kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
James Stirling (arkitekt)

James Frazer Stirling, född 22 april 1926 i Glasgow, död 25 juni 1992 i London, var en brittisk arkitekt. 

James Stirling är kanske mest känd som en av huvudpersonerna vid paradigmskiftet mellan den modernistiska arkitekturen och den postmodernistiska arkitekturen.

När James Stirling var gästprofessor vid Yale School of Art 1966–1984 utvecklade han teorier om de aspekter som den modernistiska arkitekturen dittills till stor del ignorerat, till exempel förhållandet till den omgivande miljön, historien och det emotionella uttrycket. 

År 1981 tilldelades James Stirling Pritzkerpriset. Som motiv angav juryn bland annat att hans verk erkänner de historiska rötterna, att de har en nära förbindelse med byggnaderna runt omkring och att han inspirerar den arkitektoniska utvecklingen genom kvaliteten i sina arbeten.

Verk i urval 
 1981 – Wissenschaftszentrum i Berlin
 1984 – Neue Staatsgalerie i Stuttgart
 1987 – Clore Galleries på Tate Britain i London
 1992 – Braun AG Headquarters, Melsungen

Bildgalleri

Källor 
 Pritzker Prize Om James Stirling på Pritzkerprisets webbplats

Externa länkar 

Brittiska arkitekter
Män
Födda 1926
Avlidna 1992
Mottagare av Pritzkerpriset
Mottagare av Alvar Aalto-medaljen
Mottagare av Praemium Imperiale
Personer från Glasgow
Säkerhet, territorium, befolkning

Säkerhet, territorium, befolkning (originaltitel: Securite, territoire, population) är det andra bandet i den svenska utgivningen av Michael Foucaults föreläsningar på Collège de France. En av de teser som Foucault driver i föreläsningarna är att 1700-talets maktteknologi, som strävade efter att "administrera befolkningen med utgångspunkt i en kunskap om dess specifika kännetecken" var oskiljbar från liberalismen. Åtminstone om man med liberalismen avser principen att på regeringsnivå att ”låta saker ha sin gång” (även kallat för "låtgå-liberalism"). Boken är uppdelad i 13 kapitel och varje kapitel beskriver separata föreläsningar.

Böcker
Glasbruksholmen

Glasbruksholmen var en anlagd holme på östra Kungsholmen i Stockholm. Glasbruksholmen fick sitt namn efter Kungsholmens glasbruk som 1686 flyttade sin verksamhet från Södermalm till Kungsholmen. Glasbruksholmens historia visar även Kungsholmens stegvisa utfyllnader och regleringar av strandlinjen samt bebyggelsens förändringar i trakten för Stockholms stadshus. Idag påminner bara kvartersbeteckningen Glasbruket om den tidigare holmen och verksamheten där.

Holmen skapades någon gång mellan 1724 och 1733 för att rymma delar av glasbrukets verksamhet. Det framgår av Johann Baptist Homanns karta från 1724 (utan holme) och Petrus Tillaeus karta från 1733 (med holme). På båda kartorna framgår även den Gripenhielmska malmgården med sin stora trädgård, som låg längst ut på östra Kungsholmen och den långa broförbindelsen, Nya Kungsholmsbron, över till Norrmalm. 

På Georg Biurmans karta från 1754 står det ”Glasbruket” intill holmen, men redan 1751 redovisar Biurman en ny planerad strandlinje längs holmens södra och östra delar. En turistkarta från 1836 redovisar Glasbruksholmen som en nästan rektangulär ö med vägförbindelse i väst till fastlandet. 1870 hade Glasbruksholmen blivit en del av fastlandet med byggnader för Karolinska institutet som kom till platsen efter att glasbruket lades ner 1815. Öster om den tidigare holmen skapades genom utfyllnader i Klara sjö ytterligare en tomt som skulle bebyggas med kvarnen Eldkvarn (nuvarande Stockholms stadshus). På A.R. Lundgrens karta över Stockholm från 1885 syns den planerade nya strandlinjen. I och med invigningen av Stockholms stadshus 1923 hade Lundgrens strandlinje nästan blivit fullbordat, som en karta från 1926 visar.

Kartbilder, norr orienterat uppåt

Noter

Kungsholmen
Stockholms historia
Konstgjorda öar
Före detta öar
El-Marg

El-Marg () är ett distrikt (kism) i nordöstra Kairo, Egypten, väster om Kairos internationella flygplats. El-Marg utgör den norra slutstationen av linje 1 i Kairos tunnelbana med Helwan som den södra slutstationen.

Området bildades när det separerades från Al-Salam distriktet den 1 april 1994. Distriktet är tätbefolkat med en befolkning av cirka 610 000, där endast 7,7 km2 av områdets totalt 17 km2 är bebodda.

Referenser 

Kairos distrikt
Nikolaus Delius

Nikolaus Delius, född 19 september 1813 i Bremen, död 18 november 1888 i Bonn, var en tysk filolog.

Delius, som var professor i Bonn från 1855, gjorde en bestående insats som Shakespeareforskare. Bland annat utgav han en utmärkt kritisk upplaga av Shakespeares verk med tysk kommentar och inledning (1854–1861, med supplement 1865), ett Shakespeare-lexikon (1852), samt Pseudo-Shakespearische Dramen (2 band, 1856–1874).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 
 

Tyska anglister
Tyska professorer
Personer verksamma vid Bonns universitet
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Bremen
William Shakespeare
Födda 1813
Avlidna 1888
Män
Svensk uppslagsbok
Barnens adventskalender

Ej att förväxla med Barnens adventskalender som 1934-1964 såldes varje år av Sveriges Flickors Scoutförbund

Barnens adventskalender var SR:s julkalender 1957. Programmet började sändas den första söndagen i advent, som sammanföll med 1 december, och sändes dagligen fram till 24 december. Programmet var runt fem minuter långt och producerades av Rolf Bergström.

Programmet blev en succé, och barnprogrammens redaktion gjorde en uppföljare kommande år.

Handling
Rolf Bergström och en grupp barn, (3 - 11 år gamla), pratar om julfirandet. Man sjunger julvisor och barnen berättar vad de önskade sig i julklapp, och hur de fördriver tiden i väntan på julafton. Därefter öppnar man en lucka och pratar om bilden bakom luckan.

Bakgrund och kalendern
Rolf Bergström fick idén i oktober samma år, då han fick se Sveriges Flickors Scoutförbunds adventskalender i en bokhandel.

Vecka 49 fanns en svart-vit teckning i Röster i radio-TV föreställandes en julgran med 24 numrerade rutor ritad av E. Lagerwall. Vid sidan fanns 7 bilder att sätta i de numrerade rutorna. Veckan efter fanns 7 nya, vilket fortsatte fram till jul.

Anteckningar

Referenser

Fotnoter 

Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 1957
Radioprogram startade 1957
Uzbekistans riksvapen

Uzbekistans riksvapen antogs den 2 juli 1992 och är designat efter en förlaga i Uzbekiska SSR:s vapen från 1937. Vapnet är cirkelrunt med en krans av vete och bomull, viktiga jordbruksprodukter som även återfinns i Kirgizistans, Tadzjikistans och Turkmenistans statsvapen. Vapnet är försett med en mytologisk fågel, en så kallad huma som breder ut sina vingar som en symbol för lycka och frihet. Under denna syns texten O'zbekiston som betyder just Uzbekistan. Bakom fågeln syns en uppstigande sol. Som en kvarleva från den socialistiska tiden syns en stjärna längst uppe. Men den tidigare socialistiska stjärnan är ersatt med Rub el Hizb-stjärna (۞) som är en symbol för Islam. Inne i stjärnan finns en halvmåne och en stjärna som också symboliserar islam. Bakom fågeln syns två floder som ska vara floderna Amu-Darja och Syr-Darja.

I sin utformning påminner det fortfarande om realsocialistiska staternas vapen. Detta beror på att ett socialistiskt statsvapen har stått som förebild.

Riksvapen i Asien
Uzbekistans nationalsymboler
Heraldiska vapen med fåglar
Heraldiska vapen med solar
Heraldiska vapen med berg
Heraldiska vapen med stjärnor
Heraldiska vapen med månar
Heraldiska vapen med vatten
Skedevi (kyrkby)

Skedevi är kyrkbyn i Skedevi socken i Finspångs kommun i Östergötlands län. Byn ligger vid en vik i västra Tisnaren.

I orten ligger Skedevi kyrka.
Orter i Finspångs kommun
Skedevid

Skedevid är en egendom och slott i Tjärstads socken, Kinda kommun, Östergötlands län. Egendomen är belägen strax söder om Rimforsa.

Skedevid slott ligger vid Skedevid kanal som förbinder sjöarna Ämmern och Åsunden.

Skedevid omtalas första gången 1279, och testementerades 1345 till Linköpings domkyrka 1345. Sedan 1600-talet har det tillhörde ätterna von Scheiding, Spens, Wrangel och Falkenberg. Nuvarande huvudbyggnad uppfördes 1769-81 efter ritningar av Carl Fredrik Adelcrantz. Slottet är av sten i tre våningar med mansardtak och balustradprydda envåningsflyglar. 1942 blev slottet behandlingshem för vuxna utvecklingsstörda.

I anslutning till slottet har Schedevi Psykiatri sin anläggning där det bedrivs behandling av funktionshindrade med psykisk störning.

Slottet är sedan länge avskilt från markegendomen Skedevid säteri, som omfattar ca 400 hektar jord och skog. Ägare till säteriet är familjen Bergman.

Källor

Externa länkar
Om slottet, med bilder
Egendomens historia från Svensk uppslagsbok, 1955

Slott i Östergötland
Byggnader och anläggningar i Kinda kommun
Byggnader ritade av Carl Fredrik Adelcrantz
I trollskogen

I trollskogen var SR:s julkalender 1959, som sändes från 29 november till 24 december. För första gången sändes kalendern i dramatiserad form, med manus av Barbro Ryberg-Edlund, medan Rolf Bergström producerade och var presentatör.

Papperskalender 
Årets papperskalender ritades av Einar Norelius och föreställer Trollskogen i vinterlandskap med dess invånare som sjunger leker och gör annat.

Handling
Lyssnaren får följa barnen Birgitta (som spelas av Marianne Högstedt) och Jan (spelad av Jörgen Lindström) på äventyr i "trollskogen" där de letar efter Jultomten, som dock alltid är ute på uppdrag. I stället träffar de alla skogens olika djur, och följer deras förberedelser inför julen.

Anteckningar

Referenser

Fotnoter 

Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 1959
Radioprogram startade 1959
Ett skepp kommer lastat (radioprogram)

Ett skepp kommer lastat var SR:s julkalender 1982.

Adventskalendern
Jan Lööf illustrerade kalendern, som visar hamnkvarteren i en stad, med en lyftkran som lastar vid en båt.

Handling
Trubaduren Finn Zetterholm sjunger visor med förstaklassare från Kungsätraskolan i Skärholmen i radiohuset. Bakom första luckan fanns till exempel en skidåkare, och man söker svar på hur han kan lämna ett spår på vardera sidan om trädet, och sedan sjunger de om hur "Det blev sånt liv på stadens kaj när vi steg i land". Bakom andra luckan tar de ton till "Rått'n roll", då de träffar "familjen skeppsråtta", och skeppsråttor firar jul tidigare än människor.

Bakom lucka fyra finns Greve Dracula, och den 13 december medverkar Lucia som rockstjärna.

Under julafton firar Finn och barnen med de flesta figurerna från kalendern på torget, och Dracula har tandvärk.

Referenser

Fotnoter 

Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 1982
Radioprogram startade 1982
Herkulesspinnare

Herkulesspinnare (Coscinocera hercules) är en fjäril i familjen påfågelsspinnare som förekommer på Nya Guinea och i norra Australiens tropiska områden. Hanarna har ett vingspann på 20 centimeter och honan som blir större än hanen kan ha ett vingspann på upp till 27 centimeter. Sett till vingytan så brukar den räknas som störst av alla fjärilar, då ett infångat exemplar hade en vingyta som uppmättes till cirka 645 kvadratcentimeter. Detta motsvarar ett A4-papper. Förutom storleken kan hanen och honan även skiljas åt på antennerna. Hanen har typiska fjäderlika antenner för att kunna uppfatta feromoner från honor och bakvingarnas spetsar hos hanarna är utdragna till långa spröt. Vingarna är brunaktiga med ett vitt, oregelbundet streck som går från framkanten till bakkanten och avgränsar den yttre delen av vingen från den inre delen. Mitt på varje vinge finns en genomskinlig ögonfläck. 

Herkulesspinnarens larv blir i det sista larvstadiet upp till 10 centimeter lång och är grönblåaktig med vitaktiga till lite gulaktiga tagglika utväxter och en rad ögonfläckar längs sidan. I tidiga stadier påminner den om atlasspinnarens unga larv och är vitaktig.

Referenser

Externa länkar 

Påfågelsspinnare
Jakten på julen

Jakten på julen var SR:s julkalender 1981. Gunnar Bernstrup skrev manus, regi och musik, samt producerade.

Adventskalendern
Gunnar Bernstrup illustrerade också kalendern, som visar en snötäckt stad vid foten av några berg en kväll runt juletider. Högst upp visas figurerna, samt texten "Jakten på julen".

Handling
Jacob och Nina (spelade av Martin Skogmar och Rosemarie Andersson) tittar ut genom fönstret, där det är grått och de kan inte se minsta antydan till att julen är på väg. De tror att någon lagt beslag på julen, och bestämmer sig för att undersöka saken.

Uppe på mormors vind finns morfars gamla, magiska, flygande tandemcykel, på vilken Jacob och Nina ger sig av för att söka efter julen. De tar sig till Oslo och hjulfabrikören Karl Johann. De stöter ständigt på den sömnige agenten Jäsper X som förföljer den ytterst misstänkta personen Hannibal Svensson. Då Jacob och Nina märker att något är skumt med Hannibal väljer de att också ta upp jakten.

Jakten för dem till Dockmakaren i Karlstad, Sture den Store i Småland och Hemlige Jocke i Stockholm. De träffar också en rad märkliga personer som Hannibal Svensson besöker. De hamnar till exempel hos Cykel-Bill i Göteborg, och råkar illa ut på en Hjulångare på Göta älv. När de stöter på moster Karin i Hunnebostrand, som är mästarinna på plättar, är de nära att fastna.

På julafton visar sig Hannibal Svensson vara själva jultomten, som rest runt och kontrollerat att alla julförberedelser har fungerat, vilket de gör. Julen börjar med att Jäsper X får en ny kudde att somna på.

Referenser

Fotnoter 

Julkalendrar i Sveriges Radio
Oslo i fiktion
Radioprogram nedlagda 1981
Radioprogram startade 1981
Sverige i fiktion
Skedevid kanal

Skedevid kanal är en kort kanal som förbinder sjöarna Ämmern och Åsunden och är en del av Kinda kanalsystem. Kanalen går över egendomen Skedevid.

Externa länkar
Om Kinda kanal och Skedevid kanal

Kanaler i Sverige
Vattendrag i Kinda kommun
Vattendrag i Östergötland
Nationwide Arena

Nationwide Arena är en multiarena i Columbus, Ohio, USA som öppnade den 9 september 2000. Arenan är uppkallad efter den före detta ägaren Nationwide Mutual Insurance Company som har sitt huvudkontor intill arenan. Den är hemmaplan för NHL-laget Columbus Blue Jackets.

Externa länkar

Officiell webbplats

Referenser 

Sportanläggningar i Ohio
Columbus Blue Jackets
Hadaiq al-Qubbah

Hadaiq al-Qubbah eller El-Quba (),  uttalat Hadaek El-Uba på egyptisk arabiska, är ett mycket tättbefolkat distrikt (kism) i norra delen av centrala Kairo, Egypten, drygt fem kilometer från stadens centrum.

Området är känt för att det har två stora palats som en gång var residens åt kung Farouk I av Egypten. Tillsammans med Tahra-palatset anses Quba-palatset att vara det största i Egypten. Bägge palatsen används än i dag som residens åt utländska dignitärer vid statsbesök och liknande.

Distriktet var en gång i tiden välbärgat med stora herrgårdar som utgjorde större delen av området, men idag präglas området av många och höga flerbostadshus.

Referenser 

Kairos distrikt
Liv i luckan

Liv i luckan var SR:s julkalender 1980. Radioproducent var Gunnar Barke.

Adventskalendern
Ilon Wikland illustrerade kalendern, som visar barn som har julfest i ett rum och dansar runt en julgran, medan en gammal tant spelar piano i ett hörn.

Handling
Reportrarna Maud Nylin och Ulf Billberger besöker olika platser i Sverige, och sjunger inledningsvisan på den lokala dialekten på den plats som besöks.

24 platser besöks, och reportrarna berättar om dem, samt gör reportage från fabriker, skolor och hembygdsmuseer. I Dalarna hälsar man på en ishockeyskola för knattar, och i Småland en leksaksfabrik. I Skåne berättar Lennart Kjellgren en julsaga. I Sundsvall finns Medelpads fornhem, och där beskrivs den märkliga "skvadern", en skämtkonstruktion som är hopsatt av en hare och en tjäder. 

Den så kallade "leksaksdoktorn" i Sollefteå i Ångermanland samlar in trasiga leksaker från hela Sverige för att laga dem, och därefter delas de ut till barn som ligger på sjukhus. Resan går också genom Dalslands kanaler, och det berättas om fornfynd i Västergötland.

Under Lucia får lyssnarna höra barn som sjunger julsånger från Sergels torg i Stockholm, som med sin utsträckning till både Uppland och Södermanland ligger i två landskap.

Referenser

Fotnoter 

Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 1980
Radioprogram startade 1980
Lista över myndigheter inrättade av regeringen Reinfeldt

Detta är en lista över nya myndigheter och departement som regeringen Reinfeldt inrättade under tidsperioden från den 22 6 oktober 2006 till den 3 oktober 2014.

2007
Arbetsmarknadsdepartementet (1 januari)
Integrations- och jämställdhetsdepartementet  (1 januari)
Kulturdepartementet (1 januari)
Finanspolitiska rådet  (1 augusti)

2008
Kronofogdemyndigheten  (1 januari)
Arbetsförmedlingen  (1 januari)
Energimarknadsinspektionen  (1 januari)
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden (1 januari)
Regelrådet  (15 maj)
Arbetsförmedlingsinstitutet  (1 juli)
Domarnämnden (1 juli)
Specialpedagogiska skolmyndigheten  (1 juli)
Strålsäkerhetsmyndigheten  (1 juli)
Lantmäteriet  (1 september)
Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket (1 september)
Statens skolinspektion  (1 oktober)
Teknikdelegationen (1 oktober)
Prövningsnämnden för stöd till kreditinstitut  (10 november)
Delegationen för jämställdhet i skolan  (november)

2009
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap  (1 januari)
Signalspaningsnämnden  (1 januari)
Kompetensrådet för utveckling i staten  (1 januari)
Transportstyrelsen  (1 januari)
Diskrimineringsombudsmannen  (1 januari)
Tillväxtverket  (1 april)
Tillväxtanalys  (1 april)
Myndigheten för yrkeshögskolan  (1 juli)
Inspektionen för socialförsäkringen (1 juli)
Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten  (1 oktober)

2010
Dans- och cirkushögskolan  (1 januari)
Linnéuniversitetet  (1 januari)
Pensionsmyndigheten  (1 januari)
Ansvarsnämnden för djurens hälso- och sjukvård  (1 januari)
Trafikanalys  (1 april)
Trafikverket (1 april)
Försvarsexportmyndigheten  (1 augusti)
Myndigheten för radio och tv  (1 augusti)
Patentombudsnämnden  (1 september)
Rådet för kulturella och kreativa näringar  (17 september)

2011
Landsbygdsdepartementet  (1 januari)
Totalförsvarets rekryteringsmyndighet  (1 januari)
Stockholms dramatiska högskola  (1 januari)
Statens medieråd  (1 januari)
Myndigheten för vårdanalys  (1 januari)
Digitaliseringsrådet  (14 mars)
Myndigheten för kulturanalys  (1 april)
Statens musikverk  (1 maj)
Havs- och vattenmyndigheten  (1 juli)

2012
Statens servicecenter  (1 juni)
Fastighetsmäklarinspektionen  (1 augusti)

2013
Ersättningsnämnden  (1 januari)
Universitetskanslersämbetet  (1 januari)
Universitets- och högskolerådet  (1 januari)
Sveriges export- och investeringsråd  (1 januari)
Centrala djurförsöksetiska nämnden  (1 januari)
Myndigheten för tillgängliga medier  (1 januari)
Inspektionen för vård och omsorg  (1 juni)
Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd  (1 juli)

2014
E-hälsomyndigheten  (1 januari)
Folkhälsomyndigheten  (1 januari)
Myndigheten för delaktighet  (1 maj)

Tryckta källor
2008, 2009 och 2010 års statskalendrar.

Källor
Regeringens och Regeringskansliets hemsida .

Myndigheter inrättade av Sveriges regeringar
Listor över organisationer
Regeringen Reinfeldt
Christina Hansadotter (Brask)

Christina Hansadotter (Brask), eller Christin Hansadotter, född 1459, död 12 mars 1520, var en svensk birgittinnunna, författare och översättare.

Biografi 
Christina Hansadotter inträdde som nunna i Vadstena kloster, tillhörande Birgittinorden, år 1473 och var där verksam som författare.

Många nunnor var verksamma med att kopiera och översätta böcker. Hansadotter författade tillsammans med sin kollega Katarina, eller Kadrin, (död 1519), dotter till Jöns Gudmunsson, boken Gudelika Snillis Väckiare, som utgavs i början av 1500-talet. Kadrin skrev första delen och Christina den andra delen. De torde ha varit Sveriges kanske första kvinnliga författare. Hon tros även ha gjort översättningen Antiphonarium åt abbedissan Margareta Clausdotter, Speculum Virginum samt Christina Hansdotters bönbok.

Bibliografi 
 Gudelika Snillis Väckiare
 Antiphonarium
 Speculum Virginum

 Christina Hansdotters bönbok

Källor 
 https://web.archive.org/web/20130914200424/http://runeberg.org/sqvinnor/0198.html
 http://www.archive.org/stream/svenskakyrkanss00wiesgoog/svenskakyrkanss00wiesgoog_djvu.txt

 http://www.nordlund.lu.se/Fornsvenska/Fsv%20Folder/Person.html
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe
  Vadstena klosters minnesbok [microform Diarium vazstenense (1918)]

Svenska författare under 1400-talet
Svenska författare under 1500-talet
Kvinnor
Födda 1459
Avlidna 1520
Svenska nunnor
Svenska birgittiner
Allans och Martins julradioshow

Allans och Martins julradioshow var SR:s julkalender 2001.

Adventskalendern
Kalendern visar en scen och tre blåsare.

Handling
Allan (Lars In de Betou) är den minsta av alla envisa, bångstyriga och självupptagna personer, och planerar att starta en stor radioshow som någonsin gjorts. Hans kompanjon Martin (Martin Widman) ger sitt stöd, tålmodigt och välvilligt. Allan springer in naken på scenen och ropar "-Alla ska titta på mig! Det är min show!" Martin är glad att det är radio tycker Martin. Sedan börjar arbetet med forma radioshowen. Allan skall först klä på sig, och hittar något som förvandlar honom till en stilig riddare.

Referenser

Fotnoter 

Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram startade 2001
Radioprogram nedlagda 2001
Hjärtats hjältar

Hjärtats hjältar var SR:s julkalender 2004.

Adventskalendern
Kalendern visar Julius som ishockeyspelare (med tröjnummer "97"), och några hus i bakgrunden. På reklampelare står, i stället för reklam, "Saknad Juliana" och en bild på Juliana.

Handling
Julius och Juliana är tvillingar som alltid stått varandra väldigt nära, men nu har något ändrats. Julius vill bli bättre i ishockey, och besatt av sin träning träna, och struntar i julen.

Juliana oroar sig för sin bror, och besöker skolsyster "Vansinniga Vera". Vera berättar att Julius kan förstöra sig själv med sin hårda träning.

I ett hemligt rum visar Vera en så kallad "förminskningsmaskin" hon uppfunnit. Juliana förminskas, och injiceras i sin brors kropp för att se om det finns något sätt att rädda honom. I en gul ubåtsliknande farkost färdas Juliana genom blodkärlen i Julius kropp.

Medverkande 

Matilda Kittel - Juliana
Theo Randquist - Julius
Anne-Li Norberg - Vansinniga Vera
Carl-Johan Svensson - Ray
Gerhard Hoberstorfer - Spartacus X
Sussi Lindberg - Mamma
Jakob Isberg - Pappa
Daniel Sjöberg - Hårstrå
Annika Sherwin - Hjärtat
Annika Lantz - Tarmludd
Staffan Dopping - Mediestjärna i kroppen
Pontus Enhörning - Hjärncell
Louise Epstein - Uppkäftig hjärncell
Lena Mossegård - Nerv
Peter Örn - Muskelcell
Simon Norrthon - Monsieur Gourmand
Helen Lindahl - Polis, diverse roller
Sebastian Höglund - Polis, diverse roller
Linus Adolphson - Tränaren, Immunförsvararen
Tommy Åström - Ishockey-speakern

Referenser

Fotnoter 

Ishockey i fiktion
Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 2004
Radioprogram startade 2004