kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fritz Hallberg

Fritz Harald Hallberg (i riksdagen kallad Hallberg i Malmö), född 11 februari 1851 i Vellinge församling, Malmöhus län, död 9 mars 1927 i Malmö S:t Petri församling, var en svensk jurist och politiker.

Hallberg blev student vid Lunds universitet 1871 och avlade hovrättsexamen där 1875. Han blev auskultant i Hovrätten över Skåne och Blekinge samma år, extra ordinarie notarie i Göta hovrätt 1877 och vice häradshövding 1878. Hallberg var stadsnotarie i Malmö 1879–91, blev extra länsnotarie i Malmöhus län 1879, ordinarie 1884. Han blev kronofogde i Frosta och Färs häraders fögderi 1891 och var landssekreterare i Malmöhus län 1893–1922.

Hallberg blev ordförande i Malmöhus läns veterinärstyrelse 1902, ordförande i styrelsen för Malmö tekniska elementarskola och inspektor vid Högre allmänna läroverket i Malmö 1907 och var vice ordförande i styrelsen för Malmö museum 1914–27.

Hallberg var ledamot av riksdagens första kammare 1911–16, där han tillhörde Första kammarens moderata parti 1911 och Nationella partiet 1912–16. Han var ledamot av kommittén angående normalpapper för statligt bruk 1900–01, dikningslagskommittén (1911–15, ordförande) och kommittén angående fattigvårdskonvention 1914.

Källor
Svenska Dagbladets årsbok - 1927, red. Erik Rudberg & Edvin Hellblom, Åhlén & Åkerlunds Boktryckeri, Stockholm 1928 s. 244

Tvåkammarriksdagen 1867–1970, band 3, sid. 215f.

Noter 
 

Landssekreterare i Malmöhus län
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens moderata parti
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens nationella parti
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Vellinge socken
Personer i Malmös historia
Födda 1851
Avlidna 1927
Män
National Hockey League 1924/1925

National Hockey League 1924/1925 var den åttonde säsongen av NHL. Sex lag spelade 30 matcher var i grundserien innan spelet om Stanley Cup inleddes den 11 mars 1925. Stanley Cup vanns av Victoria Cougars som tog sin första titel efter finalseger mot Montreal Canadiens med 3-1 i matcher. Victoria Cougars fick spela om Stanley Cup efter vinst i WCHL.

Hamilton Tigers spelade sin sista säsong i NHL innan laget flyttade till New York och bytte namn till New York Americans.

Ligan fick två helt nya lag i Boston Bruins och Montreal Maroons, och Boston Bruins blev USA:s första lag i ligan.

Grundserien

Poängligan 1924/1925
Not: SM = Spelade matcher, M = Mål, A = Assists, P = Poäng

Slutspelet 1925
Tre lag gjorde upp om Stanley Cup-bucklan. Ettan i serien var direktkvalificerad till finalen. Tvåan och trean spelade semifinal i bäst av två matcher där den som gjort flest mål gick till final. Finalen spelades i bäst av två matcher där den som gjort flest mål fick spela om Stanley-Cup mot vinnaren från WCHL i bäst av fem matcher.

Detta var sista säsongen ett lag utanför NHL vann Stanley Cup.

NHL-semifinal 

Toronto St Patricks vs. Montreal Canadiens

Montreal Canadiens vann serien med 5-2 i målskillnad.

NHL-final 

Hamilton Tigers vs. Montreal Canadiens

Montreal Canadiens vann på walk-over mot Hamilton Tigers. Hamilton Tigers spelare ville ha mer betalt för slutspelsmatcherna men eftersom de inte fick det vägrade de att spelade finalen mot Montreal.

Stanley Cup-final 

Victoria Cougars vs. Montreal Canadiens

Victoria Cougars vann serien med 3-1 i matcher

Slutspelets poängliga
Not: SM = Spelade matcher; M = Mål; A = Assists; P = Poäng

NHL Awards

Källor
 NHL.com - ''Säsongen 1924/1925
 Grundserien 1924/25 på hockeydb.com
 Poängligor på hockeydb.com

1924 i Kanada
1924 i USA
1925 i Kanada
1925 i USA
Ishockeysäsongen 1924/1925
1924/1925
National Hockey League 1923/1924

National Hockey League 1923/1924 var den sjunde säsongen av NHL. Fyra lag spelade 24 matcher var i grundserien innan spelet om Stanley Cup inleddes den 8 mars 1924. Stanley Cup vanns av Montreal Canadiens som tog sin andra titel efter finalseger mot Calgary Tigers med 2-0 i matcher. Calgary Tigers fick spela om Stanley Cup efter vinst i WCHL.

Ottawa Senators center Frank Nighbor tilldelades den allra första Hart Memorial Trophy som grundseriens mest värdefulle spelare.

Grundserien 1923/1924
Not: SM = Spelade matcher, V = Vunna, O = Oavgjorda, F = Förlorade, GM = Gjorda mål, IM = Insläppta mål, P = Poäng, MSK = Målskillnad

Lag i grönt till NHL-final
Lag i rött hade spelat klart för säsongen

Poängligan 1923/1924
Not: SM = Spelade matcher, M = Mål, A = Assists, P = Poäng

Slutspelet 1924
Ettan och tvåan i serien spelade final i bäst av två matcher där den som gjort mest mål spela Stanley Cup-semifinal. Semifinalen spelades mot vinnaren i PCHA i bäst av tre matcher, där vinnaren fick spela Stanley Cup-final mot vinnaren i WCHL. Finalen spelades i bäst av tre matcher.

NHL-final 

Ottawa Senators vs. Montreal Canadiens

Montreal Canadiens vann serien med 5-2 i målskillnad.

Stanley Cup-semifinal 

Vancouver Maroons vs. Montreal Canadiens

Montreal Canadiens vann semifinalserien med 2-0 i matcher

Stanley Cup-final 

Montreal Canadiens vs. Calgary Tigers

Montreal Canadiens vann serien med 2-0 i matcher

Slutspelets poängliga
Not: SM = Spelade matcher; M = Mål; A = Assists; P = Poäng

NHL Awards

Källor
 NHL.com - ''Säsongen 1923/1924
 Grundserien 1923/24 på hockeydb.com
 Poängligor på hockeydb.com

1923 i Kanada
1924 i Kanada
Ishockeysäsongen 1923/1924
1923/1924
BSK

BSK kan syfta på: 

 BSK – Boverkets handbok om stålkonstruktioner, se Bestämmelser för stålkonstruktioner
 BSK – ett spelkonvent som hålls i Borås på Allhelgonahelgen, se Borås spelkonvent
 BSK – ett omstritt samlingsbegrepp för ett antal sydslaviska språk, se Serbokroatiska
 BSK Arkitekter – ett arkitektkontor med säte i Stockholm
 Brödraskapet (BSK) – Sveriges första fängelsegäng, se Brödraskapet (kriminell organisation)
 BSk – en klimatkod i Köppens system
Werner Cronquist

Albert Werner Cronquist, född 26 juni 1846 i Malmö, död 22 november 1910 i Stocksund, var en svensk kemist med inriktning på geologi. Han var far till Gustaf Wernersson Cronquist.

Biografi
Werner Cronquist studerade vid Malmö tekniska elementarskola 1860-1863, fortsatte vid Teknologiska Institutet, föregångaren till KTH, i Stockholm 1863-1866 och arbetade 1867-1871 som amanuens vid Sveriges geologiska undersökning (SGU). Som nybakad ingenjör hjälpte han till vid 1866 års allmänna industriutställning i Stockholm och visade senare ett stort intresse för utställningar och fackpress. Han gjorde 1871 en studieresa till Tyskland, Belgien och Holland som Vetenskapsakademiens stipendiat. Från 1868 började han ta konsultuppdrag och drev 1872-1884 en kemisk-teknisk byrå. Dess första undersökning gällde prov av torv. Byrån utgjorde skola för många yngre kemister.

Vid undersökningen av eldfasta material införde han en indelning i klasser som länge användes i handböcker. Undersökningen belönades 1878 med Polhemspriset.

Han var förste handelskemist åt Stockholms stad 1877-1884. På den posten efterträddes han av Erik Scholander och senare av John Landin. Från 1876 var han svenska statens "kontrollant för undersökning av eldfarliga oljor" och från 1897 av inspektör för sprängämnestillverkningen. Han var 1882-1904 rådgivare åt svenska flottan rörande sprängämnen. 1893 utnämndes han till hedersprofessor.

Cronquist gjorde uppfinningar på olika områden och bidrog till Nordisk familjebok under signaturen W.C. Han skrev ett hundratal artiklar i Teknisk Tidskrift, Geologiska föreningens förhandlingar och Industritidningen Norden. Han var verksam inom flera föreningar, var styrelseledamot och ordförande i Svenska Teknologföreningen och bidrog till grundandet av Svenska Kemistsamfundet 1883. Han skrev ofta artiklar i pressen och var även styrelseledamot i Publicistklubben. Från 1901 var han ledamot av Krigsvetenskapsakademien och från 1892 av Kungliga Örlogsmannasällskapet.

Skrifter
"Om sugfärger", i Teknisk Tidskrift (1873)
De eldfasta råämnena i Skånes kolförande formationer (1877), belönades 1878 med det nyligen instiftade Polhemspriset.
Om nitroglycerinhaltiga sprängämnen (1880), tillsammans med Gustaf Nordenström
Lärobok om de häftiga sprängämnena (1886)

Källor

Dödsruna av John Landin med porträtt i Teknisk Tidskrift, veckoupplagan, häfte 48, den 3 december 1910

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska kemister under 1800-talet
Mottagare av Polhemspriset
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Örlogsmannasällskapet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1846
Avlidna 1910
Män
Ugglan
Forskare från Malmö
Twelve

Twelve är ett album av rocksångaren Patti Smith, utgivet i april 2007. Det består, som antyds i titeln, av tolv spår, alla covers. Som bäst nådde albumet 60:e plats på Billboard 200.

Låtlista 
 "Are You Experienced?" (Jimi Hendrix) - 4:46
 Ursprungligen av The Jimi Hendrix Experience, från Are You Experienced?.
 "Everybody Wants to Rule the World" (Chris Hughes/Roland Orzabal/Ian Stanley) - 4:07
 Ursprungligen av Tears for Fears, från Songs from the Big Chair.
 "Helpless" (Neil Young) - 4:03
 Ursprungligen av Crosby, Stills, Nash & Young, från Déjà Vu.
 "Gimme Shelter" (Mick Jagger/Keith Richards) - 5:01
 Ursprungligen av The Rolling Stones, från Let It Bleed.
 "Within You Without You" (George Harrison) - 4:51
 Ursprungligen av The Beatles, från Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band.
 "White Rabbit" (Grace Slick) - 3:55
 Ursprungligen av Jefferson Airplane, från Surrealistic Pillow.
 "Changing of the Guards" (Bob Dylan) - 5:48
 Ursprungligen av Bob Dylan, från Street Legal.
 "The Boy in the Bubble" (Forere Motloheloa/Paul Simon) - 4:31
 Ursprungligen av Paul Simon, från Graceland.
 "Soul Kitchen" (John Densmore/Robby Krieger/Ray Manzarek/Jim Morrison) - 3:46
 Ursprungligen av The Doors, från The Doors.
 "Smells Like Teen Spirit" (Kurt Cobain/Dave Grohl/Krist Novoselic) - 6:32
 Ursprungligen av Nirvana, från Nevermind.
 "Midnight Rider" (Gregg Allman/Robert Payne) - 4:03
 Ursprungligen av The Allman Brothers Band, från Idlewild South.
 "Pastime Paradise" (Stevie Wonder) - 5:27
 Ursprungligen av Stevie Wonder, från Songs in the Key of Life.

Musikalbum 2007
Album av Patti Smith
Coveralbum
IBM Roadrunner

För andra betydelser, se Roadrunner

IBM Roadrunner blev i juni 2008 världens snabbaste superdator då dess beräkningshastighet på prestandatestet Linpack passerade en petaflops. År 2009 blev dock Cray Jaguar snabbare med sina 1.759 PFLOPS.
Ägare är USA:s Department of Energy, som planerar att använda datorn till att beräkna om USA:s åldrande kärnvapenarsenal är pålitlig.

Överblick 
Roadrunner är en hybridkonstruktion som är utrustad med både Cell-processorer från IBM (12 960 stycken) och Opteron-processorer (6 480 stycken) från AMD. Den använder operativsystemet Red Hat Linux. Total golvyta är 560 kvadratmeter, den totala vikten 227 ton och effektbehovet 2,35 megawatt.

Referenser 

Superdatorer
IBM
Let it Ride

Let it Ride är ett musikalbum från 1979 av den svenska sångerskan Py Bäckman.

Låtförteckning

Album av Py Bäckman
Engelskspråkiga musikalbum
Musikalbum 1979
Debutalbum 1979
Svenska debutalbum
Vetenskapsåret 1878



Händelser
 Februari - Föreningen T.I. (Svenska Teknologföreningen, 1861) övertar utgivningen av Teknisk Tidskrift (1871).
 11 februari - Första väderrapporten publiceras i Storbritannien på veckobasis.
 19 februari - Thomas Edison patenterar fonografen.
 augusti - Obelisken Kleopatras nål reses i London.
 14 oktober - Världens första fotbollsmatch i konstgjord belysning spelas vid Bramall Lane i Sheffield.
 Brittiske astronomen Richard Proctor beskriver "Zone of Avoidance", ett område av natthimlen som skyms av vår egen galax.
 21 juli - Vegaexpeditionen under Adolf Erik Nordenskiöld lämnar Tromsø med fartyget "Vega" för att finna Nordostpassagen.

Geologi

Okänt datum
Charles Lapworth publicerar sin analys av förändringar i graptolitfossiler fossils genom lerskiffer i södra Skottland, vilket betonar vikten av att använda graptolitr för att förstå stratigrafiska sekvenser.

Medicin

Okänt datum
Ádám Politzer publicerar Lehrbuch der Ohrenheilkunde, en viktig bok om otologi.

Pristagare
 Clarkemedaljen: Richard Owen, engelsk anatom och paleontolog.
 Copleymedaljen: Jean-Baptiste Boussingault, fransk kemist.
 Davymedaljen:
Louis Paul Cailletet, fransk fysiker och uppfinnare.
Raoul Pictet, schweizisk fysiker.
 Murchisonmedaljen: Hanns Bruno Geinitz, tysk geolog, mineralog och paleontolog.
 Polhemspriset: Werner Cronquist, svensk kemist
Rumfordmedaljen: Alfred Cornu, fransk fysiker.
 Wollastonmedaljen: Thomas Wright, brittisk kirurg och paleontolog.

Födda
1 januari - Agner Krarup Erlang (död 1929), dansk ingenjör, matematiker och statistiker.
25 januari - Ernst Alexanderson (död 1975), svensk-amerikansk radio- och TV-pionjär.
5 februari - André Citroën (död 1935), fransk biltillverkare.
28 februari - Pierre Fatou (död 1929), fransk matematiker.
28 augusti - George Whipple (död 1976), amerikansk läkare, Nobelpristagare i medicin.
2 september - Maurice René Fréchet (död 1973), fransk matematiker.
5 september - Robert von Lieben (död 1913), österrikisk läkare.
25 december - Louis Chevrolet (död 1941), schweiziskfödd racingförare och biltillverkare.

Avlidna
 18 januari - Antoine César Becquerel (född 1788), fransk fysiker.
 19 januari - Henri Victor Regnault (född 1810), fransk kemist och fysiker.
 8 februari - Elias Magnus Fries (född 1794), svensk mykolog och botaniker.
 26 februari - Angelo Secchi (född 1818), italiensk astronom.
 13 maj - Joseph Henry (född 1797), amerikansk ingenjör och fysiker.
 6 juni - Robert Stirling (född 1790), brittisk präst och uppfinnare.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1881



Händelser
 Louis Pasteur upptäcker ett vaccin mot mjältbrand.

Pristagare
 Bigsbymedaljen: Charles Barrois, fransk geolog. 
 Copleymedaljen: Charles-Adolphe Wurtz, fransk kemist.
 Davymedaljen: Adolf von Baeyer, tysk kemist, Nobelpristagare.
 Lyellmedaljen: John William Dawson, kanadensisk geolog och paleontolog.
 Murchisonmedaljen: Archibald Geikie, brittisk geolog.
 Polhemspriset: Elis Bedoire, svensk ingenjör och uppfinnare.
 Wollastonmedaljen för geologi: Peter Martin Duncan, brittisk paleontolog.

Födda
6 augusti - Alexander Fleming (död 1955), brittisk bakteriolog.

Avlidna
26 maj - Jokob Bernays, filolog.
3 februari - John Gould (född 1804), brittisk ornitolog.
23 juni - Matthias Schleiden (född 1804), tysk botaniker.
21 oktober - Eduard Heine (född 1821), tysk matematiker.
31 oktober - George W. DeLong (född 1844), amerikansk sjöofficer och polarforskare.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1882



Händelser
Nikola Tesla får idén till det roterande magnetfältet i en växelströmsmotor och uppfinner asynkronmotorn.

Antropologi
29 juli - Den tre månader långa Brasilianska antropologiska utställningen invigs i Rio de Janeiro, och hålls i Museu Nacional da Universidade Federal do Rio de Janeiro.

Astronomi
September - Stora kometen 1882 siktas.

Kemi
Okänt datum - Italienske fysikern Luigi Palmieri upptäcker för första gången helium på Jorden, detta genom D3 -spektrallinjerna då han analyserar lava på berget Vesuvius.

Matematik
Okänt datum - Ferdinand von Lindemann publicerar sitt påstående att pi (π) är ett transcendent tal.

Pristagare
 Clarkemedaljen: James Dwight Dana, amerikansk mineralog och geolog.
 Copleymedaljen: Arthur Cayley, brittisk matematiker.
Davymedaljen
Dmitrij Mendelejev, rysk kemist.
Lothar Meyer, tysk kemist.
 Polhemspriset: Carl Ångström, svensk ingenjör.
Rumfordmedaljen: William de Wiveleslie Abney, brittisk kemist, astronom och fotograf. 
 Wollastonmedaljen: Franz von Hauer, österrikisk geolog.

Födda
 2 februari : Joseph Wedderburn (död 1948), brittisk matematiker.
 14 mars - Wacław Sierpiński (död 1969), polsk matematiker.
 30 september - Hans Geiger (död 1945), tysk fysiker, uppfinnare av Geigerräknaren.
 5 oktober - Robert Goddard (död 1945), amerikansk raketingenjör.
 11 december - Max Born (död 1970), tysk matematiker, fysiker och Nobelpristagare 1954.
 28 december - Arthur Eddington (död 1944), brittisk astrofysiker.

Avlidna
 11 januari - Theodor Schwann (född 1810), tysk fysiolog.
 19 april - Charles Darwin (född 1809), brittisk geolog och naturforskare.
 8 september - Joseph Liouville, (född 1809), fransk matematiker.
 23 september - Friedrich Woehler (född 1800), tysk kemist.
 20 november - Henry Draper (född 1837), amerikansk läkare och astronom, pionjär inom rymdfotografi..

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1921



Händelser

Matematik
Okänt datum - Emmy Noether publicerar Idealtheorie in Ringbereichen, och utvecklar idealringteorin, en viktig text inom abstrakt algebra.

Medicin
27 juli - I Toronto lyckas fysiologerna Frederick Banting och Charles Best isolera kliniskt användbart insulin .

Pristagare
Bigsbymedaljen: Lewis Leigh Fermor 
Copleymedaljen: Joseph Larmor
Nobelpriset: 
Fysik: Albert Einstein
Kemi: Frederick Soddy
Fysiologi/medicin: Inget pris utdelades.
Polhemspriset: Ragnar Berwald och Bo Hellström
Wollastonmedaljen: Benjamin Neeve Peach och John Horne

Födda
 21 maj - Andrei Sakharov (död 1989), läkare, människorättsförkämpe, mottagare av Nobels fredspris.
 15 juli - Bruce Merrifield (död 2006), Nobelpristagare i kemi 1984.

Avlidna
 29 mars - John Burroughs, 83, naturhistoriker.
 23 oktober - John Boyd Dunlop, 81, uppfinnare.

Källor

Fotnoter
Hard Wind Blows

Hard Wind Blows är ett musikalbum från 1980 av den svenska sångerskan Py Bäckman.

Låtlista
 52:nd
 Tonight
 LA Freeway
 Crack Of Luck
 Step On Me
 Fast Train's Running
 Bedroom
 Mr. Who
 For A Loved One
 Analyzing Time

Album av Py Bäckman
Engelskspråkiga musikalbum
Musikalbum 1980
Vetenskapsåret 1930



Händelser

Astronomi
18 februari - Pluto upptäcks av Clyde Tombaugh
Okänt datum - Bernhard Schmidt uppfinner Schmidtkameran.
13 mars - Forskare på Lowellobservatoriet i Flaggstaff meddelar att man hittat Solsystemets nionde planet .

Matematik
Okänt datum -  Bartel van der Waerden publicerar Moderne Algebra.

Medicin
25 november - Cecil George Paine, patologist för Sheffield Royal Infirmary i England, genomför det första nedtecknade sjukdomsbotandet med penicillin, och gäller en ögoninfektion.

Teknik
Okänt datum -  Bernhard Schmidt uppfinner Schmidtkameran.

Pristagare
Brucemedaljen: Max Wolf
Copleymedaljen: William Bragg
Darwinmedaljen: Johannes Schmidt
Nobelpriset: 
Fysik: Chandrasekhara Venkata Raman
Kemi: Hans Fischer
Fysiologi/Medicin: Karl Landsteiner
Penrosemedaljen: Alfred Lacroix
Polhemspriset: dels till Erik Öman och Elis Göth, dels till Mauritz Vos och Håkan Sterky
Wollastonmedaljen: Albert Charles Seward

Födda
 13 januari - Harold Furth (död 2002), expert på plasmafysik och kärnfusion. 
 11 maj - Edsger Dijkstra (död 2002), datavetare.
 22 juni - Jurij Artjukhin (död 1998), kosmonaut.
 17 oktober - Dr. Robert Atkins (död 2003), nutritionist.
 14 november - Edward White (död 1967), astronaut.

Avlidna
 19 januari - Frank P. Ramsey (född 1903), matematiker.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1932



Händelser

Biologi
Okänt datum - J. B. S. Haldane publicerar The Causes of Evolution (om evolutionens orsaker), som förenar Mendels genetik med evolutionsteorin.

Fysik
Okänt datum - Kennedy-Thorndikes experiment visar att uppmätt tid och längd påverkas av rörelse, helt enligt speciella relativitetsteorin.
Okänt datum - James Chadwick upptäcker neutronen.
Okänt datum - Carl D. Anderson upptäcker positronen.

Pristagare
Copleymedaljen: George Ellery Hale
Darwinmedaljen: Carl Correns
De Morgan-medaljen: Bertrand Russell
Nobelpriset: 
Fysik: Werner Heisenberg
Kemi: Irving Langmuir
Fysiologi/Medicin: Charles Sherrington, Edgar Adrian
Wollastonmedaljen: Johan Herman Lie Vogt

Födda
 16 januari - Dian Fossey (död 1985), zoolog.
 26 april - Michael Smith (död 2000), kemist, Nobelpristagare 1993.
 15 augusti - Robert Lull Forward (död 2002), science fiction-författare och fysiker.
 18 september - Nikolaj Rukavisjnikov (död 2002), kosmonaut.
 31 december - Mildred Scheel, tysk cancerläkare

Avlidna
 12 mars - Ivar Kreuger, hans dödsfall sätter punkt för ett multinationellt företagsimperium
 14 mars - George Eastman (född 1854), fotograf.
 3 april - Wilhelm Ostwald (född 1853), kemist.
 20 april - Giuseppe Peano (född 1858), italiensk matematiker.
 5 juli - René-Louis Baire (född 1872), fransk matematiker.
 9 juli - King Camp Gillette (född 1855), uppfinnare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Sotmätare

Sotmätare (Odezia atrata) är en svart fjäril med vita vingspetsar som helst flyger på dagen i soligt väder. Larven äter olika flockblommiga växter, till exempel hundkäx.

Utseende 
Vingspannet är mellan 27 och 30 millimeter. Ovansidan är svart. Framvingens vingspets är vit. Äldre individer bleknar i färgen och blir mörkbruna. Larven är grön och blir upp till 25 millimeter lång.

Habitat och utbredning 
Fjärilens habitat, den miljö den lever i, är de områden där värdväxterna finns, till exempel ängsmark.

Utbredningsområdet sträcker sig från iberiska halvön över Väst- och Centraleuropa samt hela Ryssland till ön Sachalin och regionen kring floden Amur. I norr förekommer arten på brittiska öarna och Skandinaviens samt Finlands låga delar. I Sydeuropa finns arten i Italien och på Balkan.

Levnadssätt 
Denna fjäril, liksom alla andra fjärilar, genomgår under sitt liv fyra olika stadier; ägg, larv, puppa och fullvuxen (imago). En sådan förvandling kallas för fullständig metamorfos.

Flygtiden, den period när fjärilen är fullvuxen, infaller i juni och juli. Sotmätarna är aktiva på dagen i synnerhet i soligt väder. Under flygtiden parar sig fjärilarna och honan lägger äggen. Fjärilen övervintrar som ägg och larven kläcks på våren. Värdväxter, de växter larven lever på och äter av, är olika flockblommiga växter bland annat strätta, hundkäx och nötkörvel. Larven förpuppas och ur puppan kläcks den fullbildade fjärilen och en ny flygtid börjar.

Källor

Externa länkar 

Mätare
Vetenskapsåret 1940



Händelser
 5 januari - FM-radio demonstreras första gången för USA:s Federal Communications Commission.
 2 februari - De första transposonerna påvisas i majs av Barbara McClintock.
 2 februari - En reläbaserad räknemaskin för komplexa tal (Complex Number Calculator) färdigställs vid Bell Labs i USA under ledning av George Stibitz.
 27 februari - Den radioaktiva isotopen kol-14 upptäcks av Martin Kamen och Sam Ruben.
 november - Tyska forskare samlas i München och enas om att relativitetsteorin är en nödvändig del av fysiken. Detta innebär slutet för Philipp Lenards "tyska fysik" (Deutsche Physik, 1936).
 Grundämnet astat syntetiseras av Corson, MacKenzie och Segre.
 Grundämnet neptunium syntetiseras av McMillan och Abelson, som den första transuranen.
 Magnetronen uppfinns av John Randall och Harry Boot.

Biokemi
24 augusti - Howard Florey och ett forskarlag med Ernst Chain, Arthur Duncan Gardner, Norman Heatley, M. Jennings, J. Orr-Ewing och G. Sanders at the Sir William Dunn School of Pathology, University of Oxford, publicerar sina laboratorieresultat som visar penicillinets in vivo-effekt. De har också renat läkemedlet.

Meteorologi

Pristagare
Brinellmedaljen: Martin Wiberg
Copleymedaljen: Paul Langevin
Darwinmedaljen: James Peter Hill
Murchisonmedaljen: Arthur Holmes
Nobelpriset: Ingea priser utdelades. 
Penrosemedaljen: Nelson Horatio Darton
Polhemspriset: Waloddi Weibull
Sylvestermedaljen: Godfrey Harold Hardy
Wollastonmedaljen: Henry Woods

Födda
 27 november - Enrico Bombieri, matematiker.

Avlidna
 20 april - Alfred Cort Haddon, brittisk antropolog och etnolog.
 17 juni - Arthur Harden, brittisk biokemist.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Narrarna dansar

Narrarna dansar är ett musikalbum från 1986 med den svenska sångerskan Py Bäckman.

Låtförteckning

Listplaceringar

Album av Py Bäckman
Musikalbum 1986
Svenskspråkiga musikalbum