kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Australiens MotoGP 2007

Australiens MotoGP 2007 var ett race som kördes den 14 oktober på Phillip Island.

MotoGP 
Hemmasonen Casey Stoner vann övertygande sin nionde seger för säsongen. Han tog starten, och var sedan aldrig hotad. Loris Capirossi tog andraplatsen, vilket gjorde Ducatis helg komplett. Valentino Rossi slutade trea, medan Dani Pedrosa fick se sig slagen, vilket gjorde att Rossi tog ett starkt grepp om andraplatsen i VM. Marco Melandri var även han inblandad i kampen om pallplatser, men föll tillbaka på grund av däcksproblem.

Resultat 

2007 i Australien
MotoGP-tävlingar 2007
Carl Ericsson i Jönköping

Carl Magnus Ericsson (i riksdagen kallad Ericsson i Jönköping), född 1860 i Tävelsås, död 8 maj 1944 i Jönköping, var en svensk jurist och politiker (liberal).

Carl Ericsson, som studerade juridik vid Lunds universitet, gjorde karriär i domstolsväsendet och blev ledamot av Göta hovrätt 1888, advokatfiskal 1891, assessor 1909 och hovrättsråd 1910. Han hade även förtroendeuppdrag i Jönköpings politiska liv, till exempel ledamot i stadsfullmäktige 1895–1902 och i drätselkammaren 1892–1897.

Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Jönköpings stads valkrets från 10 februari 1900 till utgången av 1902. I riksdagen tillhörde han liberala samlingspartiet.

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, s. 150

Noter 

Födda 1860
Avlidna 1944
Svenska hovrättsråd
Svenska liberala politiker
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Liberala samlingspartiet
Män
Personer från Tävelsås socken
You Can't Do That

You Can't Do That (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964.

Låten och inspelningen

John Lennon påstod senare att denna bluesaktiga låt påverkades av Wilson Pickett. Låten spelades in 25 februari 1964 och kom att bli b-sida på singeln "Can't Buy Me Love". 22 maj (redan efter att låten släppts) gjorde George Martin ett pianopålägg för en alternativ version som dock aldrig släpptes. Vid inspelningen trakterar Ringo Starr congas och Paul McCartney koskälla. Vissa bedömare har tolkat titeln som Lennons kommentar till att McCartney började bli alltför framträdande. Låten släpptes som b-sida i USA 16 mars 1964 och i England 20 mars 1964. I båda fallen hade den "Can't Buy Me Love" som a-sida. Den finns även med på LP:n A Hard Day's Night som släpptes i USA 26 juni 1964 och i Storbritannien 10 juli 1964.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Musiksinglar 1964
Sånger framförda av The Beatles
Singlar utgivna på Parlophone
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Pilspetsrankesläktet

{{Taxobox
| name = Pilspetsrankesläktet
| status = 
| image = Syngonium podophyllum2.jpg
| image_caption = Blomställning hos pilspetsranka (S. podophyllum)
| range_map = 
| range_map_caption = 
| image2 = Syngonium podophyllum0.jpg
| image2_caption = 
| domain_sv = Eukaryoter
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = Växtriket
| regnum = Plantae
| divisio_sv = Fröväxter
| divisio = Spermatophyta
| subdivisio_sv = Gömfröväxter
| subdivisio = Angiospermae
| classis_sv = Enhjärtbladiga
| classis = Monocotyledonae
| ordo_sv = 
| ordo = Alismatales
| familia_sv = Kallaväxter
| familia = Araceae
| subfamilia = Aroideae
| genus_sv = Pilspetsrankesläktet
| genus = Syngonium
| taxon = Syngonium
| taxon_authority = Schott, 1829
| type_species = Syngonium auritum (L.) Schott.
| subdivision_ranks = Arter
| subdivision = * Femfingerranka (S. auritum) 
 Pilspetsranka (S. podophyllum) 

 Syngonium angustatum
 Syngonium armigerum
 Syngonium atrovirens 	
 Syngonium chiapense
 Syngonium chocoanum
 Syngonium crassifolium
 Syngonium dodsonianum	
 Syngonium erythrophyllum
 Syngonium foreroanum
 Syngonium gentryanum
 Syngonium glaucopetiolatum
 Syngonium harlingianum	
 Syngonium hastiferum'
 Syngonium hastifolium	
 Syngonium laterinervium Syngonium llanoense Syngonium macrophyllum Syngonium mauroanum Syngonium meridense Syngonium neglectum  	
 Syngonium oduberi Syngonium sagittatum Syngonium salvadorense Syngonium schottianum Syngonium sparreorum Syngonium standleyanum Syngonium steyermarkii 		
 Syngonium triphyllum Syngonium wendlandii Syngonium yurimaguense| synonyms = *Porphyrospatha Engler
}}

Pilspetsrankesläktet (Syngonium) är ett växtsläkte ur familjen kallaväxter (Araceae'') som består av cirka 30 arter från tropiska Amerika. Några arter odlas som krukväxter i Sverige.

Externa länkar 
 Thomas B. Croat - A revision of ''Syngonium (Araceae)

Kallaväxter
Pi Växtindex
Jönköpings valkrets

Jönköpings valkrets var vid riksdagsvalen till andra kammaren 1866–1908 en egen valkrets med ett mandat. Valkretsen avskaffades inför valet 1911, då Jönköpings stad uppgick i Jönköpings läns västra valkrets.

Riksdagsmän
Åke Lemchen (1867–1868)
Axel Printzensköld (1869–1872)
 Claes Wilhelm Carlson (1873–1875)
 Oscar Bergius, c (1876–1879)
Frans Gustaf Sandwall, c 1880–1882 (1880–första riksmötet 1887)
Bernhard Hay (andra riksmötet 1887)
Frans Gustaf Sandwall, nya lmp (1888–1890)
Carl Falk, AK:s c 1891–1894, fr c 1895–1896 (1891–1896)
 Henning Odencrantz, lmp 1897–1899 (1897–19/1 1900)
 Carl Ericsson, lib s (10/2 1900–1902)
 Robert Johansson-Dahr, lib s (1903–1911)

Valresultat

1896

1899

1902

1905

1908

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, s. 127
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 

Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1894-1896
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1897-1899
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1900-1902
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1903-1905
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1906-1908

Historiska valkretsar i Jönköpings län
And I Love Her

And I Love Her (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från filmen och LP:n A Hard Day's Night 1964. Låten är en ballad som Paul McCartney sjunger till akustisk gitarr. Låten spelas i filmen Across the Universe.

Låten och inspelningen

"And I Love Her" spelades in den 25 och 27 februari 1964. Låten kom ut på den amerikanska versionen av LP:n A Hard Day's Night släppt på filmbolaget United Artists' etikett den 26 juni 1964. Den europeiska versionen av A Hard Day's Night släpptes på Parlophone den 10 juli 1964. I USA fanns låten också med på Capitols album Something New den 20 juli 1964.

Det finns några olika versioner av And I Love Her. På den amerikanska versionen av LP:n A Hard Day's Night är Paul McCartneys röst huvudsakligen enkelinspelad, och på de flesta andra versioner är den dubblerad. På den tyska versionen av LP:n Something New har låten ett längre slut. Denna version finns också på den amerikanska versionen av samlings-LP:n The Beatles Rarities från 1980.

En McCartney-komposition. Men sticket gjorde Lennon och McCartney tillsammans (enligt The Playboy Interviews, 1980, sidan 146 i den svenska översättningen från 1981).

Låten var en av de icke-singellåtar som ingick i samlingsalbumet dubbel-LP:n The Beatles 1962-1966 (the red album) från 1973.

Källor
 Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
 Mark Lewisohn: The Complete Beatles Recording Sessions (1988)
 Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle (1992)
 Baksidestexten till den amerikanska versionen av LP:n The Beatles Rarities

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Filmlåtar
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
I Should Have Known Better

I Should Have Known Better (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964. Låten utgavs inte som singel i Storbritannien 1964, och i USA blev den enbart b-sida till "A Hard Day's Night". I Skandinavien och Nederländerna blev den däremot utgiven som a-sidesingel och en stor hit.

Låten och inspelningen

Denna Beatleslåt var kraftigt inspirerad av Bob Dylan, inte minst vad gäller användandet av munspel. Man försökte spela in låten under två dagar, 25 – 26 februari 1964. Lennon blev dock ofta så full i skratt över sin egen meningslösa text så att han ofta kom att börja skratta och allt som allt behövde man 22 tagningar innan man var nöjda. Låten kom med på A Hard Day's Night som släpptes i USA 26 juni 1964 och i Storbritannien 10 juli 1964.

En nyskapande melodi av Lennon 1964. Istället för att som dittills i popmusiken ha ett stick som avdramatiserar, och bara är en transportsträcka tillbaka till A-delen, ökar spänningen här istället. Dessutom finns ett tonartsbyte i själva sticket, vilket var nytt. Dessa nyheter upptäcktes eller kommenterades aldrig, eftersom etablissemanget upptäckte Beatles först med "Yesterday" 1965. (källa: se även Sven Lindström i tidningen POP, januarinumret, 1995).

Listplaceringar

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Referenser

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Singelettor i Sverige
Singelettor i Norge
Singelettor i Finland
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Tell Me Why

"Tell Me Why" är en sång av den brittiska rockgruppen The Beatles, utgiven den 10 juli 1964. Sången är skriven av John Lennon (men krediterad som Lennon–McCartney) och gavs ut på gruppens tredje studioalbum A Hard Day's Night.

Komposition och inspelning 
"Tell Me Why" är helt skriven av John Lennon, troligtvis någon gång i februari 1964. Anledningen till att sången uppkom är helt enkelt att man behövde fler sånger med ett snabbare tempo inför gruppens debutfilm Yeah! Yeah! Yeah!. Under samma tid skrevs även sångerna "I Should Have Known Better" och "I'm Happy Just to Dance With You". John Lennon beskrev själv sången som att den liknade en "sång från en afroamerikansk New York-baserad tjejgrupp".

Paul McCartney sa:

"Tell Me Why" spelades in under förmiddagen den 27 februari 1964 vid EMI Recording Studios (nuvarande Abbey Road Studios) i London i totalt åtta tagningar. Samma dag blev man även färdiga med sångerna "And I Love Her" och "If I Fell".

Utgivning 
Första gången "Tell Me Why" gavs ut var den 26 juni 1964 på den nordamerikanska utgåvan av albumet A Hard Day's Night, som gavs ut cirka två veckor innan albumet gavs ut i Europa. Det nordamerikanska albumet var mer ett soundtrackalbum där bland annat fyra av sångerna var instrumentalversioner. Ungefär en månad efter A Hard Day's Night släpptes i Nordamerika gavs albumet Something New ut, där bland annat "Tell Me Why" ingick. Detta albumet var mer likt den europeiska versionen av A Hard Day's Night, även om albumen inte innehåller samma sånger.

"Tell Me Why" spelas i The Beatles debutfilm Yeah! Yeah! Yeah! som en del av en konsertscen. Scenen filmades vid Scala Theatre i London och är den enda gången som "Tell Me Why" framfördes framför publik, som bestod av cirka 350 statister. Dock så mimade och läppsynkade man hela framträdandet och alla sånger som spelades var förinspelade.

Medverkande 
John Lennon – sång, kompgitarr
Paul McCartney – bakgrundssång, basgitarr
George Harrison – bakgrundssång, sologitarr
Ringo Starr – trummor
George Martin – piano
Medverkande enligt webbplatsen The Beatles Bible.

Coverversioner 
The Beach Boys på albumet Beach Boys' Party!, 1965.
April Wine på albumet Power Play, 1982.

Anmärkningar

Engelska originalcitat

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Brittiska rocklåtar
Engelskspråkiga sånger
Sånger producerade av George Martin
If I Fell

If I Fell (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964. Låten spelas i filmen Across the Universe.

Låten och inspelningen

Många har trott att denna romantiska låt är skriven av Paul McCartney då den faktiskt är författad av John Lennon, som ibland försökte skapa något mer känslosamma låtar även under gruppens tidiga period. Man satte den efter 15 tagningar under eftermiddagen 27 februari 1964. Låten kom med på A Hard Day's Night som släpptes i USA 26 juni 1964 och i Storbritannien 10 juli 1964. I USA kom den småningom även att bli b-sida på den amerikanska singeln And I Love Her.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Filmlåtar
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney

it:A Hard Day's Night (album The Beatles)#If I Fell
Long Tall Sally

"Long Tall Sally" är en låt skriven av Robert "Bumps" Blackwell, Enotris Johnson och Richard Penniman (känd som Little Richard). Låten spelades in av Little Richard 1956. En cover gjordes av The Beatles från 1964.

Låten och Beatles inspelning

Beatles brukade ofta köra Little Richards "Long Tall Sally" på sina konserter då Paul McCartney sjöng den eftersom han var den som lät mest som förebilden. Man avslutade till och med sin sista konsert någonsin just med denna låt och hade då i omgångar haft den på repertoaren sedan 1957! Denna inspelning, där George Martin assisterar på piano, satte man i en enda tagning 1 mars 1964 och den har i kraft och inlevelse jämförts med deras version av Twist and Shout. I England kom låten att bli titelspår på EP:n Long Tall Sally (utgiven 19 juni 1964). I USA ingick den i ”The Beatles Second Album”, som gavs ut redan den 10 april 1964, och i Sverige på den svenska Greatest Hits, som kom ut 1 april 1965. Beatles spelade också "Long Tall Sally" live som extranummer i TV-programmet Drop in vid sitt Sverigebesök hösten 1963. Den 23 augusti 1964 spelade Beatles in en liveversion av "Long Tall Sally" vid sin konsert på den amerikanska arenan Hollywood Bowl. Detta nummer avslutar liveskivan The Beatles at the Hollywood Bowl, som 1977 kom ut på LP. Skivan har dock aldrig givits ut på CD, förrän nu (2016-09-09), nymixad och remastrad av Giles Martin - son till George Martin - kompletterad med 4 bonusspår.

Andra inspelningar
Många andra band och artister har spelat in sången, exempelvis Pat Boone och The Kinks.

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
 Börje Lundberg och Ammi Bohm: Yeah! Yeah! Yeah! The Beatles erövrar Sverige (2003)
 Mark Lewisohn: The Complete Beatles Recording Sessions (1988)
 Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle (1992)

Sånger 1956
Musiksinglar 1956
Musiksinglar 1964
Sånger framförda av Little Richard
Sånger framförda av The Beatles
Sånger framförda av Elvis Presley
Sånger skrivna av Little Richard
Sånger skrivna av Robert Blackwell
Amerikanska rocklåtar
Amerikanska musiksinglar
Engelskspråkiga sånger
Sånger producerade av Robert Blackwell
Sånger producerade av George Martin
Singlar utgivna på Specialty Records
Gastrisk sleeve

Gastrisk sleeve, även sleeve gastrectomy, är en typ av fetmaoperation där ungefär två tredjedelar av magsäcken tas bort och formas till ett smalt rör där maten passerar till tarmen. Detta är den näst vanligaste fetmaoperationen i Sverige, efter Gastrisk bypass. Operationer utförs, beroende på landstingens olika gränser från ett BMI på 35 till 40. 

Den övre och nedre magmunnen behålls intakta. Vid gastric sleeve är risken för så kallad dumping och vitamin- och mineralbrist lägre än vid mindre gastric bypass, samt att risken för tarmvred är obefintlig.

Bakgrund
Ursprungligen var sleeve gastrectomy en del av operationen duodenal switch. Duodenal switch innebär en omfattande urkoppling av tunntarmen och för att minska riskerna delar man ofta upp duodenal switch till två separata operationstillfällen där man börjar med att göra en sleeve gastrectomy. Det har då visat sig att många patienter klarar sig med enbart det första steget och sleeve gastrectomy har därför på senare år börjat användas som en separat operation. En stor fördel jämfört med Gastric Bypass är att magtarmkanalens normala hormonella signalsystem behålls intakt.

Se även
Gastrisk bypass
Operationer
Bariatri
Mag- och tarmsystemet

Referenser
A Hard Day's Night (sång)

A Hard Day’s Night (Lennon/McCartney) är en låt från 1964, framförd av The Beatles.

Låten och inspelningen 
Titelspåret till filmen från 1964 fick sitt namn efter en kommentar från Ringo Starr efter en krävande dag av filmande. John Lennon skrev därefter låten ganska snabbt och den spelades in 16 april 1964. Både Johns och Pauls sång är dubblerad liksom Georges solo. Extra slagverk lades också på och låtens arrangemang (med akustisk och elektrisk gitarr i samspel) kom att inspirera bland andra The Byrds. Låten släpptes även på singel i England utöver att vara titelspår på LP:n A Hard Day's Night som släpptes i USA 26 juni 1964 och i Storbritannien 10 juli 1964.

I versens melodi hamrar Lennon på samma ton. Det är ett av hans typiska drag. Sången har komponerats i mixolydisk skala, en antik tonskala som övergavs i början av 1600-talet, men bevarats i brittisk och irländsk folkmusik.. Sångens vers har långa glidande toner (glissando). Melodin liknar den irländska kärleksvisan "Donal Óg", som har samma långa toner i glissando. Glissandon finns även i den engelska balladen "The Three Babes".

Listplaceringar

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
 Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Musiksinglar 1964
Sånger framförda av The Beatles
Singlar utgivna på Parlophone
Singelettor i USA
Singelettor i Storbritannien
Singelettor i Finland
Singelettor i Irland
Singelettor i Norge
Singelettor i Sverige
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Margaret Archer

Margaret Scotford Archer, född 20 januari 1943 i Grenoside utanför Sheffield i South Yorkshire, död 21 maj 2023 i Kenilworth i Warwickshire, var en brittisk sociolog. Archer var president för Påvliga akademin för socialvetenskaper.

Biografi 
Archer blev professor i sociologi vid universitetet i Warwick 1973 och är knuten till École polytechnique fédérale de Lausanne. Hon blev den första kvinnliga presidenten för International Sociological Association.

Verk 
Archer har gjort sig känd i debatten kring kritisk realism och myntade begreppet analytisk dualism. Archer har bland annat publicerat boken Making our way through the world: human reflexivity and social mobility (2007).

Noter

Kvinnor
Födda 1943
Brittiska sociologer
Brittiska professorer
Alumner från London School of Economics
Avlidna 2023
I'll Cry Instead

I'll Cry Instead (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964.

Låten och inspelningen

Denna något countryaktiga låt skrevs av John Lennon, vars sång dubblerats på inspelningen. Vissa källor gör gällande att det även var Lennon som spelade tamburin på låten, även om det är troligare att det är Ringo Starr. Låten sattes i två kombinerade tagningar, 1 juni 1964, direkt efter Matchbox. Den kom med på LP:n A Hard Day's Night, som släpptes i USA 26 juni 1964 och i Storbritannien 10 juli 1964.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
I'll Be Back

I'll Be Back (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964.

Låten och inspelningen
Denna låt anses av musiker ha ett ganska komplicerat arrangemang och baseras delvis på Del Shannons ”Runaway”. Man spelade in den med John Lennon på dubblerad sång den 1 juni 1964. Låten kom med på A Hard Day's Night som släpptes i Storbritannien den 10 juli 1964. I USA kom den däremot att ingå på albumet Beatles '65, vilket utgavs den 15 december 1964.

Källor
 
 

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Duodenal switch

Duodenal switch (DS), även kallad biliopancreatic diversion with duodenal switch (BPD/DS) är en operationsmetod som går ut på att både minska magsäcken och koppla bort en stor del av tunntarmen, så att ungefär en meter blir kvar där galla och föda blandas. Bara ett fåtal sjukhus utför operationen och duodenal switch utgör enbart under 1% av alla som är överviktsopererade. Duodenal switch används på patienter med extrem fetma (BMI över 50). Tidigare gjordes DS med "öppen" teknik men nu har operationsmetoden förbättras och de flesta opereras med titthålskirurgi.

Fördelar

 Ökad viktnedgång och mindre risk att öka i vikt jämfört med gastric bypass (gastrisk bypass) och sleeve gastrectomy (gastrisk sleeve) . 
 Bättre effekt på diabetes mellitus och minskad risk för återfall jämfört med gastric bypass och sleeve gastrectomy.
 Mindre risk för dumping jämfört med gastric bypass.

Nackdelar 

 Ökad risk för anemi och andra näringsbrister
 Kirurgiska komplikationer så som tarmvred eller bråck.

Referenser

Externa länkar 

 SOReg - Scandinavian Obesity Surgery Registry
 1177 - Fetmaoperationer

Operationer
Bariatri
Mag- och tarmsystemet
Any Time at All

Any Time at All (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964.

Låten och inspelningen 
Låten spelades in under den sista dagen av inspelningarna till ”A Hard Day’s Night”, den 2 juni 1964. Den var då så nyskriven att den inte var riktigt färdig. Man gjorde några halvfärdiga tagningar innan man pausade och spelade in Things We Said Today samt When I Get Home. Mot kvällen återupptog man dock arbetet på denna låt och färdigställde den, varvid den kronologiskt blev den sista låt man spelade in till ”A Hard Day’s Night”.

Låten kom med på "A Hard Day's Night" som släpptes i Storbritannien den 10 juli 1964. I USA kom den däremot att ingå på en LP vid namn ”Something New”, vilken gavs ut den 20 juli 1964.

Källor 
 Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
 Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Things We Said Today

Things We Said Today (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964.

Låten och inspelningen

Denna låt spelades in under den sista dagen av inspelningar till ”A Hard Day’s Night”, 2 juni 1964. Paul McCartney hade skrivit den under en semester med flickvännen Jane Asher på Bahamas i maj. Många har trott att låten var skriven av John Lennon även om han dock uppskattade den väldigt mycket för den något suggestiva stämning den skapar. Man satte den i stort sett i en enda tagning. Den blev även uppskattad på gruppens konserter. Låten kom med på A Hard Day's Night som släpptes i Storbritannien 10 juli 1964. I USA kom den däremot att ingå på en LP vid namn ”Something New”, vilken utgavs 20 juli 1964.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Musiksinglar 1964
Sånger framförda av The Beatles
Singlar utgivna på Parlophone
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
When I Get Home

When I Get Home (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1964.

Låten och inspelningen

Denna låt spelades in under den sista dagen av inspelningar till ”A Hard Day’s Night”, 2 juni 1964. den kom även att bli den sista låt man spelade in för LP:n även om Any Time at All var den sista man färdigställde. För denna ganska genomsnittliga Beatleslåt behövde man dock allt som allt 11 tagningar innan allt satt som det skulle. Låten kom med på A Hard Day's Night som släpptes i Storbritannien 10 juli 1964. I USA kom den däremot att ingå på en LP vid namn ”Something New”, vilken utgavs 20 juli 1964.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1964
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Amrum

Amrum (frisiska: Oomram) är en tysk ö i Nordsjön. Den tillhör Kreis Nordfriesland i Schleswig-Holstein, och Nordfrisiska öarna. Ön är 20,46 km² stor och har 2 300 invånare som bor i fem byar: Nebel, Norddorf, Steenodde, Süddorf och Wittdün.

Externa länkar

Öar i Schleswig-Holstein
Ingemar Nyman

Ingemar Nyman, född 26 februari 1951 i Luleå, Norrbotten, var en svensk friidrottare (höjdhopp) och före detta generalsekreterare i Svenska Friidrottsförbundet. Han är känd för att vara den som gjorde höjdhoppen i filmatiseringen av Lars Molins bok Höjdhoppar'n.

Nyman jobbade under många år för LHIF, Luleå Högskolors Idrottsförening.

Ingemar arbetar sedan 1 april 2003 som idrottschef på Svenska Golfförbundet.

SM silver i höjdhopp

1973,1974 och 1975

SM brons i höjdhopp

1972, 1976 och 1977

Svenska höjdhoppare
Födda 1951
Levande personer
Män
Idrottare från Luleå