kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1971

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1971 bestod av 14 lag, och TPS vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1971 i Finland
Fotbollssäsongen 1971
1971
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1972

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1972 bestod av 12 lag, och TPS vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1972 i Finland
Fotbollssäsongen 1972
1972
Cadena 100

Cadena 100 är en spansk radiostation med säte i Madrid som började sända 1992. Stationen har frekvenser över hela Spanien. Musikformatet är adult contemporary.

Spanska radiostationer
Radiokanaler och radiostationer startade 1992
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1973

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1973 bestod av 12 lag, och HJK från Helsingfors vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1973 i Finland
Fotbollssäsongen 1973
1973
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1974

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1974 bestod av 12 lag, och KuPS från Kuopio vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1974 i Finland
Fotbollssäsongen 1974
1974
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1975

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1975 bestod av 12 lag, och  TPS från Åbo vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1975 i Finland
Fotbollssäsongen 1975
1975
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1976

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1976 bestod av 12 lag, och KuPS från Kuopio vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1976 i Finland
Fotbollssäsongen 1976
1976
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1977

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1977 bestod av 12 lag, och Haka Valkeakoski vann mästerskapet.

Overview
It bestod av 12 lag, och Haka Valkeakoski vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1977 i Finland
Fotbollssäsongen 1977
1977
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1978

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1978 bestod av 12 lag, och Helsingin Jalkapalloklubi från Helsingfors vann mästerskapet.

Slutställning

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1978 i Finland
Fotbollssäsongen 1978
1978
Höja landskommun

Höja landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Höja socken i Södra Åsbo härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ängelholms stad som 1971 ombildades till Ängelholms kommun.

Politik

Mandatfördelning i Höja landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ängelholms kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Rebbelberga landskommun

Rebbelberga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Rebbelberga socken i Bjäre härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ängelholms stad som 1971 ombildades till Ängelholms kommun.

Politik

Mandatfördelning i Rebbelberga landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ängelholms kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Höja socken

Höja socken i Skåne ingick i Södra Åsbo härad, uppgick 1952 i Ängelholms stad och området ingår sedan 1971 i Ängelholms kommun och motsvarar från 2016 Höja distrikt.

Socknens areal var 24,31 kvadratkilometer varav 24,03 land. År 2000 fanns här 2 865 invånare. En del av tätorten Ängelholm samt tätorten Höja med sockenkyrkan Höja kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Höja församling och för de borgerliga frågorna bildades Höja landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ängelholms stad som 1971 ombildades till Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Ängelholms församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Höja, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Södra Åsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani och Luggude kompani samt Skånska husarregementet, Silvåkra skvadron och Bjäre härads skvadron.

Geografi
Höja socken ligger sydost om Ängelholm med Rönne å i norr. Socknen är en mjukt kuperad odlad slättbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna.

Namnet
Namnet skrevs 1412 Hoghä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller plural av hög..

Se även
 Höja församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Södra Åsbo härad
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1979

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1979 bestod av 12 lag, och de åtta bästa gick vidare till en mästerskapsserie, medan övriga fyra lag fick kämpa i en kvalserie med de fyra bästa lagen från serien under. När säsongen var över stod OPS från Uleåborg som finländska mästare.

Preliminär omgång

Mästerskapsserien

Kvalserien

Lagen fick med sig bonuspoäng baserat på deras placering i den preliminära omgången. Dessa poäng anges i parentes.

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1979 i Finland
Fotbollssäsongen 1979
1979
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1980

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1980 bestod av tolv lag, och de åtta bästa gick vidare till en mästerskapsserie, medan övriga fyra lag fick kämpa i en kvalserie med de fyra bästa lagen från serien under. När säsongen var över stod Uleåborgs BK som finländska mästare.

Preliminär omgång

Mästerskapsserien

Kvalserien

Lagen fick med sig bonuspoäng baserat på deras placering i den preliminära omgången. Dessa poäng anges i parentes.

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1980 i Finland
Fotbollssäsongen 1980
1980
Rebbelberga socken

Rebbelberga socken i Skåne ingick i Bjäre härad, uppgick 1952 i Ängelholms stad och området ingår sedan 1971 i Ängelholms kommun och motsvarar från 2016 Rebbelberga distrikt.

Socknens areal var 12,06 kvadratkilometer varav 11,87 land. År 2000 fanns här 4 496 invånare. En del av tätorten Ängelholm med sockenkyrkan Rebbelberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 16 oktober 1516 utbröts Ängelholms stad och Ängelholms församling.

Den 1 januari 1946 (enligt beslut den 9 mars 1945) överfördes till Ängelholms stad och församling fastigheterna Rebbelberga 10:16, 10:73, 10:74, 10:88, 10:89 och 10:175, omfattande en areal av 0,07 kvadratkilometer, varav allt land, och 16 invånare.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rebbelberga församling och för de borgerliga frågorna bildades Rebbelberga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ängelholms stad medan för jordebokssocknen bara en del överfördes och resten blev ett område av Ängelholms stad för vilket jordregister fördes. Ängelholms stad uppgick sedan 1971 i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Ängelholms församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Rebbelberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bjäre härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani och Skånska husarregementet, Silvåkra skvadron, Bjäre kompani.

Geografi
Rebbelberga socken ligger nordost om Ängelholm med Rönne å i väster. Socknen är en odlad slättbygd.

En sätesgård var Rebbelberga kungsgård.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats och en fyrsidig stensättning med oklar datering.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade med någon variation från 377 1810 till 1 021 år 1900 varefter den minskade till 848 tio år senare. Därefter har folkmängden ökat stadigt till 4 215 invånare 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1430 Reblebybärghä och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller troligen ripel, 'strimma' syftande på den långsträckta höjd som kyrkan ligger på.

Referenser

Externa länkar

Rebbelberga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Bjäre härad
Ausås socken

Ausås socken i Skåne ingick i Södra Åsbo härad och är sedan 1971 en del av Ängelholms kommun, från 2016 inom Strövelstorps distrikt.

Socknens areal är 33,04 kvadratkilometer varav 32,81 land. År 1988 fanns här 883 invånare.  Spannarps herrgård samt kyrkbyn Ausås med sockenkyrkan Ausås kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Socknen införlivade tidigt Humlarps/Humlætorps socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ausås församling och för de borgerliga frågorna bildades Ausås landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 1998 i Strövelstorps församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Strövelstorp, med samma omfattning som Strövelstorps församling hade 1999/2000 och fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Södra Åsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani och Skånska husarregementet, Silvåkra skvadron, Livkompaniet.

Geografi
Ausås socken ligger söder om Ängelholm. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen. Äldre källor uppger att vid Härninge skall det ha funnits en tredubbel stensättning som benämndes "Härning Broks grav".

Namnet
Namnet skrevs på 1300-talet Achäsaas och kommer från kyrkbyn. Efterleden ås syftar på höjden vid kyrkan. Förleden har oklar tolkning..

Se även
 Ausås församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Spannarpsortens hembygdsförening

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Södra Åsbo härad
Starby socken

Starby socken i Skåne ingick i Södra Åsbo härad och är sedan 1971 en del av Ängelholms kommun, från 2016 inom Strövelstorps distrikt.

Socknens areal är 10,96 kvadratkilometer varav 10,84 land. År 1994 fanns här 259 invånare.  Kyrkbyn Starby med sockenkyrkan Starby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Starby församling och för de borgerliga frågorna bildades Starby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ausås landskommun som 1971 uppgick i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 1998 i Strövelstorps församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Strövelstorp, med samma omfattning som Strövelstorps församling hade 1999/2000 och fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Södra Åsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani och Skånska husarregementet, Kolleberga skvadron, överstelöjtnantens kompani.

Geografi
Starby socken ligger sydost om Ängelholm med Rönne å i öster. Socknen är en odlad slättbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns rester av en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs 1404 Starby och kommer från kyrkbyn. Efterleden är by, 'gård; by'. Förleden är troligen starr..

Se även
 Starby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Spannarpsortens hembygdsförening

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Södra Åsbo härad
Strövelstorps socken

Strövelstorps socken i Skåne ingick i Södra Åsbo härad, före 1889 även en del i Luggude härad. och är sedan 1971 en del av Ängelholms kommun, från 2016 inom Strövelstorps distrikt.

Socknens areal är 46,02 kvadratkilometer varav 45,35 land. År 1994 fanns här 1 778 invånare.  Vegeholms slott samt tätorten Strövelstorp med sockenkyrkan Strövelstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. En del av socknen (Bosarp, Hasslarp, Pankarp, Pilabo, Vemmentorp och Brohus) tillhörde före 1889  Luggude härad, Malmöhus län och överfördes då till samma härad och län som övriga socknen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Strövelstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Strövelstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Ausås landskommun som 1971 uppgick i Ängelholms kommun. Församlingen utökades 1998.

1 januari 2016 inrättades distriktet Strövelstorp, med samma omfattning som Strövelstorps församling hade 1999/2000 och fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Södra Åsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet och Skånska husarregementet.

Geografi
Strövelstorps socken ligger söder om Ängelholm vid Skälderviken och kring Vegeån. Socknen är en odlad slättbygd med skog vid kusten.

Fornlämningar
Sex boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns fyra gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs 1241 Strypilsthop och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden är troligen strypil, 'sturpe' syftande på ett smalt terrängparti..

Se även
 Strövelstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Spannarpsortens hembygdsförening

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Södra Åsbo härad
Socknar i Luggude härad
Starby församling

Starby församling var en församling i Lunds stift och i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 1998 i Strövelstorps församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Höja och Starby. Från 1962 till 1998 annexförsamling i pastoratet Strövelstorp, Ausås och Starby. Församlingen uppgick 1998 i Strövelstorps församling.

Kyrkobyggnader

Starby kyrka

Se även
Starby socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Ängelholms kommun
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1981

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1981 bestod av tolv lag, och de åtta bästa gick vidare till en mästerskapsserie, medan övriga fyra lag fick kämpa i en kvalserie med de fyra bästa lagen från serien under. När säsongen var över stod Helsingin Jalkapalloklubi från Helsingfors som finländska mästare.

Preliminär omgång

Mästerskapsserien

Kvalserien

Lagen fick med sig bonuspoäng baserat på deras placering i den preliminära omgången. Dessa poäng anges i parentes.

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1981 i Finland
Fotbollssäsongen 1981
1981
Ausås församling

Ausås församling var en församling i Lunds stift och i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 1998 i Strövelstorps församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen införlivade tidigt Humlarps församling.

Församlingen var till 1 november 1858 moderförsamling i pastoratet Ausås och Strövelstorp för att därefter till 1962 utgöra ett eget pastorat. Från 1962 till 1998 var den annexförsamling i pastoratet Strövelstorp, Ausås och Starby. Församlingen uppgick 1998 i Strövelstorps församling.

Kyrkobyggnader

Ausås kyrka

Se även
Ausås socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Ängelholms kommun
Starby landskommun

Starby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Starby socken i Södra Åsbo härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ausås landskommun som uppgick 1971 i Ängelholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ängelholms kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Strövelstorps landskommun

Strövelstorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Strövelstorps socken i Södra Åsbo härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.
 
Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Ausås landskommun som uppgick 1971 i Ängelholms kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ängelholms kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1982

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1982 bestod av tolv lag, där de åtta främsta gick vidare till en mästerskapsserie, medan övriga fyra lag fick kämpa i en kvalserie med de fyra bästa lagen från serien under. När säsongen var över stod FC Kuusysi  från Lahtis som finländska mästare.

Preliminär omgång

Mästerskapsserien

Kvalserien

Lagen fick med sig bonuspoäng baserat på deras placering i den preliminära omgången. Dessa poäng anges i parentes.

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1982 i Finland
Fotbollssäsongen 1982
1982
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1983

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1983 bestod av tolv lag, där de åtta främsta gick vidare till en mästerskapsserie, medan övriga fyra lag fick kämpa i en kvalserie med de fyra bästa lagen från serien under. När säsongen var över stod Ilves från Tammerfors som finländska mästare, för första gången i föreningens historia.

Preliminär omgång

Mästerskapsserien

Kvalserien

Lagen fick med sig bonuspoäng baserat på deras placering i den preliminära omgången. Dessa poäng anges i parentes.

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1983 i Finland
Fotbollssäsongen 1983
1983
Barkåkra socken

Barkåkra socken i Skåne ingick i Bjäre härad, ingår sedan 1971 i Ängelholms kommun och motsvarar från 2016 Barkåkra distrikt.

Socknens areal är 31,61 kvadratkilometer varav 31,45 land. År 2000 fanns här 6 495 invånare.  Godset Ängeltofta, en del av Ängelholm med Skälderviken, tätorten Skepparkroken, en del av tätorten Vejbystrand med Magnarp, lämningarna efter staden Luntertun samt kyrkbyn Barkåkra med Ängelholm-Helsingborg Airport, Valhall Park och sockenkyrkan Barkåkra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Tidigt införlivades Vantinge socken. 1516 införlivades Luntertuns socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Barkåkra församling och för de borgerliga frågorna bildades Barkåkra landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Ängelholms församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Barkåkra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bjäre härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani och Skånska husarregementet, Bjäre skvadron, Bjäre härads kompani.

Geografi
Barkåkra socken ligger nordväst om Ängelholm vid Skälderviken med Rönne å i söder. Socknen är en odlad slättbygd.

En sätesgård var Ängeltofta säteri.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns ett 40-tal gravhögar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 242 1810 till 2 134 1890 varefter den minskade till 1 936 1910. Därefter har befolkningen ökat stadigt till 5 923 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1333 Barkakræ och kommer från kyrkbyn Barkåkra. Efterleden är åker. Förleden kan innehålla bark, 'barktäkt' alternativt barki, 'strupe' syftande på långsmala åkerstycken.. Bengt Pamp ansåg dock att namnet troligast går tillbaka på mans(bi)namnet Barki.

Se även
 Barkåkra församling

Referenser

Externa länkar

Barkåkra socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Bjäre härad
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1984

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1984 bestod av tolv lag, och de fyra bästa gick vidare till slutspel. Haka Valkeakoski vann grundserien men den följdes av ett slutspel där FC Kuusysi från Lahtis drog längsta strået och blev finländska mästare.

Preliminär omgång

Mästerskapsslutspel

Semifinaler
FC Kuusysi - Haka Valkeakoski 2-0 ; 1-2
Ilves - TPS 2-1 ; 0-4

Spel om tredje pris
Ilves - Haka Valkeakoski 2-1 ; 1-0

Finaler
FC Kuusysi - TPS 4-0 ; 4-4

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1984 i Finland
Fotbollssäsongen 1984
1984
Virginia-klass (ubåt)

Virigina-klass (eller SSN-774-klass), är en amerikansk atomubåtsklass som tillverkas för USA:s flotta av Electric Boat Company och Newport News Shipbuilding. Ubåtarna i denna klass är attackubåtar avsedda utföra uppdrag både på öppet hav och kustnära. Ubåtarna i klassen är mindre än den föregående Seawolf-klassen.

Fartyg i klassen

Referenser

Externa länkar 

Ubåtsklasser i USA:s flotta
Kärnkraftsdrivna ubåtar i USA:s flotta
Huntington Ingalls Industries
General Dynamics Electric Boat
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1985

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1985 bestod av tolv lag, och de fyra främsta gick vidare till slutspel. Turun Palloseura från Åbo vann grundserien, men den följdes av ett slutspel där Helsingin Jalkapalloklubi från Helsingfors drog längsta strået och blev finländska mästare.

Preliminär omgång

Mästerskapsslutspel

Semifinaler
Ilves - TPS 3-1 ; 1-1
KePS - HJK 3-2 ; 0-1

Spel om tredje pris
TPS - KePS 1-0 ; 0-1 ; 4-5

Finaler
Ilves - HJK 1-0 ; 1-4

Källor 
Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1985 i Finland
Fotbollssäsongen 1985
1985
Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1986

Finländska Mästerskapsserien i fotboll 1986 bestod av tolv lag, och FC Kuusysi från Lahtis blev finländska mästare. För första gången sedan 1978 slopades olika former av slutspel, och på nytt körde man med en rak serie.

Slutställning

Kvalspel
KePS, Kemi - Kontu, Helsingfors 7-5 (4-3, 3-2)

Källor 
 Finland - Lista över sluttabeller (RSSSF)

1986 i Finland
Fotbollssäsongen 1986
1986
Hjärnarps socken

Hjärnarps socken i Skåne ingick i Bjäre härad, ingår sedan 1971 i Ängelholms kommun och motsvarar från 2016 Hjärnarps distrikt.

Socknens areal är 63,69 kvadratkilometer varav 63,21 land. År 2000 fanns här 2 445 invånare.  Tätorterna  Svenstorp och Margretetorp samt tätorten Hjärnarp med  sockenkyrkan Hjärnarps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hjärnarps församling och för de borgerliga frågorna bildades Hjärnarps landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Ängelholms kommun. Församlingen uppgick 2002 i Hjärnarp-Tåstarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hjärnarp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bjäre härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani och Skånska husarregementet, Bjäre skvadron, Bjäre härads kompani.

Geografi
Hjärnarps socken ligger nordost om Ängelholm med Hallandsåsen i norr och Västersjön som huvudsakligen ligger i Tåssjö socken i öster. Socknen är en odlad slättbygd i söder och kuperad skogsbygd i norr.

Sätesgårdar var Ulriksfälts herrgård och Huntly herrgård.

I Margretetorp fanns det förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen. Från äldre järnåldern finns spridda gravhögar och stensättningar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 260 1810 till 2 389 1880 varefter den minskade 1 505 1970 då den var som minst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 2 395 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1406 Hiernarp och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden innehåller antingen mansnamnet Hiarni eller hiarni, 'hjärna' då syftande på en höjd..

Se även
 Hjärnarps församling

Referenser

Externa länkar

Hjernarps socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Ängelholms kommun
Socknar i Bjäre härad