kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjuråkers socken

Bjuråkers socken i Hälsingland ingår sedan 1971 i Hudiksvalls kommun och motsvarar från 2016 Bjuråkers distrikt.

Socknens areal är 791,00 kvadratkilometer, varav 732,30 land. År 2000 fanns här 2 101 invånare. Tätorten Friggesund, småorterna Brännås med Brännåsens fäbodar, Ängebo, Västansjö, Hedvigsfors och Strömbacka samt kyrkbyn Bjuråker med sockenkyrkan Bjuråkers kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Bjuråkers socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bjuråkers församling och för de borgerliga frågorna bildades Bjuråkers landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Hudiksvalls kommun.  Församlingen uppgick 2006 i Bjuråker-Norrbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Bjuråker, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Hälsingland. De indelta soldaterna tillhörde Hälsinge regemente, Forssa kompani.

Geografi
Bjuråkers socken ligger kring Svåga älv nordväst om Norra Dellen. Socknen består av odlingsbygd vid sjön och är i övrigt en höglänt sjörik skogsbygd med höjder som i Käringberget i norr når 472 meter över havet.

I byn Avholm ligger en högt belägen restaurang där gästerna kan blicka milsvida över Dellensjöarna och dess omgivningar.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och från järnåldern finns enstaka gravar.

Namnet
Namnet (1479 Biörakir) innehåller förleden bjär, 'bäver' och syftar ursprungligen på en åker.

Befolkningsutveckling

Se även
Bjuråkers församling

Referenser

Noter

Vidare läsning 
 Bjuråkers-bladet, Bjuråkers hembygdsförening, årsskrift, 1987-, ISSN 1101-3702, LIBRIS-id 851408 
 Gawell, Bengt; Ur Norrbo och Bjuråkers historia, B.Gawell, Stockholm, 1930, BURK, Bibliotekstjänst AB 
  Jonsson, Bror (1917-); Movikens masugn och järnhanteringen i Bjuråker, Stift. Hudiksvalls bruksminnen, Hudiksvall, nyutgivning 1995, LIBRIS-id 2103673 
 Lundell, Jan (1948-) & Norberg, Åke (1953-); Svågadalen, Hälsinglands museum, Hudiksvall, 1990, , LIBRIS-id 7753090 
 Persson, H.; Skolan i Bjuråker - Norrbo - förändring och utveckling från tidigt 1800-tal till nutid, Eget förlag, Bjuråker, 2001, ISBN (Spiralh.), LIBRIS-id 8394782 
 Wengelin, E.G.; Gamla minnen - skildringar från Delsbo och Bjuråker - sägner, sagor och berättelser m. m., Måltidsakademiens biblioteksstiftelse, 1998, , LIBRIS-id 7453003

Externa länkar

Socknar i Hälsingland
Indelningar i Hudiksvalls kommun
Bjuråkers församling

Bjuråkers församling var en församling i Uppsala stift och i Hudiksvalls kommun i Gävleborgs län. Församlingen uppgick 2006 i Bjuråker-Norrbo församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen bildade till 2006 pastorat med Norrbo församling, före 1 maj 1917 som annexförsamling, därefter som moderförsamling. Församlingen uppgick 2006 i Bjuråker-Norrbo församling.

Församlingskod var 218409

Kyrkor 
Bjuråkers kyrka

Se även
Bjuråkers socken

Källor

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Hudiksvalls kommun
Kunsthøgskolen i Oslo

Kunsthøgskolen i Oslo (KHiO), är en norsk högskola för konstnärlig utbildning inom bildkonst, formgivning och konsthantverk, teater, opera, dans och scenografi.

Konsthögskolan bildades 1996 genom en sammanslagning av Statens håndverks- og kunstindustriskole, Statens kunstakademi, Statens teaterhøgskole, Statens operahøgskole och Statens balletthøgskole. Den har tre fakulteter: 
 Fakultet for visuell kunst 
 Fakultet for design 
 Fakultet for scenekunst 

Utbildningen bedrevs tidogare på tre platser i Oslo, men samlokaliserades 2010 i stadsdelen Grünerlykka på Christiana Seildugsfabrikks tidigare område vid Fossveien.

Rektor är sedan 2019 Måns Wrange.

Externa länkar

Kunsthøgskolens i Oslo webbplats

Universitet och högskolor i Norge
Konsthögskolor i Norge
Utbildningsinstitutioner bildade 1996
Utbildning i Oslo
Division II i fotboll 1969

Division II i fotboll 1969 var 1969 års säsong av Division II som bestod av fyra serier, med 12 lag i varje serie. Det var då Sveriges näst högsta division. Varje serievinnare gick till kvalspel för att flyttas upp till Allsvenskan och de tre sämsta degraderades till Division III. Det gavs 2 poäng för vinst, 1 poäng för oavgjort och 0 poäng för förlust.

Serier

Norrland 

Sandåkerns SK gick vidare till kvalspel till Allsvenskan och Gimonäs CK, Gefle IF och Gällivare SK flyttades ner till division III. De ersattes av Essviks AIF, IFK Östersund och Lycksele IF från division III.

Svealand 

Hammarby IF gick vidare till kvalspel till Allsvenskan och Sundbybergs IK, Råsunda IS och IFK Västerås flyttades ner till division III. De ersattes av IK Sirius från Allsvenskan och från division III kom IF Brommapojkarna, IK City och Köpings IS.

Norra Götaland 

Örgryte IS gick vidare till kvalspel till Allsvenskan och Skogens IF, Karlstads BK och Kinna IF flyttades ner till division III. De ersattes av Jönköpings Södra IF från Allsvenskan och från division III kom Hovås IF, KB Karlskoga och Norrby IF.

Södra Götaland 

Hälsingborgs IF gick vidare till kvalspel till Allsvenskan och IK Atleten, Blomstermåla IK och Sölvesborgs GoIF flyttades ner till division III. De ersattes av IFK Ystad, Nybro IF och Perstorps SK från division III.

Kvalspel till Allsvenskan 

Kommentar
Matcherna Örgryte IS - Hammarby IF och Sandåkerns SK - Hälsingborgs IF spelades inte då de inte hade någon påverkan på utgången av kvalspelet.

Källor

Referenser 

Fotboll i Sverige 1969
1969
Fotbollssäsongen 1969
Norrdellen

Norrdellen eller Norra Dellen, är en sjö i Hudiksvalls kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Delångersån (Svågan). Den är den ena av Dellensjöarna, den andra är Sördellen. Öar är Orrön, Långön och Nätterön.

Delavrinningsområde 
Norrdellen ingår i det delavrinningsområde (686348-154766) som SMHI kallar för Utloppet av Norra Dellen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 204 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Delångersån (Svågan) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (42 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Hudiksvalls kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Delångersåns avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Hudiksvalls kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Sördellen

Sördellen eller Södra Dellen är en av Dellensjöarna i Hudiksvalls kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Delångersån (Svågan). Den är den ena av Dellensjöarna, den andra är Norrdellen.

Delavrinningsområde 
Sördellen ingår i det delavrinningsområde (685443-154742) som SMHI kallar för Utloppet av Södra Dellen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 302 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Delångersån (Svågan) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (35 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Hudiksvalls kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Delångersåns avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Hudiksvalls kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Joyce Hatto

Joyce Hatto, född 5 september 1928 i London, död 30 juni 2006, var en brittisk pianist och pianolärare. Hatto blev i sin tidiga karriär inte så uppmärksammad. 

Hon gifte sig med musikproducenten Barrington-Coupe och tillsammans släppte de i hennes namn ett stort antal CD-skivor med perfekt framförda pianostycken. Hon hyllades som en av sin tids främsta konsertpianister med en mycket stor repertoar. 

Sedan visade moderna analysmetoder att allt hade varit direkt kopierat från andra pianisters inspelningar, med små tempoändringar, ändrad bas och diskant, växlade kanaler och så vidare, för att de inte skulle bli igenkända.

Bluffen uppdagades ett par månader efter Hattos död i cancer, men Barrington-Coupe vidhåller att han i stort sett bara lånat småbitar från andra för att kunna klippa över sin cancersjuka hustrus stönanden av smärta under inspelningarna. 

Bortåt 100 inspelningar har plagierats på detta sätt. Detta anses vara en av historiens största musikskandaler. 

Födda 1928
Avlidna 2006
Kvinnor
Brittiska pianister
Deltagandegrad

Deltagandegrad är ett begrepp som banker och värdepappersinstitut använder inom handeln med aktieindexobligationer och andra strukturerade produkter, för att beteckna hur stor del av utbetalningen av en option som innehavaren får när obligationen utlöper.

Om innehavarens premie (ursprungliga insats) precis räcker till att betala både obligationen med tillhörande option och avgifterna till utställaren blir deltagandegraden 100 procent. Om det efter att obligationen och avgifterna är betalda endast återstår hälften av vad optionen kostar blir deltagandegraden endast 50 procent. Deltagandegraden kan även vara högre än 100 procent, och då får obligationens innehavare en starkare exponering mot optionens underliggande tillgång än vad en enda option skulle ha gett.

Finansväsen
Boutredningsman

En boutredningsman företräder ett dödsbo och ansvarar bland annat för att avveckla skulder, förvalta kvarlåtenskapen och ansöka om konkurs. Boutredningsmannen har redovisningsplikt.

Boutredningsman förordnas av tingsrätt på begäran av dödsbodelägare.

Överförmyndare kan också begära att boutredningsman förordnas.
Till en ansökan ska fogas en kopia av bouppteckningen efter den avlidne. Är inte bouppteckning förrättad, lämnas trovärdig uppgift om delägarna i boet och deras hemvist samt, där testamentsexekutor är förordnad, om dennes namn och hemvist.

Tingsrätten utser också en person, oftast en advokat, som boutredningsman. Även delägare kan förordnas. Finns testamentsexekutor ska denne utses. Har dödsbodelägare föreslagit någon ska tingsrätten fästa avseende vid förslaget.

Boutredningsmannen företräder boet utåt i alla avseenden.
Hans uppdrag är att förbereda boet för bodelning och arvskifte. Detta kan innebära att han ska sälja tillgångar, avveckla eventuell rörelse, försöka avsluta eventuella tvister och betala dödsboets skulder. Vid mer betydelsefulla åtgärder ska han dessförinnan höra dödsbodelägarna om deras mening.
När det gäller avyttring av fastighet måste han ha samtliga delägares skriftliga samtycke.

Han är också redovisningsskyldig för sin förvaltning. Senast den 1 april påföljande år ska han avge sin redovisning.

Så snart dödsboet är förberett för bodelning eller arvskifte ska han göra anmälan om detta till dödsbodelägarna.

Boutredningsman ska ersätta skada som han uppsåtligen eller av vårdslöshet vållat dödsboet eller någon vars rätt är beroende av utredningen. 

Vill boutredningsman frånträda sitt uppdrag och visar han skälig orsak, ska han av rätten entledigas. Är han inte lämplig eller bör han av annan särskild orsak skiljas från uppdraget, ska han entledigas då det begärs av någon vars rätt är beroende av utredningen. Avträds dödsbos egendom till konkurs, är förordnandet för boutredningsman förfallet.

Källor

Arv
Hemvist

Hemvist är för en fysisk person vanligtvis den ort där vederbörande är folkbokförd. En person kan dock ha olika hemvister beroende på sammanhang; den skatterättsliga hemvisten kan exempelvis vara på en annan plats än där personen är folkbokförd.

Hemvistens betydelse
Hemvisten har betydelse i rättegångar eftersom "laga domstol i tvistemål i allmänhet" är tingsrätten i den ort, där svaranden har sitt hemvist. Är svaranden folkbokförd i Sverige anses som hans hemvist den ort där han var folkbokförd den 1 november föregående år.

Hemvisten avgör också i vilken kommun personen har rösträtt i kommunalval och regionval.

För bolag, förening eller annat samfund, stiftelse eller annan sådan inrättning gäller som hemvist den ort, där styrelsen har sitt säte eller, om säte för styrelsen ej är bestämt eller styrelse inte finns, där förvaltningen föres. Samma sak gäller kommun eller annan sådan menighet.

Laga domstol i brottmål är enligt huvudregeln i 19 kap. 1 § rättegångsbalken rätten i den ort, där brottet förövades. Hemvisten kan även i brottmål få betydelse enligt 19 kap. 1 § 3:e stycket rättegångsbalken nämligen om det inte kan utredas var brottet förövades eftersom åtal då kan väckas där den misstänkte har sitt hemvist.

Hemvist har även betydelse vid ansökan om svenskt medborgarskap (naturalisation) enligt 7, 8, 9 eller 11 § lagen  om svenskt medborgarskap.

Hemvistbegreppet har också avgörande betydelse när det gäller att bestämma i vilken kommun eller – vid internationell beskattning – i vilken  stat beskattning ska ske. Enligt nordiska skatteavtalet ska den skatterättsliga hemvisten fastställas enligt artikel 4.

Fotnoter

Juridiska termer
Processrätt
Michail Aleksandrovitj

Michail Aleksandrovitj av Ryssland, född 22 november 1878 i Sankt Petersburg, död 13 juni 1918 i Perm, var en rysk storfurste. Han var son till tsar Alexander III och Maria Fjodorovna samt yngre bror till Nikolaj II. 

Michail var rysk tronföljare från 1899 till 1904 då Aleksej Nikolajevitj föddes. I samband med februarirevolutionen 1917 abdikerade Nikolaj II för sin egen och sin sjuke son Aleksejs räkning till förmån för den politiskt ointresserade Michail. Då den provisoriska regeringen inte kunde ge garantier för hans säkerhet beslöt Michail att avstå tronen redan dagen därpå. Han arkebuserades 1918 av bolsjevikerna. 

Han gifte sig (morganatiskt) i Wien 1912 med  Natalia Sjeremetievskaja, senare prinsessa Romanovskaja-Brassova (1880-1952).

Barn:

 George Brassov (1910- död i en bilolycka nära Auxerre 22 juli 1931)

Anfäder

Källor 
 Nationalencyklopedin

Romanov
Ryska storfurstar
Födda 1878
Avlidna 1918
Män
Mottagare av Sankt Andreas orden
Mottagare av Serafimerorden
Statens Kunstakademi

Statens Kunstakademi var en tidigare norsk konsthögskola.

Statens Kunstakademi inrättades som utbildningsanstalt för målare och skulptörer 1909. Den sammanslogs 1996 med andra högre utbildningsanstalter för konstnärlig utbildning till Kunsthøgskolen i Oslo.

Konstakademin var resultatet av en sekellång påverkan från norska konstnärers sida och grundlades efter ett stortingsbeslut i maj 1909 med stortingspresidentens utslagsröst. De tre första professorerna var målarna Christian Krohg och Halfdan Strøm samt skulptören Gunnar Utsond.

Akademin organiserades efter mönster från de fria akademierna i Paris. Eleverna arbetade självständigt med levande modell och fick kritik av sina lärare två-ter gånger i veckan. Många av eleverna hade tidigare studerat på Statens håndverks- og kunstindustriskole.

Litteratur
 Erik Dæhlin: Kunstakademiet de siste 15 år, Statens kunstakademi 1984.
 Markussen, Åse (2005) Kunstakademi og kunstskole i 200 år i Kunsthøgskolens i Oslo Årbok 2005

Universitet och högskolor i Norge
Konsthögskolor i Norge
Utbildningsinstitutioner bildade 1909
Konstakademier
Byggnader och anläggningar i Oslo
Revolutionary Road

Revolutionary Road kan syfta på
 Revolutionary Road (roman)  – en bok av Richard Yates
  Revolutionary Road (film) – en filmatisering av boken från 2008
AIK Fotbolls säsong 2009

AIK deltog 2009 i Allsvenskan och Svenska cupen. Laget vann båda tävlingarna och blev därmed den femte svenska klubben att vinna en "dubbel". Den allsvenska förstaplatsen innebar ett nytt SM-guld vilket var den 11:e genom tiderna. SM-guldet gav AIK en kvalplats till Champions League säsongen 2010/2011.

Intern skytteliga 2009 
Avser allsvenskan:
  Iván Óbolo 9 
  Antônio Flávio 5
  Saihou Jagne 4
  Nils-Eric Johansson 3
  Martin Kayongo-Mutumba 3
  Kenny Pavey 3
  Markus Jonsson 2
  Dulee Johnson 2
  Gabriel Özkan 2
  Viktor Lundberg 1
  Daniel Tjernström 1
Målstatistik:
 Mål totalt: 36
 Spelmål: 33
 Straffmål:2
 Självmål: 1

Spelartruppen 2009 

 

 
 (långtidsskadad*)
 

 AIK tilldelade nummer 1 till sina supportrar år 2009 (som syftar på att supportrarna är viktigast för AIK), AIK är unika med detta och när AIK gick ut med detta sas också att AIK inte vill se supportrarna som den tolfte spelaren utan den viktigaste.
 Maanoja bröt benet allvarligt vid en försäsongsmatch 28 februari 2009 och deltog inte i en enda tävlingsmatch under säsongen 2009 till följd av detta.

Övergångar

Spelare in 
Inför säsongen 2009:
 Martin Kayongo-Mutumba från Väsby United
 Mikael Thorstensson från Väsby United
 Viktor Lundberg från Väsby United
 Jos Hooiveld från FC Inter Åbo
 Pontus Engblom från IFK Sundsvall
 Daniel Gustavsson (fotbollsspelare) från Västerås SK
 Milos Petkovic från Vasalund (lån)
Under sommaren 2009:
 Nicklas Backman från Väsby United (lån)
 Nicklas Rönn från Väsby United (lån)
 Dulee Johnson från Maccabi Tel Aviv
 Antônio Flávio från EC Santo André

Spelare ut 
Inför säsongen 2009:
 Jorge Anchén
 Mats Rubarth
 Daniel Mendes, till Kalmar FF

Under sommaren 2009:
 Patrik Bojent, till Östers IF

Klubben

Tränarstab 
Enligt 28 februari 2009:
 Huvudtränare: Mikael Stahre (assisterande: Andreas Alm & Christer Swärd)
 Målvaktstränare: Lee Baxter
 Fystränare: Thomas Lindholm

Matchställ 
 Tillverkare: Adidas
 Huvudsponsor: Åbro
 Hemmatröja: Svart tröja, vita byxor och svartgula strumpor.
 Bortatröja: Vit tröja, vita byxor och svartgula strumpor.
 Spelarnamn: Nej
 Övrigt: Byter matchställ vartannat år.

Övrig information 
 Ordförande:
 Sportchef: Björn Wesström (tillförordnad)
 Arena: Råsunda (kapacitet: cirka 35 000)

Allsvenskan 2009 
 Huvudartikel: Fotbollsallsvenskan 2009.

Resultat för AIK den allsvenska säsongen 2009. Aktuell tabell finns hos Svenska Fotbollförbundet.

OBS: resultat är i AIK-favör

Allsvenskan 2009 hade ett speluppehåll i juni 2009 främst på grund av landskamper i början av månaden samt U21-EM senare i samma månad.

Svenska cupen 2009

Träningsmatcher 2009 
Enligt aikfotboll.se och/eller Svenska Fans.

Referenser 
Externa länkar
 Officiell webbplats
 Spelartruppen säsongen 2009

Fotnoter

Fotboll i Sverige 2009
2009
Fotbollssäsongen 2009 efter lag
Basket vid olympiska sommarspelen 2000

Baskettuerneringarna vid olympiska sommarspelen 2000 i Sydney vanns av USA, båda på dam- och herrsidan.

Medaljfördelning

Herrar

Grupp A

Grupp B

Slutspel

Slutställning

 USA
 Frankrike
 Litauen
 Australien
 Italien
 Jugoslavien
 Kanada
 Ryssland
 Spanien
 Kina
 Nya Zeeland
 Angola

Damer

Grupp A

Grupp B

Slutspel

Slutställning

  USA
  Australien
  Brasilien
  Sydkorea 
  Frankrike
  Ryssland
  Slovakien
  Polen
  Kuba
  Kanada
  Nya Zeeland
  Senegal
Anläggningar vid olympiska vinterspelen 2010

Vid de olympiska vinterspelen 2010 som arrangerades 12-28 februari 2010 användes 9 arenor tävlingarna.

Arenor i Vancouver

Canada Hockey Place 
Publikkapacitet
18 630
Arenan användes för följande sporter
 Ishockey

Vancouver Olympic/Paralympic Centre 

Publikkapacitet
6 000
Arenan användes för följande sporter
 Curling

Pacific Coliseum 
Publikkapacitet
14 239
Arenan användes för följande sporter
 Konståkning
 Short track

UBC Thunderbird Arena 
Publikkapacitet
7 200
Arenan användes för följande sporter
 Ishockey

Arenor i Whistler

The Whistler Sliding Centre 
Publikkapacitet
12 000
Arenan användes för följande sporter
 Bob
 Rodel
 Skeleton

Whistler Creekside 
Publikkapacitet
7 600
Arenan användes för följande sporter
 Alpin skidåkning

Whistler Olympic Park 
Publikkapacitet
36 000 (12 000 - skidskytte; 12 000 - längdskidåkning; 12 000 - backhoppning)
Arenan användes för följande sporter

Arenor i Richmond

Richmond Olympic Oval 
Publikkapacitet
8 000
Arenan användes för följande sporter
 Hastighetsåkning på skridskor

Arenor i West Vancouver

Cypress Mountain 
Publikkapacitet
8 000
Arenan användes för följande sporter
 Freestyle
 Snowboard
Olympiska vinterspelen 2010
Månråtta

Månråttan (Echinosorex gymnura) är en art i underfamiljen råttigelkottar och den enda arten i släktet Echinosorex.

Det vetenskapliga släktnamnet är sammansatt av grekiska ekhinos (igelkott) och latin sorex (näbbmus). Artepitet bildas av de grekiska orden gumnos (naken) och oura (svans).

Utseende 

Med en kroppslängd mellan 26 och 45 centimeter är djuret ungefär lika stort som en kanin. Svansen är mellan 17 och 30 centimeter lång och glest täckt med fjäll och hår. Med en vikt mellan 0,5 och 2 kilogram är månråttan den tyngsta arten i familjen igelkottar. Svansen är täckt av fjäll och några få glest fördelade hår.

Pälsens färg är huvudsakligen svart, men huvud, skuldror och svansens bakre del är vita. På grund av de svarta teckningar som några individer har kring ögonen påminner deras ansikte om tvättbjörnens mask. Nosen är långsträckt, rörlig och spetsig.

Utbredning och habitat 

Djuret lever i Sydostasien. Utbredningsområdet sträcker sig över Malackahalvön, Sumatra och Borneo. Den föredrar fuktiga regnskogar och vistas ofta i närheten av vattendrag. Arten finns även i de stora mangroveträsken. Den kan i viss mån anpassa sig till människans landskapsförändringar.

Ekologi 

Månråttan är huvudsakligen aktiv på natten. Under dagen vilar den bland trädens rötter, under nedfallna träd eller i naturliga grottor. Viloplatsen fodras med löv. Djuret vistas främst på marken och klättrar inte i träd. Månråttan har god förmåga att simma och fångar ibland födan i vattnet. Varje individ lever ensam och reagerar aggressivt mot artfränder. Viloplatsen markeras med illaluktande sekret från analkörtlarna.

Födan utgörs huvudsakligen av ryggradslösa djur som maskar, blötdjur, insekter, skorpioner och kräftdjur. I viss mån äter den även mindre ryggradsdjur som groddjur och fiskar. I fångenskap äter månråttan ibland frukter.

Det finns inga särskilda parningstider och honan kan para sig två gånger per år. Efter dräktigheten som varar 35 till 40 dagar föds vanligen två ungar. Med människans vård kan månråttan leva cirka 2,5 år (55 månader).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999

Externa länkar 
 Avbildning
 Moonrat Encyclopædia Britannica (engelska)

Igelkottdjur
Däggdjur i orientaliska regionen
Ture Hagelberg

Ernst Ture Hagelberg, född 22 februari 1900 i Göteborg, död 16 oktober 1985 i Stockholm, var en svensk målare, tecknare och grafiker.

Hagelberg var son till typografen Carl-Oskar Hagelberg och Matilda (född Malmberg). Gift 1934 med rödakorssköterskan Karin Myrén, barn födda 1935, 1938 och 1945.

Utbildning: Slöjdföreningen och Valands Målarskola i Göteborg, Wilhelmsons målarskola i Stockholm, Grand Chaumière i Paris.

Motiv: porträtt, stilleben, figursaker, landskaps- och stadsbilder från ett flertal europeiska länder.

Teknik: akvarell, olja, tusch och blyerts.

Representerad: privata samlingar i Sverige, Norge, Finland och USA, porträtt i Stora Sköndal i Stockholm, porträtt i Skara stift, offentliga samlingar i bl.a. Luleå landsting, Umeå Landsting och Kiruna kommun.

Källor 
 
 
 Svenskt Konstnärslexikon, Allhems förlag 1952,

Externa länkar
 Ture Hagelberg, konstnärslexikonett amanda.

Svenska illustratörer
Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Göteborg
Födda 1900
Avlidna 1985
Män