Leipzigs universitet

Leipzigs universitet (tyska: Universität Leipzig, latin: Alma Mater Lipsiensis) är ett av de äldsta universiteten i Tyskland, grundat 1409. Det ligger i Leipzig i förbundslandet Sachsen och drivs idag av förbundslandet som statligt universitet.

Historia 
Universitetet grundades 2 december 1409 i Leipzig, under bröderna Fredrik I "den stridbares" och Vilhelm II "den rikes" gemensamma regering som markgrevar av Meissen. Detta gör universitetet till det näst äldsta kontinuerligt existerande universitetet i det nuvarande Tyskland, efter universitetet i Heidelberg (1386). Anledningen till grundadet av ett nytt universitet var oroligheter vid Karlsuniversitetet i Prag under Wenzel IV av Böhmens regering, som ledde till att omkring ettusen studenter och lärare lämnade Böhmen för handelsstaden Leipzig. Staden Leipzig tillhandahöll en byggnad på Petersstrasse och grundandet av universitetet bekräftades samma år av påven Alexander V. Johannes Otto von Münsterberg, tidigare rektor i Prag, blev universitets första rektor. Under mitten av 1400-talet var universitetet ett viktigt centrum för den humanistiska rörelsen, där bland andra humanisterna Peter Luder och Hartmann Schedel verkade. Den medicinska fakulteten grundades 1415 och den juridiska fakulteten 1446.

Fram till 1830 var universitetets studenter organiserade i fyra geografiska studentnationer; den meissenska (huset Wettins territorier i kungariket Sachsen och Thüringen), den sachsiska (inklusive norra och nordvästra Tyskland samt England och Skandinavien), den bayerska (inklusive södra och västra Tyskland samt Väst- och Sydeuropa) och den polska (inklusive Schlesien, östra Tyskland och Östeuropa). Markgrevarna åtog sig vid grundandet att finansiera fem magistrar vardera vid respektive nation, medan övriga finansierades genom avgifter och sidoinkomster. Fram till 1800-talet var universitetet genom avkastningen från de så kallade universitetsbyarna som donerats till universitet till stora delar finansiellt oberoende. 

Under den katolska epoken fram till reformationen fungerade biskopen av Merseburg som kansler och påvens representant vid universitetet. Genom reformationen kom huset Wettin under 1500-talet att som sekulära administratörer av biskopsdömet Merseburg gradvis få starkare inflytande över universitetet, bland annat över tjänstetillsättningar.

I samband med reformationen kom även Leipzigs tidigare dominikanklosters byggnader, det så kallade Paulineum, att bli del av universitetet 1543, inklusive klosterkyrkan St. Pauli som blev universitetskyrka.

Under trettioåriga kriget drabbades universitetet av omfattande skador som det på grund av ekonomiska svårigheter inte kunde åtgärda, bland annat under den svenska ockupationen av Leipzig från 1642 till 1650. Även sjuårskriget kom senare att leda till kraftigt minskade studenttal. Från 1725 verkade Johann Christoph Gottsched som lärare vid universitetet, sedermera som rektor och professor i poesi. Denne och Christian Fürchtegott Gellert kom att under upplysningen influera diktare som Gotthold Ephraim Lessing, Friedrich Gottlieb Klopstock och Johann Wolfgang von Goethe. 

Universitetet döptes under Östtyskland om till Karl-Marx-Universität Leipzig 1953, men återfick det nuvarande namnet Universität Leipzig 1991.

Kända lärare 
 Vilhelm Bjerknes
 Ernst Bloch
 Peter Debye
 Siegfried Hauptmann
 Johann Christian August Heinroth
 Werner Heisenberg
 Gustav Hertz
 Johann Matthias Hase
 Felix Klein
 Hermann Kolbe
 Benno Landsberger
 Gotthold Ephraim Lessing
 Peter Luder
 Carl Friedrich Wilhelm Ludwig 
 Theodor Mommsen
 Johann Ritter von Oppolzer
 Wilhelm Ostwald
 Friedrich Ratzel
 Friedrich Wilhelm Ritschl
 Nathan Söderblom
 Konstantin von Tischendorf
 Wilhelm Wundt

Kända studenter 
 Georgius Agricola (1494–1555), läkare och metallurgisk författare
 Carl Philipp Emanuel Bach (1714–1788), tonsättare, musiklärare och klaverspelare
 Georg Bredig (1866–1944), fysikalisk kemist
 Arnold Gehlen (1904–1976), konservativ filosof och sociolog
 Hans-Dietrich Genscher (1927-2016), politiker, fridemokrat
 Johann Wolfgang von Goethe (1749–1832), författare, dikater och naturforskare
 Walter Hasenclever (1890–1940), dramatiker, poet och författare
 Heinrich von Huyssen (1666–1739), tysk diplomat och rådgivare till Peter den store
 Maybrit Illner (född 1965), journalist och författare
 Ernst Jünger (1895–1998), författare och filosof
 Erich Kästner (1899–1974), författare
 Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716), matematiker och filosof
 Karl Liebknecht (1871–1919), politiker, kommunist
 Angela Merkel (född 1954), kvantkemist och politiker, Tysklands f.d. förbundskansler
 Thomas Müntzer (1489–1525), präst och bondeupprorsledare
 Friedrich Nietzsche (1844–1900), författare och filosof
 Novalis (1772–1801), romantisk poet och novellist
 Jöns Bengtsson Oxenstierna (1417–1467), svensk ärkebiskop och riksföreståndare
 Tiina Rosenberg (född 1958), finländsk teatervetare och genusvetare
 Ferdinand de Saussure (1857–1913), schwei<isk lingvist
 Kurt Schumacher (1895–1952), politiker, socialdemokrat
 Robert Schumann (1810–1856), tonsättare
 Georg Philipp Telemann (1681–1767), tonsättare
 Edward Teller (1908–2003), amerikansk kärnfysiker
 Richard Wagner (1813–1883), musikdramatiker, tonsättare, dirigent och författare
 Juli Zeh (född 1974), författare

Vidare läsning 
Dietel, Beatrix (2015). Die Universität Leipzig in der Weimarer Republik: Eine Untersuchung zur sächsischen Hochschulpolitik. Leipziger Universitätsverlag, Leipzig. (tyska)

John, Matthias (2015). Eine Strukturgeschichte der Universität Leipzig bzw. der Karl-Marx-Universität (1945-1957/8). trafo Wissenschaftsverlag, Berlin. (tyska)

Tillack-Graf, Anne-Kathleen (2019). Institute of Communication and Media Studies (University of Leipzig). The SAGE International Encyclopedia of Mass Media and Society. SAGE Publications. (engelsk)

Universität Leipzig (2010). Geschichte der Universität Leipzig 1409–2009. 5 volymer. Leipziger Universitätsverlag, Leipzig. (tyska)

Externa länkar 

Universitet och högskolor i Tyskland