Hugo Fröding

Gustaf Hugo Fröding, född 9 september 1842 i Göteborg, död 13 juni 1930 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk militär samt historiker (person- och kulturhistoria), med inriktning på Göteborgs historia.

Biografi 
Fröding blev student i Uppsala 1858, tog artilleriofficerexamen 1859, gick ut Högre artilleriläroverket 1863, blev underlöjtnant vid Göta artilleriregemente 27 september 1860, löjtnant där 1863, kapten 1871, major i armén 1885, överstelöjtnant i armén 1892 och avsked 1893. Han var chef för 10:e batteriet 1874-76 och för 8:e batteriet 1876-85, militärattaché vid beskickningen i Berlin 1885-93 samt bevistade 1:a franska armékårens övningar vid Arras 1885. 

Hugo Fröding valdes in i Kungliga Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället i Göteborg 1908. År 1923 blev han hedersdoktor vid Göteborgs högskola. Fröding inledde sitt skrivande genom en rad artiklar i Göteborgs Handels och Sjöfarts tidning, vilka senare sammanfattades i boken Det forna Göteborg (1903). Han var ledamot av Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia.

Familj
Hugo Fröding var son till grosshandlaren Anders Fröding (1802-1860) och Johanna Augusta, född Bergendahl (1811-1867). Han gifte sig 20 november 1879 i Klara församling i Stockholm med Anna Catharina (Karin) Emilia, född Malmsten (1853-1922), som var dotter till professor Per Henrik Malmsten och Emma Hård af Segerstad. Makarna Fröding hade dottern, Signe Emilie Augusta, född 1882 i Göteborg.

Släkten Fröding härstammar från Hugo Frödings farfar grosshandlaren Anders Fröding (1735-1809) som tog sitt namn efter fädernegården Frölunda i Odensåkers socken i Västergötland.

Frödingsgatan i Bagaregården (1918), är uppkallad efter Göteborgssläkten Fröding.

Utmärkelser 
Fröding var riddare av Svärdsorden 1880; riddare av Kejserliga Ryska S:t Stanislaiorden; kungliga Sachiska Albrektsorden av andra klass; riddare av Kungliga Preussiska Kronorden andra klass; riddare av Österrikiska Leopoldsorden tredje klass; kommendör av Bayerska Militärförtjänstorden och riddare av Kejserliga Ryska S:t Wladimirsorden fjärde klass.

Bibliografi 
 Paulines beundrare: Lustspel i en akt, Svenskt original, omarbetning (1897)
 Ur en Göteborgssläkts krönika: hopsamlade minnen (1898)
 Hvem var Dislin? (1899)
 Till skalden Wadmans lefnadshistoria (1899)
 Ingman-Manderfelt: en äfventyrare från Gustavianska tiden: en studie (1901)
 Det forna Göteborg (1903)
 Biografiska studier (1905)
 En artilleriöfverste af gamla stammen (1905)
 ''Berättelser ur Göteborgs äldsta Historia] (1908)
 Fischerströms resa (1910)
 Göteborgs köp- och handelsgille, handelssocitet, handelsförening handelskammare 1661-1911: minnesskrift (1911)
 Göteborgs donatorer - från äldre tid intill våra dagar del I (1911)
 Göteborgs donatorer - från äldre tid intill våra dagar del II (1912)
 Göteborgssläkter från 1600-talet (1912-1921)
 Dramatiska försök, 2 volymer (1914) 
 Berättelser ur Göteborgs Historia under envåldstiden (1915)
 Dagsländor och slagdängor (1915)
 William Chalmers' porträtt (1915)
 Göteborgs donatorer - från äldre tid intill våra dagar del III (1916)
 Ett porträttgravyrens hjälpmedel (1916)
 Jonas Kjellberg d.ä., Carl Fredrik och Charlotte Sophie Kjellberg född Krook (1917)
 Berättelser ur Göteborgs Historia under Gustavianska tiden (1922)
 Berättelser ur Göteborgs Historia under Nyare tiden (1924)
 Nils Collin: Moderlandets siste representant i "Nya Sverige" (1925) 
 Laurentius Bökers brev till Olof Rudbeck om Göteborgstraktens antikviteter (u.å.)

 Källor 
 Kungl. Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället i Göteborg 1875-1953, Nils Eriksson, Rundqvists Boktryckeri, Göteborg 1985 
 Sveriges befolkning 1900, (CD-ROM) Riksarkivet 2003
 Tjocka släkten
 Svenska ättartal för år 1892 : afsedda att utgöra tidskrift för Svensk slägtkunskap och slägtforskning samt slägtbok och slägtkalender, Victor Örnberg, Riksarkivet, Stockholm 1892 s. 154ff
 Kungl. Göta Artilleriregemente II'', [Regementets personhistoria 1794-1962 & Det motoriserade regementet 1951-1962, utgiven av Regementets historiekommitté, Göteborg 1962 s. 161f

Noter

Externa länkar 
 

Personer i Göteborgs historia
Svenska historiker under 1800-talet
Svenska militärer under 1800-talet
Överstelöjtnanter i svenska armén
Svenska attachéer
Män
Födda 1842
Avlidna 1930
Hedersdoktorer vid Göteborgs universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Militärer från Göteborg
Mottagare av Preussiska Kronordens andra klass
Mottagare av Albrektsorden
Diplomater från Göteborg
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm