kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Flisby socken

Flisby socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Nässjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Flisby distrikt.

Socknens areal är 113,00 kvadratkilometer, varav land 106,71. År 2000 fanns här 809 invånare. Tätorten Flisby samt någon kilometer sydost därom sockenkyrkan Flisby kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Flisby socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Flisby församling och för de borgerliga frågorna till Flisby landskommun. Denna senare inkorporerades 1952 i Solberga landskommun som 1971 uppgick  i Nässjö kommun. Församlingen ingår sedan 1 januari 2007 i Norra Solberga-Flisby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Flisby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Norra Vedbo och Västra härads kompanier och Smålands husarregemente, Livskvadronen, Livkompaniet.

Geografi
Flisby socken ligger nordost om Nässjö vid Svartåns övre lopp och kring Flisbysjön, Väseldasjön och Anebysjön. Socknen är en sjörik starkt kuperad skogsbygd med höjder som i öster når 325 meter över havet.

Fornlämningar

Här finns hällkistor och flera gravrösen samt domarringar från bronsåldern och äldre järnåldern. Sex järnåldersgravfält med den kända Bruadungen finns här. Tre runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1315 Flydhisby) kommer från en gård i kyrkbyn. Förleden är en variant på ett äldre namn på Flisbysjön, Fludhen, Flydhir med oklar betydelse. Efterleden är by, gård(ar).

Se även
Flisby församling
Lista över fasta fornminnen i Nässjö kommun#Flisby

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 3 Hermes 1956 libris
Torpare, soldater och husarer i Flisby , Gustav Nilsson. Utgiven av Flisby hembygdsförening 2008. libris
Från norra Smålands medeltid : en godshistorisk-genealogisk undersökning av Vedbo härads medeltida bebyggelsehistoria, Jean Silfving 1952 libris

Externa länkar

Flisby hembygdsförening 

Indelningar i Nässjö kommun
Socknar i Södra Vedbo härad
Leava

Leava är en ort på Hoornöarna i det franska territoriet (France d'outre-mer) Wallis- och Futunaöarna i Stilla havet, staden är huvudort i circonscription (distriktet) Sigave.

Staden 
Leava är huvudort i distriktet och det lokala kungadömet Sigave (franska Royaume coutumiers de Sigave) och ligger vid den södra kusten på Futunaön västra del.

Staden har endast cirka 350 invånare och är den största orten i kungadömet, hela distriktet har cirka 1 500 invånare.

Här finns förutom några förvaltningsbyggnader bland annat även industribyggnader vid hamnen och ett bibliotek.

Cirka 10 km öster om Leava ligger öns flygplats Futuna Island Airport/Pointe Vele Airport (flygplatskod "FUT"). Utanför Leava ligger viken Singave Bay.

Historia 
Kungadömet Sigave grundades ca 1784 och monarken kallas Tu`i sigave (kung). Åren 1839 - 1841 ockuperade hela Sigave av grannriket Alo.

Referenser

Externa länkar 
 Bilder från Leava (Ecran.org)
 Blandade bilder från området (Getty Images)

Wallis- och Futunaöarna
Flisby landskommun

Flisby landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Flisby socken i Södra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Solberga landskommun.

1971 uppgick sedan denna kommunen i den nybildade Nässjö kommun

Politik

Mandatfördelning i Flisby landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Nässjö kommun
Norra Solberga landskommun

Norra Solberga landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Norra Solberga socken i Södra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Solberga landskommun.

1971 uppgick sedan denna kommunen i den nybildade Nässjö kommun

Politik

Mandatfördelning i Norra Solberga landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Nässjö kommun
Mala'e

Mala'e är en ort på Hoornöarna i det franska territoriet (France d'outre-mer) Wallis- och Futunaöarna i Stilla havet, staden är huvudort i kungadömet/distriktet Alo.

Staden 
Mala'e är huvudort i distriktet och det lokala kungadömet Alo (franska Royaume coutumiers de Alo) och ligger vid den södra kusten på Futunaön östra del.

Staden har endast ca 200 invånare och återfinns bland de mindre orterna i kungadömet, hela distriktet har cirka 2 000 invånare.

Här finns förutom några förvaltningsbyggnader bland annat även kyrkan Chapelle Saint Michel och ett hotell.

Cirka 5 km öster om Mala'e ligger öns flygplats Futuna Island Airport/Pointe Vele Airport (flygplatskod "FUT").

Historia 
Kungadömet Alo grundades ca 1565 och monarken kallas Tu`i Agaifo (kung). Åren 1839 - 1841 ockuperade Alo även grannriket Sigave.

Referenser

Externa länkar 
 Blandade bilder från området (Getty Images)

Wallis- och Futunaöarna
Siri Meyer

Siri Lisen Meyer, född 11 augusti 1898 i Göteborgs mosaiska församling, död 28 februari 1985 i Björketorps församling, Västergötland, var en svensk tecknare och målare.

Siri Meyer utbildade sig först vid Slöjdföreningens skola i Göteborg och 1919-1920 vid Kungliga Konstakademien i Stockholm, och därefter vid Hans Hofmanns konstskola i München 1922-1923. I München ställde hon 1923 ut tillsammans med Paul Klee och George Grosz på Galerie Goltz. Därefter studerade hon i Paris 1924-1925 för Othon Friesz och Fernand Léger på Académie Moderne och också för Otte Sköld. I Paris delade där ateljé med den norska konstnären Elsa Lystad.

Siri Meyer verkade utomlands på flera ställen, bland annat ofta från 1926 på Mallorca, innan hon i början av 1960-talet återvände till Sverige och slog sig ned i Bohuslän. Hon arbetade i Sverige med non-figurativt måleri och med reklam, teaterscenografi och målningar på Liseberg i Göteborg. Meyer är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Referenser

De berömda och de glömda - Kvinnliga svenska modernister 1900-1930,  Mjellby konstmuseum/Norrköpings konstmuseum Halmstad 2006, 
Sara Schuldt: Siri Meyers konstnärskap ur historiens glömda vrå 2009-10-17 bpå Folkbladets webbplats, kontrollerad 2010-11-03

Vidare läsning

Externa länkar
Paris utkant på bukowskis.com

Svenska tecknare under 1900-talet
Födda 1898
Avlidna 1985
Kvinnor
Konstnärer från Göteborg
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Svenska målare under 1900-talet
Willie Galick

Willie Galick född 18 april 1987 i Nanaimo, British Columbia, är en kanadensisk basketspelare i Södertälje BBK.

Willie Galick gick på high school på Cedar Community School i Nanaimo, och spelade under sin collegetid för Pepperdine University 2005-2007 och California State University, Northridge 2007-2010, där han studerade kinesiologi innan han hösten 2010 kom till Södertälje Kings.

Den 207 cm långa Willie Galick var med till att vinna brons för Kanada vid U20-VM i Argentina 2005.

Externa länkar  
Player Bio: Willie Galick - CAL STATE NORTHRIDGE OFFICIAL ATHLETIC SITE

Kanadensiska basketspelare
Män
Födda 1987
Levande personer
Alumner från Pepperdine University
Eksjö socken

Eksjö socken i Småland ingick i Södra Vedbo härad och uppgick 1949 i Eksjö stad och är sedan 1971 en del av Eksjö kommun, från 2016 inom Eksjö distrikt i Jönköpings län.

Socknens areal var den 31 december 1948 105,88 kvadratkilometer, varav 99,80 kvadratkilometer land. Den 31 december 1948 fanns här 1 024 invånare. Sockenkyrkan Eksjö kyrka som delades med Eksjö stad ligger inte i denna socken.

Administrativ historik
Eksjö socken har medeltida ursprung. Eksjö stad bröts ut ur den ursprungliga socknen 1403 och från omkring 1500 har denna socken definierats som det landområde som ligger omkring staden.

Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 2 oktober 1885) överfördes till Eksjö stad utjorden Rönnings grufegor (även benämnd Rynings- eller grufegorna) samt lägenheten Stocknäs och Södra Vedbo härads tingshus och tingshusplats.

Den 1 januari 1905 (enligt beslut den 23 oktober 1903) överfördes ett från kyrkoherdebostället avsöndrat område omfattande 2,8 hektar till Eksjö stad.

Den 1 januari 1931 (enligt beslut den 14 mars 1930) överfördes till Eksjö stad två till kyrkoherdebostället Store- eller Prästegården hörande områden omfattande en areal av 0,15 km² (varav allt land). De två områdena var obebodda och hade tidigare utgjort enklaver inom Eksjö stads område.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eksjö landsförsamling och för de borgerliga frågorna till Eksjö landskommun. Församlingen uppgick 1949 i Eksjö församling och samma år inkorporerades landskommunen i Eksjö stad som sedan 1971 uppgick i Eksjö kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eksjö, med samma omfattning som Eksjö församling fick 1949, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente och Smålands husarregemente.

Geografi

Eksjö socken ligger väster norr och öster om Eksjö där Skurugata utgör östra gränsen. Socknen är en höglänt skogsbygd med toppar på över 300 meter över havet.

Fornlämningar
Ett par hällkistor från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern och några järnåldersgravfält samt domarringar är kända.

Namnet
Namnet (1337 Ekesiö) kommer ursprungligen från en sjö, Hunsnäsjön, och bars tidigast av en by, Eksjö. Namnet är sammansatt av eke, ekdunge, och sjö.

Se även
Lista över fasta fornminnen i Eksjö kommun#Eksjö

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 3 Hermes 1956 libris
Eksjö socken och stad under medeltiden och Vasatiden, Jean Silfving. Eksjö 1946. libris

Externa länkar

Eksjö hembygdsförening

Socknar i Södra Vedbo härad
Indelningar i Eksjö kommun
Södermanlands runinskrifter 30

Södermanlands runinskrift 30 är en runsten i Vagnhärad i Trosa kommun. Stenen är belägen 250 meter från Norasjön i Vagnhärad. Övre delen är försvunnen, men dokumenterad på äldre foton.

Inskriften

Fler bilder

Se även 
Lista över Södermanlands runinskrifter

Referenser

Noter

Källor 
 Runstenar i Södermanland. Södermanlands museum 1984

Södermanlands runinskrifter
Runinskrifter i Trosa kommun
Mike Joseph

Mike Joseph född 27 juni 1991 i Södertälje, är en svensk basketspelare (point guard) och kapten från Södertälje BBK. 

Mike Joseph började spela basket när han var sju år gammal och gick Igelstavikens gymnasiums program med elitprofil, där han gick ut våren 2010. Han är 184 cm lång. Han har medverkat i U18 och U20 landslagen och var delaktig i den svenska niondeplatsen vid U20-EM i Bilbao. Han var delaktig i det svenska U23 landslaget som deltog i den Olympiska Universiaden i Kazan, Ryssland sommaren 2013. Han debuterade i Södertälje Kings säsongen 2008/2009 och blev lagkapten säsongen 2014/2015. Med Södertälje Kings har han vunnit fyra SM-guld och ett SM-silver.

Referenser

http://lt.se/sport/basket/1.3078230-klart-mike-joseph-forlanger-med-kings

 
 http://www.expressen.se/tv/sport/basketspelaren-mike-joseph-efter-guldet-jag-lagger-av/

Svenska basketspelare
Spelare i Södertälje Kings
Män
Födda 1991
Levande personer
Idrottare från Södertälje
Synonym (biologi)

En synonym är inom den biologiska systematiken en beteckning på ett tidigare men efter taxonomisk revidering icke längre giltigt vetenskapligt namn på ett taxon.

Det kan finnas en eller flera anledningar till att ett vetenskapligt namn blir degraderat till en synonym. Exempelvis kan det ske om en och samma art (eller släkte, familj, ordning och så vidare) blivit vetenskapligt beskriven vid ungefär samma tidpunkt, av flera olika taxonomer. Enligt reglerna för den binomiala nomenklaturen ska i sådant fall det taxon som anges i den första vetenskapliga publiceringen gälla som urkund, och de övriga namnen blir då automatiskt synonymer. En annan möjlig anledning är att en redan beskriven art först blivit införd i ett specifikt släkte, men senare forskning visar att arten i själva verket står närmare ett annat släkte. Arten införs då i det sistnämnda, mer lämpliga släktet och får således ett nytt namn. För att man lättare ska kunna härleda benämningar i äldre litteratur kvarstår dock det äldre namnet som en ogiltig synonym. Av dessa anledningar följer att ett och samma taxon kan ha flera synonymer, men endast ett giltigt vetenskapligt namn. Ett exempel är fågelarten forsärla, som idag har det vetenskapliga namnet Motacilla cinerea. Den beskrevs dock först som Calobates melanope och sedan som Motacilla melanope, vilka alltså idag båda är att beteckna som synonymer.

En subjektiv synonym saknar delad typ med det gällande taxon, så synonymen är öppen för taxonomisk bedömning. Detta innebär att det finns utrymme för debatt: En forskare kan överväga de två (eller flera) typerna att hänvisa till en och samma taxon, medan en  annan forskare anser att de tillhör olika taxa. Till exempel publicerade John Edward Gray namnet Antilocapra anteflexa 1855 för en art av gaffelantilop (Antilocapridae), baserat på ett par horn. Det är nu allmänt accepterat att hans exemplar var en ovanlig individ av arten Antilocapra americana som publicerades av George Ord 1815. George Ords namn har alltså företräde, där Antilocapra anteflexa är en underordnad subjektiv synonym till Antilocapra americana.

Se även
 Typ (biologi)

Systematik
Taxonomi
 
Synonymer
Stockholms ström (sång)

Stockholms ström är en sång skriven av  Magnus Lind, vilken spelades in av Aston Reymers Rivaler och förlades till albumen Kräål 1980 samt Finaste blandning 1981.

Låten blev en stor hit i Sverige som gick in på Svensktoppen där den låg i sju veckor under perioden 18 januari- 1 mars 1981, med åttondeplats som högsta placering.

2004 tolkades låten in av Gösta Engström på Gösta Engström & Kavringarna på S/S Saltsjön. 2010 tolkades den av Rigo & the Topaz Sound.

Sångtexten menar att inget vattendrag i världen går upp mot Stockholms ström.

Referenser

Stockholmssånger
Svensktoppsmelodier 1981
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1980
Romani i svenskan: storstadsslang och standardspråk

Romani i svenskan: storstadsslang och standardspråk (, ) är en bok av författaren Gerd Carling om språket romani med särskilt fokus på svensk romani. Boken innehåller bland annat ett lexikon över ord i svenska språket som har ursprung i romani. De flesta av orden är dock slangord och förekommer inte lika allmänt i alla delar av landet.

Exempel på svenska ord med romaniursprung 

 beckna: sälja
 bäng: satan/djävel. Kan betyda idiot, galen, tokig, tråkig, korkad o.s.v.
 darra (från darranot: farlig): att vara rädd för något
 gänga, pirra, märja: ha samlag
 haja, hajja: att förstå
 kirra av kera: klara av, fixa
 tova: tusenkronorssedel
 kurra: bråka; kurrepa: slagsmål
 lattjo: rolig, kul, trevlig, säker
 lubbni: prostituerad kvinna
 sno: från sno: plocka upp, även egen egendom 
 mucka: bli fri, rycka ut från militärtjänst eller fängelse, från muckepa: frihet, muck: fri 
 tjall: något en vill dölja; ste tjall: att stå tjall, hålla utkik under pågående brott
 tjej: flicka/dotter från ett Romanifolk; rackli: flicka
 usch: från uschli: skyldig, även usling

Exempel på en mening 
Rakka diro, jekh kurrepa nachtar diro tji! Miro ashar butt daranot to diro.
Akta dig, ett slagsmål [med mig, kontextbaserat] klarar du inte! Jag är väldigt farlig [för en sådan] som du.

Facklitteratur 2005
Romani
Rudolf Gowenius

Rudolf Gowenius, född 1896 i Öjebyn, död 1960 i Stockholm, var en svensk grafiker och målare.

Rudolf Gowenius utbildade sig i etsning för Axel Tallberg på Kungliga Konstakademien i Stockholm 1919–1921. Han bosatte sig i Paris 1923 och studerade där också på Académie Moderne 1924–1925. Han utförde under 1920- och 1930-talen kyrkliga muralmålningar och fresker i Frankrike. Han utvecklade en egen teknik för lasyrmålning på sammet, där lystern i material och färger bibehölls.

Vid utbrottet av det andra världskriget återvände Rudolf Gowenius till Sverige och bosatte sig i Stockholm. Också i Sverige utförde han kyrkliga utsmyckningar, bland annat altartavlan i Östra Broby kyrka i Skåne. Gowenius är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm, Norrköpings konstmuseum  och Uppsala universitetsbibliotek.

Källor
Om Peter Gowenius på Metropol Auktioners webbplats, kontrollerad 2010-11-03

Noter

Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Födda 1896
Avlidna 1960
Män
Lommaryds socken

Lommaryds socken i Småland ingick i Norra Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Aneby kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Lommaryds distrikt.

Socknens areal är 120,25 kvadratkilometer, varav land 115,01. År 2000 fanns här 1 182 invånare. En del av tätorten Aneby samt kyrkbyn Lommaryd med sockenkyrkan Lommaryds kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Lommaryds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lommaryds församling och för de borgerliga frågorna till Lommaryds landskommun. Denna senare inkorporerades 1952 i Hullaryds landskommun som 1967 uppgick  i Aneby landskommun som 1971 ombildades till Aneby kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Lommaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Norra Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Västra härads och Vista kompanier och Smålands husarregemente Livskvadronen, Livkompaniet.

Geografi
Lommaryds socken ligger sydost om Gränna, nordväst om Aneby med Svartån och sjön Ralången i öster och sjön Noen i norr. Socknen är en till del kuperad skogsbygd som når 311 meter över havet och till del odlingsbygd.

Fornlämningar
Här finns fem hällkistor från stenåldern, ett stort antal gravrösen, stensättningar och domarringar från bronsåldern och äldre järnåldern samt tretton järnåldersgravfält, varav två stora vid Hullaryd och Vittaryd.

Namnet
Namnet (1300 Lomarydht) kommer från prästgården i kyrkbyn. Förleden är oklart, kan vara ett mansnamn Lome. Efterleden är ryd, 'röjning'.

Se även
Lommaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Aneby kommun#Lommaryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 3 Hermes 1956 libris
Grunder att minnas : något om gammal bebyggelse och gamla tider i Lommaryd, G A Engström. Utgiven av Föreningen Hembygden i Lommaryd 1966. libris
K.H. Johansson, Lommaryds socken under 1600- och 1700-talen. Tranås 1963

Externa länkar

Lommaryd hembygds och fritidsförening 

Indelningar i Aneby kommun
Socknar i Norra Vedbo härad
Haurida landskommun

Haurida landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Haurida socken i Norra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Hullaryds landskommun.

1967 uppgick sedan denna kommunen i Aneby landskommun som 1971 ombildades till Aneby kommun

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Aneby kommun
Lommaryds landskommun

Lommaryds landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Lommaryds socken i Norra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Hullaryds landskommun.

1967 uppgick sedan denna kommunen i Aneby landskommun som 1971 ombildades till Aneby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lommaryds landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Aneby kommun
Vireda landskommun

Vireda landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar. Då inrättades i Vireda socken i Norra Vedbo härad i Småland denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Hullaryds landskommun. 1967 uppgick sedan denna kommunen i Aneby landskommun som 1971 ombildades till Aneby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Vireda landskommun 1938–1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Aneby kommun
Haurida församling

Haurida församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan, Aneby kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2006 i Haurida-Vireda församling.

Församlingskyrka var Haurida kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Vireda och Haurida. Från 1962 till 1998 annexförsamling i pastoratet Lommaryd, Vireda och Haurida. Från 1998 annexförsamling i pastoratet Bredestad, Askeryd, Marbäck, Bälaryd, Frinnaryd, Lommaryd, Vireda och Haurida. 1 januari 2006 uppgick församlingen i Haurida-Vireda församling.
 
Församlingskod var 060407.

Komministrar 
Lista över komministrar i Haurida församling.

Klockare, kantor och organister

Se även
Haurida socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Aneby kommun
Vedran Bosnić

Vedran Bosnic född 4 juni 1976 i Sarajevo, Jugoslavien, är en bosnisk/kroatiskt före detta basketspelare som är coach för Mons-Hainaut i belgiska basketligan.

Vedran Bosnic hade en lång karriär som basketproffs i nio länder. Han har meriter från bland annat Euroleague med litauiska storklubben Lietuvos Rytas. Han har också hunnit med spel i bland annat Ungern, Polen, Portugal. Han kom till Sallén Basket (nuvarande Uppsala Basket) säsongen 2006/2007 där han spelade en säsong men fick av okänd anledning inget förlängd kontrakt med Uppsalaklubben och gick till Södertälje Kings där han spelade sin sista säsong.

Vedran Bosnic slutade den aktiva karriären efter säsongen 2007/2008 och blev assisterande coach till Torbjörn Gehrke i Södertälje Kings. Efter två säsonger som assisterande coach fick han ansvaret som Kings coach säsongen 2010/2011, med Ludwig Degernäs som assisterande coach. Redan under sin första säsong som coach lyfte han Södertälje Kings och blev utsedd till "Årets coach" i den svenska basketligan.  

Den 188 cm långa före detta pointguarden har både ett bosniskt och ett kroatiskt pass.Han hade redan innan han flyttade till Sverige delar av sin familj där, vilket var en av anledningarna att han 2006 tackade nej till kontraktsförslag från bland annat franska ProA-klubbar och istället välde spel i Sverige.

Klubbar 
Sloboda-Dita (Bosnien)
Grude (Bosnien)
Dugadjini (Kosovo)
Astoria Bydgoszcz (Polen)
Baskimi (Kosovo)
Belenenses (Portugal)
Vogosca (Bosnien)
MAFC (Ungern)
Bosna (Bosnien)
Lietuvos Rytas (Litauen)
Soprah Asok (Ungern)
Toruh (Polen)
Sibenik (Kroatien)
Sallén Basket (Sverige) 
Södertälje Kings (Sverige)

Källor 

Bosniska basketspelare
Kroatiska basketspelare
Män
Födda 1976
Levande personer
Personer från Sarajevo