kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
We Are Sthlm

We Are Sthlm är en gratis ungdomsfestival i Stockholm för ungdomar mellan 13 och 19 år. Festivalen gick åren 2001–2013 under namnet "Ung08". Den planeras och genomförs av evenemangsavdelningen på Stockholms kulturförvaltning och äger rum i Kungsträdgården i centrala Stockholm. We Are Sthlm pågår i fem dagar i augusti och har ca 300 programpunkter inom musik, dans och aktiviteter. Festivalen är Europas största ungdomsfestival och pågår parallellt med Stockholms Kulturfestival, som också är en gratisfestival, arrangerad av Stockholms stad.

Historik
We Are Sthlm-festivalen grundades 2000 som ett projekt för stadens ungdomar. Projektet blev lyckat och övergick till permanent verksamhet inom Stockholms Kulturförvaltning 2003. I dag är We Are Sthlm Europas största ungdomsfestival med fler än 160 000 aktiva besök. 2013 bytte festivalen namn till We Are Sthlm. 

2020 års festival blev inställd på grund av Coronavirusutbrottet 2019–2021

Övergreppen 

Enligt en organisatör vid Stockholms stad har sexualbrott alltid förekommit på festivalen, men 2014 ändrade brotten karaktär då gäng omringade flickor för att ofreda dem. Under festivalerna 2014 och 2015 anmäldes 38 fall av sexuella ofredanden mot flickor till polisen, majoriteten av offren var under 15 år.  

Antalet anmälda våldtäkter och sexuella ofredanden minskade 2018 med 90%.

Artister som besökt Ung08 och We Are Sthlm

Referenser

Externa länkar

wearesthlm.se

Festivaler i Sverige
Musikfestivaler i Stockholm
Återkommande evenemang i augusti
Återkommande evenemang med premiär 2000
Ungdomskultur
Löts församling

Löts församling kan syfta på:

Löts församling, Uppsala stift
Löts församling, Växjö stift
Löts församling, Linköpings stift
Ludde (seriehäfte)

Ludde var en serie seriehäften med Disneyserier som utkom på svenska åren 1968-1985. Innehållet bestod uteslutande av söndagsserien med samma namn, och kretsade kring Lady och Lufsens valp Ludde.

Historik
Söndagssidorna med Ludde började gå i amerikanska dagstidningar söndagen den 1 januari 1956 - ett halvår efter att filmen Lady och Lufsen hade världspremiär - och lades ned söndagen den 31 december 1989. Serien skrevs till en början av Ward Greene medan Dick Moores svarade för teckningarna. Redan i maj 1956 ersattes dock Green av Bill Berg, och i juni samma år tog Manuel Gonzales Moores plats. Ingen av söndagsidorna från tiden innan Berg och Gonzales har publicerats i svenska serietidningar.

I Kalle Anka & C:o nummer 40/1967 publicerades för första gången en Luddes söndagssida i en svensk serietidning. Påföljande år utkom två Luddehäften som extranummer av Walt Disney's serier (WDS); nummer 2½ med titeln "Sportlovsextra: Ludde" och nummer 6½ med titeln "Sommarläsning med Ludde". Formatet på dessa häften var liggande, samma format som söndagssidorna publicerades i dagstidningarna och omfånget var 32 sidor.

Julen 1968 utkom ytterligare ett Ludde-häfte, i samma format som tidigare, men nu utanför WDS-utgivningen. 1969 och 1970 utkom två utgåvor per år; en under sommaren och en till jul, men från och med 1971 började Ludde att ges ut enbart med ett julhäfte per år.

Efter Gonzales pensionering i mars 1981 ersattes han av Bill Wright (däremellan hann dock Daan Jippes teckna en söndagssida), och Ludde-häftena 1982 till 1985 innehåller således serier av både Gonzales och Wright.

Berg pensionerade sig från Ludde-serien i februari 1984 och ersattes av Tom Yakutis. En månad senare lämnade även Wright serien och hans plats fylldes av Bill Langley och senare Larry Meyer. Då 1985 års utgåva av Ludde blev den sista i serien är dock Yakutis' första Ludde-sida den enda som publicerats på svenska. Från och med mitten av 1980-talet försvann Ludde-söndagssidorna även från andra svenska serietidningar.

Utgivning
Hemmets Journals förlag gav ut samtliga utgåvor. 
1968: 1 häfte (utgivet vid jul - dessutom ytterligare två som dock var del av Walt Disney's serier.)
1969-1970: 2 häften/år, ett sommarhäfte och ett julhäfte.
1971-1985: 1 häfte/år, utgivit i jultid.

Totalt utkom således 20 häften, exklusive de två WDS-utgåvorna.

Se även
Walt Disney's serier
Kalle Ankas julbok
Musse Pigg och Jan Långben

Disneytidningar
Serietidningar nedlagda 1985
Serietidningar startade 1968
Natriumsulfat

Natriumsulfat är ett salt, som med kristallvatten kallas glaubersalt,  Na2(SO4) · 10 H2O, uppkallat efter Johann Rudolph Glauber, som fann det vid analys av vatten från en hälsobrunn nära Wien.

Egenskaper
Natriumsulfat bildar stora genomskinliga, klara kristaller, som vittrar i luft och sönderfaller till ett vitt pulver, samt avger sitt kristallvatten. Kristallerna har en kylande, saltaktig smak och smälter i sitt kristallvatten. Kristallerna är mycket lättlösliga i vatten, men helt olösliga i alkohol.

Natriumsulfat är kemiskt mycket stabil, är icke-reaktivt med de flesta oxiderande eller reducerande ämnen vid normala temperaturer. Vid höga temperaturer, kan den omvandlas till natriumsulfid genom karbotermisk reaktion enligt

Na2SO4 + 2 C → Na2S + 2 CO2

Förekomst
Natriumsulfat är en beståndsdel i många mineralvatten och saltkällor, liksom det förekommer i havsvatten. Blandat med gips, koksalt och bittersalt bildar det stora bergsmassiv, särskilt i Ebrodalen i Spanien och i Kaukasus. 

Saltets dekahydrat förekommer också i naturen som mineralet mirabilit i flera saltlager, på en del ställen i lager på upp till en meters mäktighet.

Användning
Medicinskt har glaubersalt använts som milt laxermedel.

När natriumsulfat används som livsmedelstillsats har det E-nummer 514.

Smältpunkten för glaubersalt är låg, 32 °C, och smältvärmen hög, 242 kJ/kg. Dessa egenskaper gör det lämpat för energilagring från solfångare. En liknande tillämpning är kylning av värmekänsliga apparater. Så länge det fortfarande finns osmält glaubersalt kvar, blir det aldrig varmare än smältpunkten. Genom tillsats av vissa andra ämnen kan smältpunkten sänkas ytterligare något, till cirka 28 °C (köldblandning).

Natriumsulfat kommer också till användning vid tillverkning av glas, natriumsulfid, ultramarin och tjärfärger.

Karlsbadersalt 
Karlsbadersalt är ett preparat som har använts som milt avföringsmedel. Saltet som dels erhålls genom indunstning av naturligt Karlsbadervatten, dels framställs syntetiskt (konstgjort Karlsbadersalt). Saltet består av 44 % torkat natriumsulfat, 18 % koksalt, 36 % natriumbikarbonat och 2 % kaliumsulfat.

Källor

Se även 
 Natriumtiosulfat
 Sulfat

Natriumföreningar
Sulfater
Dag Wennlund

Dag Wennlund, född 6 oktober 1963, svensk före detta spjutkastare som tillhörde världseliten under slutet av 1980-talet och början av 1990-talet. Han tävlade för Mariestads AIF. Han innehade under flera år svenska rekordet i spjut och nådde som bäst 5:e plats vid VM (1995).

Idrottskarriär  
Den 4 maj 1985 nådde Wennlund 92,20 i Austin, USA, vilket var en förbättring av Kenth Eldebrinks svenska rekord (91,14) från 1983. Därmed blev Wennlund den siste svenske rekordhållaren med det gamla spjutet, vars rekord ströks ur alla listor den 1 april 1986. Detta år vann Wennlund också SM på 86,44.

Efter övergången till en ny spjuttyp kom svenska rekordet återigen att hamna hos Wennlund genom resultatet 81,86 åstadkommet i Karlskrona den 2 augusti 1986. Han vann SM även detta år, på 81,86. Den 4 april 1987 satte Wennlund sitt sista svenska rekord, med 82,64. Rekordet slogs 1989 av Peter Borglund.

Wennlund vann sitt sista svenska mästerskap i spjut 1991 med 85,52. Personliga rekordet 85,02 m noterade han vid en mindre tävling i Alvesta samma säsong.

Wennlunds största internationella merit är femteplatsen vid VM i friidrott 1995 i Göteborg.

Meriter

Mästerskap
EM 1986 - Utslagen i kvalet
VM 1987 - 8:e plats
OS 1988 - 8:e plats
EM 1990 - Utslagen i kvalet
VM 1991 - 7:e plats
OS 1992 - Utslagen i kvalet
VM 1993 - 6:e plats
EM 1994 - 10:e plats
VM 1995 - 5:e plats
OS 1996 - Utslagen i kvalet

Övrigt
Han blev Stor grabb nr 370 år 1987.

Källhänvisningar 

Swedish Athletic Page
Stora grabbar
Iaaf:s webbplats

Födda 1963
Svenska spjutkastare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sverige
Män
Levande personer
Svenska mästare i spjutkastning
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Personer från Mariestad
Bräkneboda

Bräkneboda är en ort mellan Svängsta och Gränum i Karlshamns kommun i Blekinge län. Sjön Hjortsjön ligger cirka två kilometer ifrån Bräkneboda.

Orter i Karlshamns kommun
LKAB Malmtrafik

LKAB Malmtrafik AB, tidigare Malmtrafik i Kiruna aktiebolag (MTAB), är ett dotterbolag till gruvbolaget LKAB som via järnväg fraktar malmen från gruvorna i Kiruna och Malmberget till hamnarna i Luleå och Narvik, samt även till SSAB:s masugn i Luleå. Man ombesörjer även malmtransporter mellan gruvan i Kiruna och pelletsverket i Svappavaara. LKAB Malmtrafik har även ett norskt dotterbolag vid namn LKAB Malmtrafikk (tidigare Malmtrafik AS). 1996 ägdes bolaget till 51 procent av LKAB medan NSB och SJ ägde 24,5 procent var.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska järnvägsbolag
Malmtrafik
Malmbanan
Företag bildade 1932
Svenska transportföretag
Svenska företag med statligt ägande
Företag i Kiruna kommun
Spelfördelare

Spelfördelare är i fotbollssammanhang en offensiv eller attackerande mittfältare, vars främsta uppgift är att kontrollera sitt lags offensiva spel. Benämns ofta som tia (exempelvis: "NN är tian i laget"), vilket syftar på att spelfördelaren är den som ofta har burit tröja nummer tio genom åren.

De kvaliteter en spelfördelare bör besitta 

En typisk spelfördelare karaktäriseras av förmågan att slå målchansgivande passningar. De främsta egenskaperna denna typ av spelare bör ha enligt den konventionella uppfattningen är, förutom ett bra passningsspel, hög kreativitet, god teknik och bollskicklighet, ett högklassigt rörelseschema på planen, taktisk medvetenhet (förmågan att förstå men också att ”läsa” spelet - det egna samt motståndarens) och "split vision" – förmågan att ha en överblick av flera delar av planen, medspelare och motståndare samtidigt. Det är alltså ett flertal egenskaper som denna typ av spelare bör besitta för att fungera optimalt.

Fotboll
Löts församling, Uppsala stift

Löts församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2007 i Villberga-Hacksta-Löts församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1927 vara annexförsamling i pastoratet Hacksta och Löt. Från 1 maj 1927 2007 ingick församlingen som annexförsamling i Villberga pastorat. Församlingen uppgick 2007 i Villberga-Hacksta-Löts församling.

Kyrkor 
Löts kyrka

Se även 
 Löts socken, Uppland

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Löts socken

Löts socken kan syfta på:
Löts socken, Uppland
Löts socken, Öland
Löts socken, Östergötland
John Birmingham (författare)

John Birmingham, född 7 augusti 1964 i Liverpool, är en australisk författare.

Birmingham flyttade tillsammans med sin familj till Australien 1970. Han har bland annat skrivit Axis of Time-triolgin.

Bibliografi (urval) 
 Weapons of choice 2004
 Designated targets 2005
 Final impact 2006

Källor

Australiska science fiction-filmer
Engelskspråkiga science fiction-författare
Australiska journalister
Australiska fackboksförfattare
Engelskspråkiga fackboksförfattare
Australiska författare under 2000-talet
Personer från Liverpool
Födda 1964
Levande personer
Män
Alumner från University of Queensland
Johann Rudolph Glauber

Johan Rudolph Glauber, född omkring 1604, död 1670, var en tysk kemist. 

Glauber förde ett oroligt liv i olika länder och har, trots att han delade mycket av sin tids vidskepliga alkemistiska föreställningar, berikat den tekniska kemin med en mängd rön, bland annat rörande salpeterfabrikation, glasfabrikation, färgning, samt ättik- och sprittillverkning. Glauber nedlade stort arbete på studiet av hur råprodukter utnyttjas i kemiskt hänseende, och man har kallat honom den förste tekniske kemisten. Särskilt betydelsefulla var hans undersökningar över salters sönderdelning av syror och baser, vilket ledde till framställning av saltsyra och flera viktiga metallklorider samt till natriumsulfat, efter honom kallat glaubersalt. Tillhörande den iatrokemiska tiden, sysslade Glauber mycket med framställning av nya läkemedel, av vilka de flesta dock visat sig både verkningslösa och skadliga.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Tyska kemister
Personer i Tyskland under 1600-talet
Personer från Karlstadt
Födda 1604
Avlidna 1670
Män
Svensk uppslagsbok
Brač

Brač (kroatiskt uttal: [ˈbɾaːtʃ]) (italienska: Brazza, tyska: Bratz) är en ö i Dalmatien i Kroatien, nära Split. Den har en befolkning på omkring 13 000 personer (13 300 invånare år 2005). Öns centralort är Supetar, men den viktigaste turistorten är Bol.

Geografi
Ön är med sina 396 km² den största i Dalmatien och den tredje största i Adriatiska havet. Det är också den ö i Adriatiska havet som har den högsta bergstoppen (det 778 meter höga Vidova gora).

Lista på städer

 Bol
 Milna
 Murvica
 Postira
 Povlja
 Selca
 Splitska
 Sumartin
 Supetar
 Sutivan

Ekonomi
Fiske, oding av fikon, oliver, mandel och vindruvor samt en ökande turism är öns viktigaste näringar. Ön besöks av många turister varje år, främst av tjecker, tyskar, italienare och på senare år även av svenskar. Brytning av marmor har förekommit sedan antiken.

Den viktigaste turistorten heter Bol, som ligger på den södra delen av ön. Strax utanför staden Bol ligger öns enda flygplats, Bračs flygplats.

Ön lider brist på dricksvatten, som under sommaren måste föras dit från fastlandet.

Brač inom medier
Piratskattens hemlighet, som var SVT:s julkalender 2014, spelades in på Brač.

Referenser

Externa länkar

Kroatiens öar
Branddamm

En branddamm är en konstgjord vattensamling i syfte att tillhandahålla tillräckligt mycket släckvatten vid en eventuell brand.

Branddammar var vanliga förr i tiden, då det var svårt att få fram tillräckligt mycket vatten tillräckligt snabbt vid bränder i byar och tätorter. Då man ofta bodde i trähus, ofta utan brandavskiljande väggar, var det extra viktigt med snabba släckinsatser.

I äldre byar, såsom i Öxnäs och Askesby Högen på Hisingen, Göteborgs kommun, hittar man fortfarande branddammar, som i vissa fall kan vara överväxta. I Öxnäs har de underjordisk förbindelse med flera av gårdarna - en tidig variant av brandposter.

Idag 

I takt med att räddningstjänsterna fick bättre fordon för distribution av släckvatten (sprut- och släckbilar, tankfordon och även möjlighet till inkoppling på brandposter kopplade till de kommunala vattennäten), har behovet minskat. 

I närheten av större industrier kan man dock se nybyggda branddammar som är tänkta att kunna komplettera räddningstjänsternas släckbilar i samband med större bränder. Till vardags kan dessa dammar även tjäna som kylbassänger för verksamheten.

Brandförsvar
Öxnäs, Göteborgs kommun

Öxnäs är en by i Säve socken på Hisingen i Göteborgs kommun som består av adresserna Öxnäs by, Öxnäsvägen, Öxnäs Sörgård, Öxnäs Kulleväg och Tyvetvägen.

Bynamnet
Öxnäs betyder "Oxarnas näs". Näset syftar på den moränkulle som själva byn ligger på, och som skjuter upp över det omgivande landskapet. När landhöjningen inte var så stor, gick en sjö upp ända hit som bildades av Nordre Älv och Kvillen (norra delen av Kvillebäcken).

Historia
Öxnäs By har varit bebodd sedan järnåldern. I området finns det tre gravfält från samma tid. I skriftliga källor nämns "Øxnenæss" redan från 1388. Under medeltiden fanns här fem till sex gårdar. Man odlade främst de grusiga sluttningarna, medan den gamla älvsbotten, som i stort sett bara bestod av lera, var lämplig som ängsmark för betesdjur, därav "Öx" eller det mer moderna "oxarna" i namnet. 

Den äldsta kartan över Öxnäs är från 1783 då storskifte genomfördes på inägorna. Vid den tiden omfattade byn fem gårdar som var uppdelade i ca 20 bruksenheter. Delar av åkern på grusmarken hade då lagts ner och lermarken hade även den börjat används för odling. Vid laga skifte 1836 hade byn 23-24 brukningsenheter och 18-19 ägare.
Dagens betesmarker kring Öxnäs är mycket varierande och här finns flera olika naturtyper. Alltifrån magra ängssluttningar ner till fuktängar närmare älven. Här finns flera olika fågelarter, bl.a. Vattenrall, och det är svårt att hitta liknande variationer någon annanstans. Totalt sett är området ett unikt landskap i Sverige, både jordbruksmässigt, botaniskt och kulturhistoriskt.

Riksintresse

Öxnäs med tillhörande ägor är utsedda till riksintresse för natur- och kulturvården. Stora delar av Öxnäs utsågs på 90-talet till ett s.k. Natura 2000-område, dvs. området måste säkerställas genom reservatbildning eller annan skyddsform.

Den 1 januari 2018 beslutade Sveriges regering att Öxnäs skulle bli ett naturreservat med samma namn. Det gränsar till reservatet Nordre älvs estuarium. Området hade dessförinnan utretts av Länsstyrelsen i Västra Götalands län för att säkerställa att befintligt jordbruk i området kunde fortsätta bedrivas. Naturreservatet innefattar förutom området Öxnäs även Askesby, Askesby Högen, Bärby och delar av Brunstorp.

Byggnaderna

Det är på få ställen i Sverige som man hittar hela gårdar, med både boningshus och ekonomibyggnader, så tätt byggda.

Tidigt insåg man faran i att bygga träbyggnader för tätt. Därför anlade man en branddamm i byn, avsedd att kunna tillgodose behovet av släckningsvatten om brand skulle uppstå. Denna har idag underjordisk förbindelse med flera av gårdarna.

I och med riksintresset råder det också strikta riktlinjer med hur man får lov att bygga till, förändra, restaurera och riva byggnader.

Nääs byggnadsvård i Lerums kommun, har givit ut en skrift i samarbete med Göteborgs Museinämnd, som berättar mer om Öxnäs och de två grannbyarna Askesby och Askesby Högen, samt ger konkreta tips till varsamt underhåll av byggnaderna i området.

Områden i Göteborgs kommun
Hisingen
Säve
Almnäs slott

Ej att förväxla med Almnäs gård i Södertälje kommun
Almnäs slott är en herrgård i Guldkroken i Norra Fågelås socken i Hjo kommun i Västergötland, 5 km söder om Hjo.

Herrgården är uppförd 1773–1776 för generalen greve Wolter Reinhold von Stackelberg. Den är belägen vid en vik av Vättern och omges av en park.

Historik
Almnäs låg under nedeltiden under Alvastra kloster.
Johan III bytte 1592 bort Almnäs till Axel Johansson (Natt och Dag) mot fastigheter på Öland och i Kronobergs län. Axel Johansson var sannolikt den som först byggde Almnäs till sätesgård. Sedermera tillhörde egendomen familjerna Sparre, Bielke, Horn, Ehrensten med flera. Den köptes 1859 av Gustaf Sparre, första kammarens talman, som sålde godset till Oscar Dickson.

Se även
Almnäs tegelbruk

Källor

Noter

Vidare läsning
Supetar

Supetar är en stad på ön Brač i Kroatien. Staden är en stor turistort som lockar många turister under sommarhalvåret. Supetar har också Bračs största hamn med färjetrafik till Split ca 15 gånger per dag under högsäsongen. Operatör av färjetrafiken är Jadrolinija och Splittours.
Staden har en befolkning på 3062 personer, vilket gör den till den största, och snabbast växande staden på ön Brač.
Till Supetars kommun räknas också orterna Splitska, Skrip och Mirca.

I staden finns också flera imponerande historiska byggnader. Församlingskyrkan med sina monumentala trappor, byggd 1733, räknas som en av stadens mest historiska byggnader. Inne i kyrkan finns målningar av den lokala barockmålaren Feliks Tironi. Staden erbjuder också ett flertal olika fritidsaktiviteter som bland annat simbassänger, tennisplaner, vattenskidåkning och fiske.

Se även
Bol
Murvica
Sumartin
Sutivan

Källor

Externa länkar
Supetars hemsida
Turistinfo

Orter i Split-Dalmatiens län
Löts kyrka

Löts kyrka kan syfta på olika kyrkor:

Löts kyrka, Uppland
Löts kyrka, Öland
Löts kyrka, Östergötland
Bol, Kroatien

Bol är en by på ön Brač i Kroatien. Bol är den viktigaste turistorten på Brač, särskilt känd för den rena stranden "Zlatni Rat" ("Gyllene Hornet"), som ser ut som en bergstopp uppifrån. Det tar ca 15-20 minuter att promenera från Bols hamn till Zlatni Rat. Det går även en båtlinje mellan stranden och centrum. Det finns 5 hotell i Bol, som ligger på bara på några minuters avstånd från stranden.
Promenaden mellan Bol och Zlatni Rat ligger precis vid strandkanten. Promenaden går under skuggande träd nästan hela promenaden. På vägen finns det ett antal kaféer och barer, och under säsongen bra lekplatser för barnen. Närmast byn finns det även en liten marknad. 

Bol är lämpligt för den som är intresserad av snorkling, dykning, vindsurfing och kitesurfing. Efter hela ön Bračs kustlinje många möjligheter till dykning och det finns många fler möjligheter utanför de närliggande öarna som Hvar.

Öarna Brač och Hvar ligger precis parallellt med varandra, så när det blåser upp eller ner längs Adriatiska havet trycks vinden ihop mellan öarna som i en vindtunnel, vilket ger goda förhållanden för både vindsurfing och kitesurfing. Det går dagligen utflykter till de närliggande öarna och turistmålen, och är man morgonpigg går det en katamaran direkt till Split på ca 55 minuter.

Orter i Split-Dalmatiens län
Alex Ribeiro

Alex Dias Ribeiro, född 7 november 1948 i Belo Horizonte, är en brasiliansk racerförare.

Racingkarriär
Ribeiro, som 1976 tävlade i det brittiska F3-mästerskapet, fick köra i formel 1 för Hesketh i säsongens näst sista lopp i . Han kom i mål i sin debut som tolfte förare.

Säsongen  köpte han en förarplats i March. Han fick bryta de fyra första loppen, misslyckades sedan att kvalificera sig till de följande sex loppen men lyckades därefter kvalificera sig till fem av de återstående sju loppen. Han kom då som bäst på åttonde plats två gånger. 

Ribeiro körde sedan två lopp för Fittipaldi , men lyckades inte kvalificera sig till något av dem. 

1999 återvände Ribeiro till F1, men då som förare av den officiella läkarbilen. Han kraschade med den bilen under en övning inför loppet i . Oturligt nog bröt hans passagerare, FIA:s medicinske representant, tre revben, varefter Ribeiro fick lämna även det jobbet.

F1-karriär

|}

Noter

Källor

Födda 1948
Brasilianska racerförare
Brasilianska Formel 1-förare
Män
Levande personer
Personer från Belo Horizonte
SVT Drama

SVT Drama är Sveriges Televisions produktions- och utvecklingsavdelning för drama.

Historia
Se även: TV-teater i Sverige
Se även: Förteckning över dramaproduktioner i SVT
Drama har visats i svensk television sedan starten. I december 1954 visades inom ramen för Radiotjänsts provsändningar pjäsen När man köper julklappar, en akt ur Anatols julafton. Detta har betraktats som starten för det svenska TV-dramat. TV-teaterns första chef blev Henrik Dyfverman

TV höll sig länge med fasta skådespelarensembler. Dessa avvecklades dock under 1980-talet.

I samband samordningen av SVT:s kanaler 1996 föddes varumärket SVT Drama när dramaverksamheten i Stockholm (tidigare Kanal 1 Drama) till viss del samordnades med den i Göteborg och Malmö. År 2003 meddelade SVT att man skulle dra ner i Malmö. Efter detta har SVT:s dramaproduktion koncentrerats till Stockholm och Göteborg.

Historiskt har en stor andel av de dramer som visats i SVT varit egenproduktioner, men med tiden har allt mer produktion lagt ut på externa produktionsbolag. År 2012 lämnade SVT Drama "Fiktionshuset" i Värtahamnen som använts för dramaproduktion i egen regi. När serien De dagar som blommorna blommar producerades våren 2018 var det den sista serien SVT producerade i egen regi.

Chefer
SVT Drama Stockholm
Ingrid Dahlberg, 1986-1996 (Kanal 1 Drama)
Maria Curman, 1996-1999
Daniel Alfredson, 2000-2007
Stefan Baron, 2007-2012
Christian Wikander, 2012-2016
 Anna Croneman 2017- 

SVT Drama Göteborg
Gunnar Carlsson, 1996-1999
Magdalena Jangard, 1999-2004
Christian Wikander, 2005-2012
Mette Friberg, 2012-2014
Christian Wikander, 2014-2016

Källhänvisningar

Externa länkar
Officiell webbplats

Sveriges Television