kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Västra Ryds socken, Östergötland

Västra Ryds socken i Östergötland ingick i  Ydre härad, ingår sedan 1971 i Ydre kommun och motsvarar från 2016 Västra Ryds distrikt.

Socknens areal är 135,44 kvadratkilometer varav 120,50 land. År 2000 fanns här 764 invånare. Tätorten  Rydsnäs med sockenkyrkan Västra Ryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västra Ryds socken omtalas i dokument första gången 1337 ("parrochis... ...Ryth") och kallades då Ryds socken. Tillägget Västra Ryd som lades till för att skilja socknen från Östra Ryd finns dokumenterad första gången 1737.

Från 1489 och en bit in på 1500-talet, ännu på 1520-talet men inte 1549 var Svinhults socken annexförsamling till Västra Ryds socken.

1 april 1877 överfördes till denna socken 23 3/4 mantal från Askeryds socken i Norra Vedbo härad bestående av Lägerbobygden: Olstorp med flera gårdar. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västra Ryds församling och för de borgerliga frågorna till Västra Ryds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ydre landskommun som 1971 blev Ydre kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Västra Ryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Ydre härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Ydre kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Västra Ryds socken ligger vid sjöarna Östra Lägern och Västra Lagern. Socknen är en höglänt skogsbygd med länets högsta höjder som når 327 meter över havet.

Fornlämningar
Kända från socknen är boplatser och tre hällkistor från stenåldern, spridda gravrösen från bronsåldern samt gravar och en fornborg från järnåldern. En runristning är antecknad vid Olstorp, nu borta.

Namnet
Namnet (1337 Rydh) kommer från en bebyggelse vid kyrkan där ryd betyder 'röjning'.

Kända personer från bygden
Andrew Peterson eller som han hette då Anders Pettersson, föddes den 20 oktober 1818 i Sjöarp i denna socken, känd för sin dagbok från sin emigration till Nordamerika våren 1850.

Se även
 Västra Ryds församling
Lista över fornlämningar i Västra Ryd socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 6 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Västra Ryds Hembygdsförening

Indelningar i Ydre kommun
Socknar i Ydre härad
Norra Vi

Norra Vi är kyrkbyn i Norra Vi socken i Ydre kommun, Östergötlands län.

Byn där Norra Vi kyrka återfinns, ligger vid södra spetsen av Norra Vifjärden i Sommen.

Någon by i egentlig mening är det inte. Halva bebyggelsen hör i stället till byn Norrhamra, den andra halvan ligger på Ribbingshovs ägor. Vi var dock ursprungligen en by som var kyrkby i socknen. Den omtalas första gången 1279 då Ulfhild Magnusdotter (Folkungaättens lagmansgren) kungjorde att hennes man Birger Filipsson (Aspenäsätten) bytt bort hennes gård Vi. 1320 ärvde Katarina Birgersdotter (Finstaätten) en gård med underlydande torp i Vi. 1479 omtalas Nils i Vi som nämndeman i Ydre härad och 1482 sägs Ivar Axelsson (Tott) äga klockarjord i kyrkbyn Vi. Under 1500-talet räknas Vi som ett mantal frälse. Vi byter senare namn till Ribbingshov.

Bebyggelsen utgörs huvudsakligen av den "tätort" som växte fram här i början av 1900-talet.

Se även
Ribbingshov

Källor

Externa länkar
Historik om Norra Vi

Orter i Ydre kommun
Västerfjälls kapell

Västerfjälls kapell är ett kapell som tillhör Arjeplogs församling i Luleå stift. Kapellet ligger två kilometer väster om Västerfjället.

Kyrkobyggnaden
Träkapellet uppfördes efter ritningar av arkitekt Bo Grefberg och invigdes sommaren 1957 av biskop Ivar Hylander.
Byggnaden har en stomme av trä och fasader klädda med vitmålad liggande träpanel. Det valmade sadeltaket var från början täckt av tjärade spån, men är numera täckt med plåt.
Kyrkorummets väggar och tak är klädda med obehandlad träpanel. Golvet är belagt med brädor.

Väster om kapellet finns en fristående klockstapel ritad av arkitekten. En kyrkklocka är skänkt av kung Gustaf VI Adolf.

Referenser
 POLCIRKELN.nu
 
 

Kyrkobyggnader i Luleå stift
Kyrkobyggnader i Arjeplogs kommun
Kyrkobyggnader invigda 1957
Kapell i Sverige
1957 i Sverige
Tzay

Tzay är ett (svenskt) varumärke för en sojabaserad köttersättningsprodukt med thailändskt ursprung. Varumärket ägs av livsmedelsföretaget Atria Scandinavia.

Produkter 
Varumärket tzay används främst för produkter som säljs i köttliknande bitar, anpassade för spett eller grytor. Bitarna har olika typer av smaksättning, inklusive med chili och ingefära. Vissa produkter är marinerade i honung (passar då inte i vegansk kost).

I dag består sortimentet av sex sojaproteinprodukter i form av filéer, spett (Happy Soy Skewers) och mindre bitar (tex Cute Soy Bits)

Historia 
Tzay har funnits i butik sedan 2002 och ägdes då av Ridderheims. Sedan 2008 tillhör både Tzay och Ridderheims livsmedelsföretaget Atria Scandinavia.

Referenser

Externa länkar 

 tzay.se

Köttersättning
Elis Chiewitz

Elis Chiewitz (uttalas tje:vits), född 13 april 1784 i Stockholm, död 24 juni 1839 på Hammarlands prästgård på Åland, var en svensk musiker och konstnär.

Biografi

Han var son till violinisten i hovkapellet Paul Johansson Cheiwitz och Christina Elisabeth Runius. Han var bror till Johan Georg Chiewitz och farbror till Georg Theodor Chiewitz. Han studerade först musik och trakterade redan som ung violoncellen vid olika konserter bland annat med hovkapellet. Han inledde sina konststudier vid Konstakademien 1801, trots uppmuntran och ett flertal medaljer kvarstod han som elev så sent som 1820. Han medverkade ett flertal gånger i akademiens utställningar med genrebilder, landskap och historiska scener i olja eller akvarell. 

Mest känd har han blivit för sina illustrationer, bland annat illustrerade han de två albumen Galleri till Fredmans epistlar och sånger 1826–1827 med Bellmanfigurer som omfattar tolv gruppscener och tjugofem enstaka Bellmanfigurer i färglagd linjeetsning efter akvarellerade tuschteckningar och illustreringen av Svenska Teater-Galleriet 1826 med tjugofyra rollfigurer ur olika sång och talpjäser samt Ett år i Stockholm (1837). 

En del av Elias Chiewitz färglitografier kom senare att fungera som förlagor till kistebrev tryckta vid Berlingska boktryckeriet i Lund.
Sina sista år i livet var han verksam som teckningslärare i Åbo på Åland där han skrev och illustrerade läroboken Handbok i linearteckning 1836. Chiewitz är representerad vid Nationalmuseum, Norrköpings konstmuseum, Uppsala universitetsbibliotek  och Kungliga biblioteket.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del I sid 306, Allhems Förlag, Malmö. 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 97. 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska illustratörer under 1800-talet
Svenska målare under 1800-talet
Svenska grafiker under 1800-talet
Svenska musiker under 1700-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Konstnärer från Stockholm
Musiker från Stockholm
Födda 1784
Avlidna 1839
Män
Svensk uppslagsbok
Dahlman

Dahlman är ett svenskt efternamn, som kan skrivas på något olika sätt. Den 31 december 2014 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Dahlman 1 409
 Dalman 265
 Dahlmann 22
Tillsammans blir detta 1 696 personer. En släkt med namnet Dalman tillhör den svenska adeln.

Personer med efternamnet Dahlman eller med varianter av detta namn
 Anders Gustaf Dalman (1848–1920), svensk skarprättare, sista svenska bödeln
 Annika Dahlman (född 1964), svensk längdskidåkare
 Axel Dahlman (1854–1938), svensk pedagog

 Bengt Dahlman (1894–1981), kemiingenjör
 Brita Dahlman (1911–1989), översättare

 Carl Edvard Dahlman (1828–1900), kartograf
 Carolin Dahlman (född 1973), författare, ledarskribent
 Cecilia Dahlman (född 1968), tennisspelare
 Cecilia Dalman Eek (född 1960), politiker, socialdemokrat

 Eric Dahlman (1776–1854), svensk organist
 Erik Dalman (1918–1990), svensk konstnär
 Eva Dahlman (född 1958), svensk skådespelare
 Eva Dahlman (fotohistoriker) (född 1947)

 Friedrich Christoph Dahlmann (1785–1860), tysk historieskrivare och politiker

 Gregor Dahlman (1923–1994), svensk skådespelare
 Gunnar Dahlman (1895–1963), jurist och ämbetsman
 Gustaf Dalman (1855–1941), tysk evangelisk teolog

 Hans Dahlman (1943–2023), svensk författare
 Helen Dahlman (1958–2015), svensk konstnär
 Helge Dahlman (1924–1979), finländsk målare och grafiker

 Jenni Dahlman-Räikkönen (född 1981), finländsk fotomodell
 Johan Dalman (född 1960), präst och teolog
 Johan Wilhelm Dalman (1787–1828), läkare och entomolog, professor i botanik och naturalhistoria

 Karin Dahlman-Wright (född 1961), svensk medicinsk forskare
 Karl Dahlman (död före 1761), svensk veterinär

 Lars Dahlman (1705–1764), svensk filosofiprofessor
 Lars Dalman (1680–1752), ämbetsman
 Lars Dalman (industriman) (1907–1993)
 Lena Dahlman, (1938–2016), skådespelare

 Milo Dahlmann (född 1958), ensamseglare

 Nils Dahlman (1914–2000), finländsk politiker och ämbetsman

Ola Dahlman (född 1939), försvarsforskare och ämbetsman
Olof Dahlman (1687–1730), fortifikationsofficer

 Paul Dahlman (1733–1779), porträttmålare
 Per-Axel Dahlman (1928–2018), musiker och skådespelare
 Pernilla Dahlman (född 1971), företagsledare
 Petter Dahlman (1725–?), målare

 Sven Dahlman (1905–2000), journalist och diplomat

 Tommy Dahlman (född 1965), författare, föreläsare och evangelist

 Wilhelm Dahlman (1860–1938), bildhuggare
 Wilhelm Fredric Dalman (1801–1881), journalist och politiker

Se även
 Dalman (släkt), svensk adelsätt
 Dahlman-Nordlingska huset, bostadshus i Sundsvall, byggnadsminne

Källor

Svenska efternamn
Wilhelm Lauser

Wilhelm Lauser, född 15 juni 1836 i Stuttgart, död 11 november 1902 i Charlottenburg, var en tysk publicist.

Lauser var på 1860-talet korrespondent till tyska tidningar från Paris och Madrid. Han medföljde 1870 tyska armén som krigskorrespondent, iakttog 1871 på ort och ställe Pariskommunen och var 1871-92 huvudredaktör för "Neues Wiener Tagblatt". Han utgav 1893-96 i Stuttgart tidskriften "Über Land und Meer" och var 1896-1902 huvudredaktör för den officiösa Berlintidningen "Norddeutsche Allgemeine Zeitung", i vilken han försvarade kejsar Vilhelm II:s "världspolitik".

Bibliografi i urval
Geschichte Spaniens von dem Sturz Isabellas bis zur Thronbesteigung Alfonsos XII. (två band, 1877)
Unter der Pariser Kommune (1878)
Kreuz und quer; Erzählungen aus meinem Wanderleben (1889)
Der erste Schelmenroman, Lazarillo von Tormes (1889, ny upplaga 1902)

Källor

Tyska journalister
Födda 1836
Avlidna 1902
Män
Ugglan
Personer från Stuttgart
Poul Chievitz

Poul Chievitz, född 1817 och död 1854, var en dansk författare.

Chievitz var symbolen för den köpehamnska sprätthöken inom dansk litteratur. Hans närmaste litteräre förebild var den franske författaren Charles Paul de Kock, ibland lånade han stildrag från Henri Murger. Bland Chievitz verk märks Nytaarsgave for Forlovede, Fra Gaden, samt Japhet, der søger sig en Kone. Tillsammans med Adolph von der Recke skrev han även vaudeviller och en litterär satir, Det kjedelige Drama, främst riktat mot Carsten Hauch.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska författare under 1800-talet
Födda 1817
Avlidna 1854
Män
Svensk uppslagsbok
Kjell Tånnander

Kjell Tånnander, född den 25 juni 1927 i Långaröd, är en svensk före detta friidrottare (mångkamp). Han tävlade först för klubben Ystads IF och från 1950 för Malmö AI. Han vann SM i tiokamp åren 1949 och 1951. Han vann även SM i stående höjd (år 1949 och 1953) samt stående längd (år 1949, 1951, 1953 och 1955). Han är far till Annette och Kristine Tånnander.

Referenser

Källor

Svenska mångkampare
Svenska mästare i tiokamp
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1948
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Födda 1927
Levande personer
Män
Göran Widenfelt

Göran Fredrik Widenfelt, född 13 augusti 1928 i Göteborg, död 9 mars 1985 i Gävle, var en svensk civilekonom, bankdirektör och friidrottare (mångkamp). Han tävlade för klubben Örgryte IS och vann SM i tiokamp åren 1950 och 1952.

Personliga rekord
 Tiokamp: 6734 poäng (Göteborg 29 juni 1952). Serie: 11.2 s, 6.82 m 12.47 m, 195 cm, 51.5 s, 15.8 s, 38.97 m, 3.20 m, 49.62 m, 4:38.6 min

Källor

Noter

Svenska mångkampare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Födda 1928
Avlidna 1985
Män
Idrottare från Göteborg
Svenska idrottare under 1900-talet
Göran Grängsjö

Göran Grängsjö, född 22 mars 1931 i Delsbo, död 15 augusti 2007 i Uppsala, var en svensk friidrottare (mångkamp). Han tävlade för klubben Upsala Studenters IF och vann SM i tiokamp år 1957.

Personliga rekord

 Tiokamp: 6325 poäng (Helsingborg 14 juli 1957). Serie: 11.3s 625cm 1328cm 175cm 53.4s 15.7s 4052cm 340cm 5105cm 5:04.1min

Referenser

Källor

Svenska mångkampare
Män
Födda 1931
Avlidna 2007
Svenska mästare i tiokamp
Personer från Delsbo socken
Svenska idrottare under 1900-talet
Stickboy

Stickboy var ett rockband från Skellefteå som existerade mellan cirka 1995 och 1998. Bandet bestod i den mest kända sättningen av Olov Öhman (sång), Eric Lindqvist (gitarr), Johan Eriksson (gitarr), Fredrik Walfridsson (bas) och Andreas Lindqvist (trummor). 

Stickboy gav ut albumet Love + Care och singeln "Total Eclipse of the Heart", en cover på Bonnie Tyler, på skivbolaget A West Side Fabrication 1996.  

Vintern 1996–1997 låg de etta på programmet "Toppen" på ZTV i nio veckor i följd (av totalt elva) med "Total Eclipse of the Heart" innan de själva bad att få hoppa av eftersom de inte bara ville bli förknippade med en cover. Videon, av Pierre Wikberg, följde ett gäng skejtare från Skellefteå under en dag och fick därför ett visst genomslag i skejtkretsar.

Svenska rockgrupper
Musik från Skellefteå
Rune Persson (friidrottare)

Rune Persson, född den 19 augusti 1935 i Vinköl, Skaraborgs län, är en svensk före detta friidrottare (mångkamp). Han tävlade för klubben IFK Lund och vann SM i tiokamp åren 1958 till 1961.

Personliga rekord

 Tiokamp: 6641 poäng (Helsingborg 14 juni 1961). Serie: 11.2s 639cm 1290cm 186cm 52.4s 15.5s 3841cm 350cm 5790cm 4:56.0min

Fotnoter

Svenska mångkampare
Män
Födda 1935
Levande personer
Svenska mästare i tiokamp
Personer från Vinköls socken
Svenska idrottare under 1900-talet
Mosjön

Mosjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Mosjön (Dalhems socken, Småland), sjö i Västerviks kommun,  (22,8 ha)
Mosjön (Ekeberga socken, Småland), sjö i Lessebo kommun,  (11,3 ha)
Mosjön (Ingatorps socken, Småland), sjö i Eksjö kommun,  (6,66 ha)
Mosjön (Kristdala socken, Småland), sjö i Oskarshamns kommun,  (15,9 ha)
Mosjön (Kävsjö socken, Småland), sjö i Gnosjö kommun,  (73,8 ha)
Mosjön (Oskars socken, Småland), sjö i Nybro kommun,  (32,4 ha)
Mosjön (Ramkvilla socken, Småland), sjö i Vetlanda kommun,  (18,8 ha)
Mosjön (Tingsås socken, Småland), sjö i Tingsryds kommun,  (15 ha)
Mosjön (Tiveds socken, Västergötland), sjö i Laxå kommun, 
Mosjön (Östads socken, Västergötland), sjö i Lerums kommun, 
Mosjön (Kättilstads socken, Östergötland), sjö i Kinda kommun,  (10,9 ha)
Mosjön (Motala socken, Östergötland), sjö i Motala kommun,  (6,52 ha)
Mosjön (Risinge socken, Östergötland, 651180-150991), sjö i Finspångs kommun,  (15,3 ha)
Mosjön (Risinge socken, Östergötland, 651505-150475), sjö i Finspångs kommun, 
Mosjön (Tjällmo socken, Östergötland), sjö i Motala kommun,  (18 ha)
Mosjön (Västra Eneby socken, Östergötland), sjö i Kinda kommun, 
Mosjön (Dunkers socken, Södermanland, 656316-156075), sjö i Flens kommun, 
Mosjön (Dunkers socken, Södermanland, 656367-155672), sjö i Flens kommun, 
Mosjön (Laxå socken, Närke), sjö i Laxå kommun,  (27 ha)
Mosjön (Lerbäcks socken, Närke), sjö i Askersunds kommun, 
Mosjön (Mosjö socken, Närke), torrlagd sjö i Örebro kommun, 
Lilla Mosjön, sjö i Nora kommun,  (9,33 ha)
Stora Mosjön, sjö i Nora kommun,  (40,5 ha)
Mosjön, Dalarna, sjö i Falu kommun,  (87 ha)
Mosjön, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun,  (2,13 km²)
Mosjön, Jämtland, sjö i Östersunds kommun,  (2,9 km²)
Lill-Mosjön, Medelpad, sjö i Sundsvalls kommun,  (14,7 ha)
Mosjön (Haverö socken, Medelpad), sjö i Ånge kommun,  (59,3 ha)
Mosjön (Selångers socken, Medelpad), sjö i Sundsvalls kommun,  (17,1 ha)
Stor-Mosjön, sjö i Sundsvalls kommun,  (1,02 km²)
Lill-Mosjön, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun,  (27,2 ha)
Mosjö-Bergtjärnen, Bergtjärnen sjö i Örnsköldsviks kommun,  (7,02 ha)
Mosjön (Dals socken, Ångermanland), sjö i Kramfors kommun,  (14,9 ha)
Mosjön (Grundsunda socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (58,3 ha)
Mosjön (Helgums socken, Ångermanland), sjö i Sollefteå kommun,  (71,8 ha)
Mosjön (Resele socken, Ångermanland), sjö i Sollefteå kommun,  (54 ha)
Mosjön, Västerbotten, sjö i Vännäs kommun,  (22,2 ha)

Se även
Mosjö socken, Örebro härad, sedan 1971 del av Örebro kommun, 
Mosjö landskommun, tidigare kommun i Örebro län
Mosås, 
Mosjö
Mosjö, Ångermanland, småort i Skorpeds socken, Örnsköldsviks kommun och Västernorrlands län, 
Kankaanjärvi
Moasjön
Motjärn
Mogöl

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Leif Andersson (friidrottare)

Leif Andersson, född 15 oktober 1937, en svensk före detta friidrottare (mångkamp). Han tävlade för klubbarna IK Hakarpspojkarna och  IK Ymer och vann SM i tiokamp år 1962.

Personliga rekord

 Tiokamp: 6382 poäng (Gävle 15 juli 1962). Serie: 12.4s 639cm 1377cm 170cm 55.5s 16.0s 3961cm 400cm 5407cm 4:34.0min

Fotnoter

Män
Födda 1937
Levande personer
Svenska mångkampare
Svenska mästare i tiokamp
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i IK Ymer
Tandmätare

Tandmätare (Odontopera bidentata) är en stor till medelstor mätare.

Kännetecken
Tandmätarens vingspann är 37,0–45,0 millimeter, och könen är i stort sett lika. De skiljs från varandra med hjälp av antennerna. Vingarnas färg varierar från ljust grågul till mörk gråbrun. Framvingarna har två tvärlinjer, bakvingarna endast en.

Utbredning
Tandmätaren är allmänt utbredd i Sverige från Skåne ända upp till Norrbotten. Den lever i olika miljöer med lövträd och buskage, i trädgårdar, lundar, parker och också någon gång på kärr. Världsutbredningen sträcker sig från Spanien ända till Tibet.

Levnadssätt
Tandmätaren flyger från slutet av maj till månadskiftet juni–juli. Larven är polyfag, det vill säga den lever på flera olika växter.

Värdväxter är bland annat:

Björkar Betula
Alar Alnus
Poppelsläktet Populus
Viden Salix
Rönnsläktet Sorbus
Hägg Prunus pardus
Lind Tilia
Vinbärssläktet Ribes
Tall Pinus
Gran Picea
Lärkträd Larix
Blåbär Vaccinium myrtillus
Getpors Rhododendron tomentosum
Gråbo Artemisia vulgaris

Referenser 
Mikkola, Kauri ym. Mittarit 2 Hangon kirjapaino 1989 
Naturhistoriska riksmuseet Uppdaterad 2 juni 2009, Hämtad 17 november 2010

Externa länkar

Harri Puranen

Mätare
Erling Bengtsson

Stig Erling Börje Bengtsson, född 17 juni 1941 i Falkenbergs församling, död 30 november 2011 i Solna församling, var en svensk friidrottare (mångkamp). Han vann SM-guld i stående höjd 1964 och i tiokamp år 1965. Han tävlade för Solna IF.

Erling Bengtsson är gravsatt i minneslunden på Solna kyrkogård.

Personliga rekord
Tiokamp: 6569 p (11 juli 1965), serie: 11,5 676 1284 170 50,9m 16,7m 3792 380 5512 4:43,1

Källor

Födda 1941
Avlidna 2011
Svenska mångkampare
Män
Svenska mästare i tiokamp
Svenska idrottare under 1900-talet
Jan-Olov Lindqvist

Jan-Olov Lindqvist, född 1 oktober 1942, är en svensk före detta friidrottare (mångkamp). Han vann SM-guld i tiokamp år 1966. Han tävlade inhemskt vid olika tillfällen för Hässelby SK och Bromma IF.

Källor

Födda 1942
Levande personer
Svenska mångkampare
Män
Svenska mästare i tiokamp
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i Hässelby SK
Friidrottare i Bromma IF
Dmitrij

Dmitrij () är ett vanligt ryskt namn:

Arkitekter 
Dmitrij Jefimov, rysk arkitekt

Brottslingar 
Falske Dmitrij

Författare 
Dmitrij Gluchovskij, rysk författare, känd för Metro 2033
Dmitrij Grigorovitj, rysk författare
Dmitrij Merezjkovskij, rysk författare

Historiker 
Dmitrij Balasjov, rysk historiker
Dmitrij Ilovajskij, rysk historiker
Dmitrij Kobeko, rysk historiker
Dmitrij Tsvjetajev, rysk historiker

Idrottsmän 
Dmitrij Fofonov, kazakisk cyklist
Dmitrij Forsjev, rysk kortdistanslöpare
Dmitrij Jarosjenko, rysk skidskytt
Dmitrij Karpov, kazakisk mångkampare
Dmitrij Kiritjenko, rysk fotbollsspelare
Dmitrij Konysjev, rysk cyklist
Dmitrij Kozontjuk, rysk cyklist
Dmitrij Loskov, rysk fotbollsspelare
Dmitrij Markov, australiensisk stavhoppare
Dmitrij Petrov, rysk kortdinstanslöpare
Dmitrij Poljanskij, rysk triathlet
Dmitrij Starikov, rysk bandyspelare
Dmitrij Savéljev, rysk bandyspelare
Dmitrij Starodubtsev, rysk stavhoppare
Dmitrij Torbinskij, rysk fotbollsspelare
Dmitrij Torgovanov, rysk handbollsspelare
Dmitrij Tsvetkov, rysk orienterare

Journalister 
Dmitrij Pisarev, rysk journalist och litteraturvetare

Furstar och kungar 
Dmitrij Donskoj, storfurste av Moskva
Dmitrij Petrovitj Gortjakov, rysk furste

Musiker 
Dmitrij Gatjev, sovjetisk musikforskare
Dmitrij Kabalevskij, rysk kompositör
Dmitrij Sjostakovitj, rysk kompositör

Naturvetenskapsmän 
Dmitrij Mendelejev, rysk kemist

Politiker 
Dmitrij Jazov, sovjetisk politiker
Dmitrij Medvedev, Rysslands premiärminister
Dmitrij Miljutin, rysk greve, general och minister
Dmitrij Sipjagin, rysk politiker
Dmitrij Sjepilov, sovjetisk politiker
Dmitrij Tolstoj, rysk greve, statsman

Religiösa personer 
Dmitrij Rostovskij, rysk teolog

Ryska förnamn
Åke Mattisson

Åke Verner Mattisson, född 29 april 1938 i Ivetofta församling, Kristianstads län, är en svensk friidrottare (mångkamp). Han vann SM-guld i tiokamp år 1969. Han tävlade för KA2 IF där han fortfarande är aktiv.

Referenser

Källor

Noter

Födda 1938
Levande personer
Svenska mångkampare
Män
Svenska mästare i tiokamp
Personer från Ivetofta socken
Svenska idrottare under 1900-talet
Seattle Storm

Seattle Storm, som grundades 2000, är en basketklubb i Seattle i Washington som spelar i damligan WNBA sedan säsongen 2000. 
Laget spelar sina hemmamatcher i KeyArena i Seattle. Till och med den 28 februari 2008 var Seattle Storm tidigare ett så kallat systerlag till NBA-laget Seattle SuperSonics, innan SuperSonics såldes till Oklahoma City.

Historia

Seattle Storms föregångare var Seattle Reign, medlem i den nedlagda ligan American Basketball League (ABL) från 1996 till och med att ligan lades ner 1998. Som en av få städer som hade ett ABL-lag tilldelades Seattle ett lag när WNBA expanderade i slutet av 1990-talet och bara två år efter att Seattle Reign hade upplösts började Seattle Storm spela i WNBA.

Den 31 maj 2000 spelade Seattle sin första match i WNBA borta mot Sacramento Monarchs som de förlorade med 60-76, och totalt vann Seattle bara sex matcher under sin första säsongen. Från säsongen 2002 har Seattle varit ett stabilt slutspelslag, undantaget för säsongen 2003. Deras första slutspel 2002 slutade med två klara förluster mot Los Angeles Sparks, medan det gick bättre under 2004 års slutspel där Seattle avfärdade först Minnesota Lynx och sedan Sacramento Monarchs på vägen till deras första WNBA-final där Connecticut Sun väntade. Efter två jämna finalmatcher och vid ställningen 1-1 vann Seattle den tredje och avgörande med 74-60 och säkrade sin första WNBA-titel. Efter den segern förlorade Seattle redan i första slutspelsomgången de fem kommande åren, innan de 2010 åter lyckades ta sig hela vägen fram till en WNBA-final. För motståndet stod den här gången Atlanta Dream för, och efter tre jämna finalmatcher stod Seattle som vinnare med 3-0 i matcher och sin andra WNBA-titel.

Externa länkar
 Seattle Storms officiella webbplats

Referenser

Basketklubbar i Washington
Sportklubbar bildade 2000
Sport i Seattle
WNBA-klubbar
Inge Hermansson

Inge Brynolf Hermansson, född 16 augusti 1945 i Kalmar, är en svensk före detta friidrottare (mångkamp). Han vann SM-guld i tiokamp år 1972. Han tävlade för KA 2 IF.

Referenser

Noter 

Svenska mångkampare
Svenska mästare i tiokamp
Svenska idrottare under 1900-talet
Män
Födda 1945
Levande personer