria konstskolan 1953 och Helsingfors universitets ritsal 1954–55. Han hade flera separatutställningar som kulminerade i den retrospektiva utställningen på Amos Andersons konstmuseum i Helsingfors 2000. Hans abstrakta måleri, ofta i litet format, var intimt och behärskat, i samklang med bildspråket i lyriken.


Bibliografi 

1951 – Ur svalans loggbok
1953 – De lysande och de döda
1957 – Etyder
1960 – Stunder av ljus
1962 – Hemma i universum
1965 – En vanlig solig dag
1968 – Minuter på jorden
1970 – Fågeln i stenmuren
1971 – Tyst stiger havet
1973 – Var det du?
1975 – Barnen på rymdens strand
1977 – Klockan 5 och klockan ingenting vid havet (dikturval)
1977 – Dikter med varandra
1980 – Dikter mellan vinter och vinter
1982 – Vägen upphör men jag fortsätter
1984 – Den undermedvetna staden
1986 – Den vita orten
1989 – Existens
1991 – Ljuset över leran (dikturval)
1992 – Regnets uråldriga sätt att regna
1995 – Vedhuggaren i natten
1998 – Tystnader, ljud
2000 – I skuggan av ingenting
2003 – Cyklar utan att hålla i
2007 – Bo vid en flod
2009 – Stenar och ljus
2013 – Måsen och skeppet

Priser och utmärkelser 
1990 – Tollanderska priset
2001 – Pro Finlandia-medaljen
2005 – Svenska Akademiens Finlandspris

Källor

Litteratur

Externa länkar 
 
 Författarpresentation hos Schildts förlag.
 Peter Sandelins arkiv vid Svenska litteratursällskapet i Finland

Finlandssvenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Finlandssvenska konstnärer
Finländska målare
Finlandssvenska författare
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Personer från Jakobstad
Födda 1930
Avlidna 2019
Män
Mottagare av Tollanderska priset
Medelåldern

Medelåldern är levnadsåldern mellan ungdom och ålderdom. Många försök har gjorts för att definiera medelåldern. Enligt Collins Dictionary är det något som vanligtvis anses inträffa i åldrarna 40–60 år. Oxford English Dictionary ger en snarlik definition men en något senare startålder och menar att det är i åldrarna 45–65 år. US Census menar att medelåldern infaller i åldrarna 45 till 65 år, medan samhällsvetaren Erik H. Erikson menar att det handlar om åldrarna 40 till 65 år. Enligt Stora familjeläkarboken är övre medelåldern 50 till 70 år, då vissa sjukdomar brukar uppträda allt oftare. En Sifo-enkät 2014 angav medelåldern till runt 45–50 års ålder. Fler kvinnor anser, enligt en amerikansk undersökning, att medelåldern inträffar efter att man fyllt 50 år.

Det är en skillnad mellan kronologisk medelålder och biologisk medelålder, som kan vara mycket individuell och variera beroende på kön. Medellivslängden varierar också påtagligt mellan länder i världen.

Referenser

Vidare läsning 
 Stora Familjeläkarboken.
 Statistiska Centralbyrån: Befolkningsstatistiken.
 Engelska Wikipedia: Middle age.
 Engelska Wikipedia: Erik Erikson.

Benämningar på personer
Människans utveckling
E18 (Norge)

E18 i Norge är en väg som ingår i Europaväg 18. Vägen går mellan svenska gränsen vid Ørje och till Kristiansand. Före år 2000 gick den vidare till Stavanger, men den vägsträckan kallas sedan dess E39.

Vägen är blandat motorväg, motortrafikled och landsväg. I princip är landsvägssträckorna byggda före 1970-talet, motortrafiklederna fram till 2000, och efter 2000 har motorvägar byggts. Sträckan Oslo-Drammen byggdes dock som motorväg redan 1962-1973.

Motorvägar 
Momarken – Retvet, ca 26 km.
Vinterbrosletta (växlingsträckning gemensan med E6), ca 1 km.
Sandvika – Langangen, 131 km
Rugtvedt (Stathelle) – Dørdal, 16,5 km
Tvedestrand – Arendal, 23 km
Grimstad – Rona (norr om Kristiansand) 39 km

Sträckan Hjortnes (Oslo) – Sandvika är korsningsfri fyr/sexfältsväg, men inte skyltad motorväg (ca 14 km). Även Rona – Kristiansand er korsningsfri fyrfältsväg, men är inte skyltad motorväg (ca 7 km). 

Sträckan Mastemyr – Fiskevollen (ca 3 km) sydost om Oslo var tidigare skyltad motorväg, men er det ej i dag. Sørenga - Hjortnes var också tidigare en skyltad motorväg, men denna sträckning är idag en skyltad motortrafikled.

Motortrafikleder 
Riksgränsen – Ørje, 6 km, 2+1 väg
Melleby – Momarken, 8 km, 2+1/2+2-väg
Vinterbro – Mastemyr(Oslo), 11 km, 2+1-väg
Sørenga – Hjortnes (sex fält)
Langangen – Rugtvedt (Stathelle), 19 km (förbi Porsgrunn)
Dørdal – Akland (Risør) 40 km. delvis 1+1/2+1 väg
Arendal – Grimstad 22 km. 2+1 väg

Planer 
Planerna är på lång sikt att bygga motorväg hela vägen Mysen-Vinterbro och Oslo-Kristiansand.

Ny Motorväg Retvet – Vinterbro, 16 km, byggstart ca. 2024
Ny Motorväg Lysaker – Ramstadsletta, byggstart 2020, klar 2027
Ny Motorväg Langangen – Rugtvedt, byggstart 2021, klar 2025
Det finns planer på att bygga ut de återstående delarna mellan Oslo och Kristiansand till motorväg före 2030.

Trafikplatser 
{| border=0
|- valign=top
|

{{Vägbro|nr=|namn=Drammensbrua|till=1892 m, Norges längsta bro}}

{{Tunnel|nr=|namn=Fløyheitunnelen|till=''''}}

| || || bgcolor=white|Hamnen || bgcolor=white|Färjelinjen till Newcastle är nedlagd. 
|}
|

 

 

 

|}Källor: norska WP, ,  och .''

Se även
E18
Motorvägar i Norge
E18 (Sverige)
E18 (Finland)

E18
Europavägar i Norge
Listor över avfartsnummer
Nydala

Nydala kan avse:

 Nydala socken – en by och socken i Värnamo kommun
 Nydala landskommun – en tidigare kommun i Jönköpings län 1863–1951
 Nydala församling – en tidigare församling i Växjö stift –2013
 Nydala kloster – ett munkkloster inom cisterciensorden vid sjön Ruskens norra spets i Nydala socken
 Nydala kyrka – en kyrkobyggnad i Nydala-Fryele församling
 Nydala distrikt – ett distrikt i Värnamo kommun och Jönköpings län 2016–
 Nydala herrgård – en gård i Nydala socken i Jönköpings län
 Nydala, Malmö kommun – ett bostadsområde i Malmö kommun
 Nydala, Mönsterås kommun – en småort i Mönsterås kommun
 Nydala, Växjö kommun – ett bostadsområde i Araby i Växjö kommun
 Nydalasjön – en sjö, stadsdel och friluftsområde i Umeå
 Nydala (gård) – en historisk gård utanför Umeå

Se även
Nydala-Fryele församling
Nydalahöjd
Nydalen (olika betydelser)
RMA-nummer

RMA-nummer (av Return Merchandise Authorization, RMA), ibland returnummer, är en referenskod, vanligen ett nummer, som bifogas en produkt då den skickas in till en verkstad. RMA-numret tilldelas av verkstaden eller av leverantören. RMA-nummer är bland annat vanliga inom underleverantörer till fordonsindustrin där man ställer krav på fullständig spårbarhet enligt ISO-standarden ISO/TS16949.

Handel
Garageband (olika betydelser)

Garageband kan stå för:

 Garageband – en term som oftast används för musikgrupper som just bildats
 Garagerock – en musikgenre som växte sig stor i början på 1960-talet, främst i USA, men även i andra länder
 Garageband (datorprogram) – ett datorprogram utvecklat av Apple för att skapa musik eller poddsändningar
Hårkan

Hårkan, fjällälv i Jämtland, biflöde till Indalsälven, med vilken Hårkan förenar sig öster om Lit. Längd inklusive källflöden 184 km, avrinningsområde 3 990 km², varav en ansenlig del ligger i Norge. 

Hårkan har ett flertal fiskeplatser, främst för harrfiske. Hotagströmmen är dock mer känd för öring. Övriga fiskbara arter i Hårkan är gädda, sik och abborre som finns i de lugnare partierna av älven.

Källor

Vattendrag i Jämtland
Vattendrag i Krokoms kommun
Indalsälvens avrinningsområde
Hälsovetenskapliga studentkåren

Hälsovetenskapliga studentkåren, HVS, var en studentkår vid Göteborgs universitet. Kåren organiserade ca 2000 medlemmar i sex sektioner. En majoritet var grundutbildningsstudenter och en liten del var forskarstuderande. Huvuddelen av medlemmarna läste program, bland annat sjuksköterskeprogrammet, sjukgymnastprogrammet, audionomprogrammet, arbetsterapeutprogrammet, dietistprogrammet, folkhälsovetenskapliga programmet samt barnmorske-, röntgensjuksköterske- och specialistsjuksköterskeprogrammen.

Hälsovetenskapliga studentkåren var medlem i Sveriges Förenade Studentkårer, Göteborgs universitets studentkårer, Göteborgs Förenade Studentkårer samt Samarbetsrådet för Studentkårerna vid Sahlgrenska akademin (SAMSS). I samband med kårobligatoriets avskaffande 2010 gick HVS, Odontologiska Föreningen och Medicinska föreningen i Göteborg ihop och bildade Sahlgrenska akademins Studentkår.

Organisation
Kårens högsta beslutande organ var medlemsmötet. Medlemsmötet hölls två gånger per termin, och utsåg även styrelsen som valdes för ett verksamhetsår. Förutom medlemsmöte och styrelse fanns även sektioner baserade på program, samt utskott.

Historik
HVS bildades 1997 genom en sammanslagning av flera då tidigare fristående studentsammanslutningar vid Göteborgs universitet. Detta var också det år då vårdhögskolorna införlivades i det statliga högskoleväsendet. Tidigare hade dessa skolor landstingen som huvudmän. De tidigare studentsammanslutningarna bildade sektioner i den nya studentkåren. År 2005 genomfördes en större omorganisation av studentkåren.

Externa länkar
Hälsovetenskapliga Studentkåren

Källor

Studentkårer vid Göteborgs universitet
Black Eagle (film)

Black Eagle är en amerikansk film från 1988.

Handling
Handlingen kretsar kring ett toppmodernt amerikanskt jaktplan som havererar i Medelhavet under oklara förhållanden. Planet havererar i närheten av Malta, ett område som vimlar av ryska spioner. Faktum är att det är ryssarna som skjutit ner planet med hjälp av en robot.

Ryssarna har sänt sina bästa spioner till området och USA svarar med att göra detsamma. Amerikanernas bästa agent är Black Eagle (spelad av Shô Kosugi) som på grund av vissa omständigheter tvingas att ha med sina två barn på ön. Andrej (spelad av Jean-Claude Van Damme) är ryssarnas svar på Black Eagle.

I jakten på det amerikanska jaktplanet korsas Black Eagles och Andrejs vägar ett antal gånger. Detta leder till slut till en slutlig uppgörelse mellan Andrej och ryssarna på ena sidan och Black Eagle och amerikanerna på den andra sidan.

Om filmen
Filmen är inspelad på Malta och hade premiär i USA i maj 1988. Den svenska åldersgränsen var 15 år.

Rollista (urval)
Shô Kosugi - Ken Tani
Jean-Claude Van Damme - Andrei
Kane Kosugi - Brian Tani
Shane Kosugi - Denny Tani

Externa länkar

Filmer 1988
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska kampsportsfilmer
Amerikanska spionfilmer
Engelskspråkiga filmer
Samuel Enander (biskop)

Samuel Enander, adlad Gyllenadler, född den 20 september 1607 i Västra Eneby församling, död den 17 december 1670, var superintendent i Kalmar stift och biskop i Linköpings stift inom Svenska kyrkan.

Biografi
Samuel Enanders föräldrar var kyrkoherden Nicolaus Petri och Elin Jönsdotter. Enander började studera vid Uppsala universitet i oktober 1626 och vann den filosofiska graden där den 13 mars 1632. Två år senare utnämndes han till lektor i filosofi vid läroverket i Linköping. År 1637 upptog han studier vid Leidens universitet. Han gifte sig 10 december 1637 med Margareta Jönsdotter, dotter till Linköpingsbiskopen Jonas Petri Gothus. Enander adlades 1658 med namnet Gyllenadler, men skrev sig alltid med sitt gamla namn. Samuel Enander gifte sig för andra gången 1653 med Brita Nilsdotter, dotter till superintendenten i Kalmar Nicolaus Eschilli, som Enander hade efterträtt.

Kyrklig gärning
År 1638 vigdes Enander till präst och blev året därpå kyrkoherde i Rystads församling. År 1641 bytte Enander ut befattningen som lektor i filosofi mot lektoratet i teologi. Han utnämndes 1643 till kyrkoherde i Söderköpings församling och han blev känd av pfalzgrevarna på Stegeborgs slott, vilket gynnade hans karriär. Drottning Kristina gjorde honom 1647 till hovpredikant. Enander förordnades 1648 till superintendent inom den svenska armén. Hans tid i Tyskland blev kortvarig, eftersom den Westfaliska freden slöts samma år. Han blev superintendent i Kalmar stift 1650 och utnämndes 1655 till biskop i Linköpings stift, där han efterträdde Andreas Johannis Prytz.

Riksdagsman
Enander var prästeståndets talman vid riksdagen i Göteborg 1660 och riksdagen i Stockholm 1660. Han försvarade där hertig Adolf Johan av Pfalz sak, vid överläggningarna om dennes uteslutande ur regeringen. Enander var prästeståndets talman även vid riksdagen 1664, då han som ordförande vid undersökningen om biskoparna Johannes Terserus och Johannes Matthiæ Gothus förmenta villomeningar i väsentlig mån bidrog till att Terserus blev fälld. Nicolaus Eschilli hade skarpt kritiserat Gothus, inte minst vid riksdagarna 1644 och 1647, men drottning Kristina hade då beskyddat Gothus, som hade varit hennes lärare.

Se även 
Lista över biskopar i Linköpings stift

Referenser

Webbkällor

Externa länkar

Biskopar i Kalmar stift
Biskopar i Linköpings stift
Svenska hovpredikanter
Alumner från Uppsala universitet
Alumner från Leidens universitet
Enander Samuel
Enander Samuel
Män
Prästeståndets talmän
Personer från Västra Eneby socken
Svenskt adlade
Filosofilektorer i Linköping
Historielektorer i Linköping
Departementssekreterare

En departementssekreterare (dep.sek) är en titel på en tjänsteman i Regeringskansliet som förbereder ärenden för beslut, och som därmed arbetar som handläggare av vissa ärenden.

Se även
Departementsråd
Departementschef

Källor

Yrken
Titlar i statsförvaltning
Departementschef

Departementschef är i Sverige det statsråd (minister) som leder ett departement. Vissa departement har flera statsråd, därför är inte alla statsråd departmentschefer. Inom juridiken i Sverige gäller att departementschefens yttranden i förarbeten till lagstiftning är viktiga för rättstillämpningen.

Statsministern är inte i sig departementschef, men är chef för hela regeringen och för statsrådsberedningen. Det har också hänt, att en statsminister samtidigt har varit departementschef: Hjalmar Branting var ett tag både statsminister och utrikesminister.

I Danmark är departementschefen den högsta opolitiskt tillsatta tjänstemannen på ett ministerium. Departementschefen är ministerns närmsta medarbetare och motsvarar en svensk statssekreterare (den senare är dock politiskt tillsatt). Den regering som styrde Danmark under den tyska ockupationen under andra världskriget benämns departementschefstyret.

Källor

Politiska titlar
Departementsråd

Departementsråd är titeln på en tjänsteman i den svenska statsförvaltningen (Regeringskansliet), vanligtvis i chefsställning.

Se även
Kansliråd
Departementssekreterare
Departementschef

Källor

 
Titlar i statsförvaltning
Yrken
Sarek (öl)

Sarek är en ölsort, ljus lager, bryggd av Carlsberg. Ölet har fått sitt namn efter den lappländska nationalparken Sarek och etiketten pryds med en bild av fjälltoppar och sjöar. Sarek introducerades på marknaden våren 2006.

Svenska ölmärken
Cykeltrial

Cykeltrial är en relativt liten mountainbike-sport. Man tävlar som i mc-trial, det vill säga på en bana, där man ska ta sig runt på så kort tid som möjligt och med så få fotisättningar som möjligt. Poängen räknas uppåt som i mc-trial.

Banan 
Man kör oftast i stenig terräng med drop, på smala steniga stigar och liknande. En bana i stadsmiljö kan gå över parkbänkar, på bord, trappor med mera.

Cykeln 
Den stora skillnaden med trialcyklar är att de saknar sadel. Man cyklar oftast på antingen 26- eller 20-tumscyklar. 26 tum är lite bättre för street och 20 tum för naturliga hinder. 24-tums är ovanligare, men det kör man vanligtvis med i stadsmiljön. Det är dock mest en smaksak.

De populäraste märkena är Monty, Modulo och KOXX och de gör även de lättaste och mest tävlingsinriktade cyklarna. Om man är mer inne på streetåkning, så är det lämpligast med exempelvis Zoo!, Echo, inspired, Adamant och GU bland andra.

Referenser 

Cykelsport
Galgbacke

Galgbacke, även Galgberg eller Galgberget, var namnet på en plats för avrättning av dödsdömda brottslingar. Namnet kommer från de galgar som användes vid hängningarna, men även andra avrättningsmetoder kunde förekomma på platsen. Galgberget är även ett ortnamn som återfinns i många svenska tätorter. Galgberget i Visby är ett naturreservat, och galgen här är Skandinaviens enda bevarade galge.

Galgbacken låg i regel utanför staden och gärna på en kulle eller backe. I Stockholm har galgbacken flyttat från sin plats på Stigberget på Södermalm (se Galgberget, Södermalm) ut i periferin söder om Skanstull (se Galgbacken, Hammarbyhöjden) allteftersom staden har vuxit. Galgen var i regel ett permanent bygge i motsats till en tillfälligt uppsatt schavott, som oftast återfanns på det mest centrala torget. Galgen på Stigberget och Hammarbyhöjden hade en hög murad underbyggnad som kröntes av tre höga stenpelare med grova bjälkar däremellan under vilka de dödsdömda hängdes. Avrättningarna var offentliga och var sig själv till straff och androm till varnagel (till straff för brottslingen och varning för de andra). På Stigbergets galgbacke kunde det ibland hängas tio personer samtidigt, men då var kapacitetstaket nått.
 
Efter hängningen grävdes den döde ner i en grop direkt i anslutning till galgbacken. Invid galgbacken fanns fram till 1600-talet oftast en avskrädeshög, där man tömde sopor och latrin. Vid galgbacken grävde man även ned döda djur, självmördare, okända döda och de som hade blivit halshuggna på stadens torg. Det sägs att byggnadsarbetarna hittade skelettdelar vid galgbacken när bostadsområdet Hammarbyhöjden byggdes på 1930-talet, vilket de tvingades hålla tyst om för att inte skrämma bort de nya hyresgästerna. 

I anslutning till galgbacken fanns bödelsstugan där bödeln bodde. Här kan nämnas Mikael Reissuer, som var Stockholms bödel åren 1635-1650 vid den närbelägne galgen på Stigberget. Efter honom har Mäster Mikaels gata på Södermalm fått sitt namn.

Galgbackar fanns även utanför Sverige. I Tyskland kallas de Galgenberg eller Galgenhügel och i England Gallows Hill. En känd målning ("Skatan på galgen") av Pieter Bruegel d.ä. från 1568 visar en galgbacke i ett fantasilandskap.

Kända galgbackar och galgberg i urval

 Galgberget, Falun
 Galgberget, Halmstad
 Galgberget, Visby
 Galgberget, Södermalm
 Galgamarken, Karlskrona
 Malmös avrättningsplatser
 Stockholms avrättningsplatser

Referenser

Tryckta källor

Vidare läsning

Externa länkar
 Den gamla onda tiden. Om avrättningsplatser i Västsverige

Avrättningsplatser
Barnens bibliotek

Barnens bibliotek är en svensk webbplats för barn och unga, 8–12 år, som "tipsar och berättar om böcker och bokskapare och skapar läslust genom tävlingar, reportage och pyssel med tydligt litteraturfokus". Därtill finns även avdelningar för bibliotek och vuxna.

Uppdraget är att skapa läslust samt att bygga ett intresse för litteratur och skrivande. Vidare ska sajten vara en resurs för skola och bibliotek. Tjänsten finansieras och drivs av Kultur i Väst som senare blev Förvaltningen för kulturutveckling inom Västra Götalandsregionen.

Förutom boktips (även på teckenspråk) finns intervjuer av författare, mängder av länkar kring barnlitteratur, spel, tävlingar, katalog över barn- och ungdomslitteratur mm.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Svenska webbplatser
Portal: Internet i Sverige
Hudkontakt

Hudkontakt är beröring mellan två individers hud, utan att tyg eller annat material ligger emellan. Det är en form av fysisk intimitet och är en förutsättning för att genomföra ett samlag. Kontakt hud mot hud sker också vid trygghetsskapande och relationsbekräftande intimitet av annat slag. Fysisk intimitet bidrar till frisättandet av det viktiga hormonet oxytocin.

Situationer 
Spädbarn har ett stort behov av hudkontakt. Ett sätt att tillfredsställa detta behov är genom amning.

Vuxna som till vardags är fullt påklädda har sällan hudkontakt utom vid handskakning. Kroppsdelar som ofta är lätta att få hudkontakt med är ansikte, nacke, händer och underarmar. Andra tillfällen för hudkontakt är dans, massage och idrott.

Hudkontakt är tabu i vissa kulturer, bland annat för buddhistiska munkar. I västerländsk kultur har hudkontakt mellan vuxna framför allt sensuell betydelse.

Annan betydelse 
Hudkontakt är också när huden vidrör en metall, en kemikalie eller en allergen. Vissa ämnen är farliga vid hudkontakt.

Referenser 

Mänskligt beteende
Sexualitet
Färjelinjen Göteborg–Frederikshavn

Färjelinjen Göteborg–Frederikshavn går över Kattegatt mellan Göteborg och Fredrikshavn, som trafikeras av Stena Line. Den har en överfartstid på minst 3 timmar och 15 minuter. Det går 9 turer per dag och riktning. Två ytterligare turer går med lastbilsfärjan M/S Stena Gothica. Linjen trafikerades även för några år sedan av HSS Stena Carisma, en av Stena Lines snabbfärjor.

Europaväg E45 följer denna färjelinje. Danmarksterminalen i Göteborg ligger på södra älvstranden, men Stena Gothica avgår från Stena Lines Tysklandsterminal två kilometer väster om Danmarksterminalen.

År 2007 företogs 5.089 enkla färjeturer som fraktade sammanlagd 1.564.577 passagerare, 330.963 personbilar (inkl MC och husvagnar), 2.878 bussar och 184.179 fraktenheter.

Fartyg
 M/S Stena Danica
 M/S Stena Jutlandica
M/S Stena Vinga

Källor

Noter

Färjelinjer till/från Danmark
Färjelinjer till/från Sverige
Relationer mellan Danmark och Sverige
Frederikshavn
Sjöfart i Göteborg
Bilfärjelinjer