kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Meteorologiåret 1978



Händelser

Januari
Januari-februari – 25 000 personer lämnas hemlösa vid stormregn i Djibouti.
3 januari – Vid Vágar flygplats, Färöarna uppmäts temperaturen - 10.0 °C, vilket blir Färöarnas lägst uppmätta temperatur för månaden .
12 januari - Storbritannien upplever sin värsta stormnatt på 25 år. Vindstyrkorna uppmäts til uppåt 40 meter per sekund och elva fartyg måste skicka nödsignaler under natten. Fem personer dödas ute på vägarna i is, regn och snö. Snöstormar rasar i norra England och Skottland, och flera grevskap isoleras.
20 januari - USA drabbas av värsta snökaoset "i mannaminne" i bland annat New York. Elva personer omkommer i bland annat hjärtattacker under snöskottningen.

Februari
7 februari – USA:s östkust upplever sin värsta snöstorm på minst 30 år.
15 februari - I Umeå, Sverige uppmäts temperaturen -38,2° C vilket innebär nytt lokalt köldrekord .

Juni
6 juni - Sverige upplever sin varmaste nationaldag någonsin, med + 29,7° C som dygnets högsta temperatur .

Augusti
14 augusti – En tornado härjar i Boundary Waters i USA .

September
September – Monsunregn orsakar översvämningar, Bengalen i Indien. 1,3 miljoner hem förstörs och 15 miljoner personer blir hemlösa .

Oktober
12 oktober - I St. Jyndevad, Danmark uppmäts temperaturen + 24,1 °C, vilket blir Danmarks högst uppmätta temperatur för månaden .
13 oktober – I Oskarshamn, Sverige uppmäts temperaturen + 24 °C, vilket blir nytt svenskt värmerekord för oktober och så sent på året .

November
November – I Stockholm, Sverige inleds månaden mycket milt .
21-28 november – En cyklon härjar i Sri Lanka kräver cirka 1 000 människoliv.

December
December - I Sverige uppmäts dygnsmedeltemperaturen i Hoburg till -2.0° C, vilket innebär nytt lokalt rekord för månaden .
27 december – Vid Amundsen-Scott-basen vid Sydpolen, Antarktis uppmäts temperaturen  +13,6 °C (7,5 °F) vilket då är Antarktis högst uppmätta temperatur någonsin .
30 december – I Hemavan, Sverige uppmäts temperaturen - 48,9 °C vilket då är Sveriges lägst uppmätta temperatur för månaden .
31 december
 I Ust' Shchugor, Ryska SSR, Sovjetunionen uppmäts temperaturen −58.1 °C (−72.6°F), vilket blir Asiens lägst uppmätta temperatur någonsin .
Med - 43,6 °C i Ytterhogdal, Sverige uppmäts köldrekord för Hälsingland, men eftersom det sker efter klockan 19.00 på kvällen bokförs vädret till kommande dag .
Med - 35,6 °C i Sandviken, Sverige uppmäts köldrekord för Gästrikland .
Under en snöstorm i Blekinge, Sverige uppmäts medelvindhastigheten 35 meter per sekund vid Hanö innan vindarna, som kommer från ostnordost, blåser omkull vindmätaren .

Okänt datum
Kaare Langlo blir direktör för Meteorologisk institutt i Norge .
SMHI i Sverige börjar med vågmätningar .

Födda
2 januari – Eric Nguyen, amerikansk fotograf, meteorolog och stormjägare.
23 januari – Jackie Johnson, amerikansk meteorolog.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Meteorologiåret 1971



Händelser

Januari
1 januari – Ihållande snöfall ökar snödjupet i Dannemora, Sverige från 12 centimeter den 30 december 1970 till 89 centimeter i dag .
4 januari – En snöstorm drabbar övre mellanvästra USA .
23 januari – I Prospect Creek, Alaska, USA uppmäts temperaturen - 62 °C (−80 °F), vilket blir USA:s lägst uppmätta temperatur någonsin .

Februari
10 februari – Underkylt regn och snö i USA lämnar områden runt Virginia strömlösa i 5 dagar .

Mars
4 mars – I Vuoggatjålme, Sverige uppmäts temperaturen - 45,8 °C vilket då är Sveriges lägst uppmätta temperatur för månaden .
6 mars – I Rosaplatån, Aostadalen, Italien uppmäts temperaturen - −34,6 °C (−30,3 °F), vilket blir Italiens lägst uppmätta temperatur någonsin .

Maj
1 maj – I Couvddatmohkki, Norge noteras norskt köldrekord för månaden med - 25,0 °C innan temperaturen går till -0 °C .
31 maj – I Överkalix-Svartbyn, Sverige noteras + 30,6 °C vilket blir den absolut högsta temperatur som noterats i Norrland under månaden .

Juli
30 juli – Kyla i Minnesota, USA med frost i norr och temperaturer runt fryspunkten i söder .

September
2 september - Orkanen Edith börjar bildas i den tropiska delen av östra Atlanten.

Oktober
28 oktober – En snöstorm härjar i Klippiga bergen, USA .
31 oktober – En snöstorm härjar i Minnesota, USA. 8 inch uppmäts i Caribou .

November
November - Med medeltemperaturen –17,8  °C, hela 8,4 grader under det normala, upplever Karasjok Norges kallaste novembermånad någonsin .
27 november – Kraftiga snöfall härjar i Minnesota, USA .

December
15 december – En snöstorm härjar i Minnesota, USA med 10 inch snö i Duluth .

Okänt datum
Rutinmässiga 5-dygnsprognoser för vädret genomförs nu i hela Norge .
Torne älv i Sverige drabbas av svår islossning .

Födda
Okänt datum – Rob Haswell, kanadensisk meteorolog.

Avlidna
21 maj – Johannes Letzmann, estländsk meteorolog.
2 juli – Hans Ertel, tysk meteorolog.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Meteorologiåret 1901



Händelser

Januari
4 januari - Årets kallaste natt inträffar i Victoria i British Columbia, Kanada med -4.4 °C .

Juli
Juli – I Karlstad, Sverige uppmäts medeltemperaturen  21,9 °C vilket då är Sveriges högsta uppmätta medeltemperatur för en månad .
12 juli - 92 millimeter regn faller på 60 minuter över Maidenhead i England, Storbritannien vilket är nytt brittiskt rekord för 60 minuter .
18-24 juli - Sverige upplever en heltorr fruntimmersvecka .
20 juli - Med + 36.9 °C i Borås, Sverige uppmäts värmerekord för Västergötland .
21 juli – Med + 35 °C i Kristiania, Norge uppmäts för första gången en temperatur på + 35 °C eller mer i Norge officiellt .

Augusti
Augusti - Sverige upplever en mycket varm augustimånad .

November
4 november – Kylan i Minnesota, USA hotar potatisen i tågens godsvagnar .
13 november - En snöstorm rasar i Östergötland, Sverige .

Okänt datum
I Sverige börjar man göra kontinuerliga mätningar av sjön Vätterns vattenstånd vid Jönköping .

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Meteorologiåret 1948



Händelser

Februari
27 februari - Isstormar härjar i centrala Minnesota, USA .

Mars
16 mars - Den största översvämningen någonsin i Brampton, Ontario, härjar.

Juli
14 juli – 131 millimeter nederbörd faller över Norra Sirbo, Sverige vilket innebär dygnsnederbördsrekord för Närke .

Augusti
8 augusti – 146 millimeter nederbörd faller över Holmögadd, Sverige vilket innebär dygnsnederbördsrekord för Västerbotten. Eftersom det sker tidigt på morgonen bokförs mängden på föregående dag .
9 augusti – 7.72 inch nederbörd faller över Mankato i Minnesota, USA .
29 augusti
I Karasjok, Finnmark, Norge noteras norskt köldrekord för månaden med - 9,3 °C .
Ett åskväder vid Winona i Minnesota, USA orsakar en flygolycka där 37 personer i det kraschande flygplanet dödas .

December
3 december – I Gjermundnes, Norge noteras norskt värmerekord för månaden med + 18,3 °C .
5 december - Snöslask- och isstormar härjar i sydöstra Minnesota, USA .
13 december - Haparanda, Sverige upplever en ovanligt mild Luciadag med + 5 °C  .

Okänt datum
Det internationella väderskeppsamarbetet inleds med en flotta på 13 skepp .

Födda
19 september – Max Mayfield, amerikansk meteorolog.
25 november – Storm Field, amerikansk meteorolog.
Okänt datum – Isaac M. Held, tysk-amerikansk meteorolog.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Meteorologiåret 1964



Händelser

Januari
 Januari - I Sverige upplever Norrland en rekordvarm januarimånad .

Mars
Mars - Uppsala, Sverige upplever sin torraste månad någonsin med 200 millimeter nederbörd .

April
6 april – En snöstorm härjar i Minnesota, USA .

Juli
Juli – I Falls Creek, Victoria, Australien faller 989,6 millimeter regn under månaden, vilket blir regnrekord för en månad i Victoria .

September
14 september – 0.3 inch tidig snö faller vid flygplatsen i International Falls i Minnesota, USA .

Oktober
13 oktober – 91 millimeter nederbörd faller över Håvreström, Sverige vilket innebär att dygnsnederbördsrekordetet för Dalsland från 1927 tangeras .

December
13 december - Sverige upplever en mycket  mild Luciadag med + 8.5 °C och regn i de södra delarna, och runt 0 °C i Norrland  .
25 december - 4 000 personer dödas vid en orkan med översvämningar i Ceylon .

Okänt datum
Torne älv i Sverige drabbas av svår islossning .

Födda
16 februari – Jim Cantore, amerikansk meteorolog.
24 oktober – Pär Holmgren, svensk meteorolog.

Avlidna
25 februari – Leonard Hussey, engelsk meteorolog, arkeolog och upptäcktsresande.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Meteorologiåret 1931



Händelser

Februari
1 februari – En värmebölja härjar i Minnesota, USA .

April
9 april – Flera sandstormar härjar i Saint Paul i Minnesota, USA .
12 april – Juli-lika temperaturer råder i Beardsley i västcentrala Minnesota, USA .

Maj
21 maj - 93,0 millimeter nederbörd faller över Öxabäck, Sverige vilket innebär nytt svenskt dygnsnederbördsrekord för månaden .

Juni
24 juni – Sverige upplever en mycket kall midsommar .

Juli
 9 juli - Södra Sverige drabbas av en orkan, som fäller 1,3 miljoner träd i Kalmar län .

Augusti
 12 augusti - Floden Yangtze i Kina svämmar över och 23 miljoner människor evakueras från sina hem .

Oktober
27 oktober – Stormar slår till mot Duluthområdet i Minnesota, USA .

November
November- Norska Bjørnøya och Svalbards flygplats upplever sin varmaste novembermånad någonsin med medeltemperaturer på 1,2 °C och –1,6 °C .
16 november – En tornado härjar i Minnesota, USA .

December
25 december - En kallfront med åska och hagel passerar Stockholm, Sverige på juldagen .

Födda
24 februari – Dick Goddard, amerikansk meteorolog.
2 mars – Stig Ahlgren, svensk meteorolog och väderpresentatör.
21 september – Syukuro Manabe, japansk meteorolog och klimatolog.

Avlidna
23 december – Wilson Bentley, amerikansk meteorolog och fotograf.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Tahrirtorget

Tahrirtorget (arabiska: ميدان التحرير) eller Befrielsetorget är ett torg i centrala delarna av Egyptens huvudstad Kairo. Torget kallades ursprungligen för Ismailia-torget (Midan Ismailia) efter Ismail Pascha som lät konstruera de centrala delarna av Kairo på 1800-talet. Efter Elton revolutionen 1919 började torget kallas för Tahrir, vilket betyder "befrielse" men det var först efter den egyptiska revolutionen 1952 som torget döptes om officiellt till sitt nuvarande namn. Torget har traditionellt genom åren varit utgångspunkt för ett flertal protester och stora demonstrationer. Torget är även en samlingspunkt sedan den Egyptiska revolutionen 2011.

Omgivning 
Tahrirtorget ligger i västra änden av den historiska Kasr El-Aini-gatan och nära Qasr al-Nil-bron som går över Nilen. Torget domineras av en stor trafikplats i form av en rondell och runt omkring torget ligger bland annat Egyptiska museet, högkvarteret för Egyptens regeringsparti NDP samt Arabförbundets högkvarter. Vid torget ligger även Sadat-stationen som genom Kairos tunnelbanas linje 1 och 2 förbinder centrum med bland annat Giza, Shubra al-Khayma, Maadi och Helwan.

Protester 
Tahrirtorget har traditionellt varit skådeplats och utgångspunkt för ett flertal protester och demonstrationer genom åren, vilket omfattar brödupproret 1977 och protesterna mot Irakkriget i mars 2003. De största och mest uppmärksammade var protesterna i början av Egyptiska revolutionen i början av 2011 som ledde till den dåvarande presidenten Hosni Mubaraks avgång. Likaså protesterna mot militärstyret som tog över efter Mubarak, vilka har eskalerat.

Bildgalleri

Noter

Externa länkar 

Torg i Kairo
Susanna Slöör

Susanna Helena Katarina Slöör, född 3 mars 1962 i Nyköping, är svensk målare, konstkritiker och utställningskommissarie.

Susanna Slöör studerade först vid Stockholms universitet 1983-87 och avlade ekonomexamen samt sedan journalistik på Poppius journalistskola 1990. Hon arbetade bland annat som riskanalytiker på Carnegie Fondkommission 1987-88 och som ekonomijournalist på Nyhetsbyrån Direkt och Dagens Industri 1988-91.

Hon genomgick därefter konstnärlig utbildning på Gerlesborgsskolan i Stockholm 1991-93 och hade sin första separatutställning på Galleri Matador i Halmstad 1995. Hon har även studerat idéhistoria och filosofi på Stockholms universitet 2002-05 och arbetat som lärare i konstvetenskap på Konstskolan Idun Lovén 2006-08.

Susanna Slöör grundade tillsammans med Leif Mattsson 2002 nättidningen Omkonst och sedan sedd varit medredaktör för denna 2002-09. Hon efterträdde i januari 2010 Olle Granath som ständig sekreterare i Kungliga Akademien för de fria konsterna.

Bibliografi i urval
Susanna Slöör (redaktör tillsammans med Hans Eklund): Färg och form -  färgglödens mästare i svensk 1900-tals konst, Langenskiöld, Lidingö 2002, 
Susanna Slöör (redaktör tillsammans med Leif Mattsson: ''Om tillståndet i konsten - en essäsamling om konsten i samtiden och evigheten, Langenskiöld, Lidingö 2008,

Källor
Om Susanna Slöör på Galleri Remis webbplats, läst 2011-02-02

Noter

Externa länkar
Susanna Slöör: Konsten ska vara absolut onödig på Omkonst januari 2008
Susanna Slöörs webbplats
Målningar av Susanna Slöör (Galleri Remi i Östersund 2009)

Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Svenska konstkritiker
Födda 1962
Levande personer
Kvinnor
Personer från Nyköping
Akzjajyk (Uralsk)

Akzjajyk (kazakiska: Ақжайық; ryska: Акжайык) är den enda professionella kazakiska bandyklubben och spelar i ryska division 1, näst högsta divisionen. Innan säsongen 2022-23 meddelades att ledningen i regionen Västkazakstan ville sluta finansiera laget. Man spelar dock fortfarande under nämnda säsong.

Klubben bildades i Västkazakstans huvudstad Oral (ryska: Uralsk) 1976 under just namnet Oral, som man behöll till 1978, då man bytte till  Geolog. 1987 bytte man namn till Uralets och spelade under det namnet fram till och med 1993, då man efter den säsongen bytte namn till Kazachgaz som man behöll till 1998. Till 2001 hette man Orda-TKA och till 2002 Karatjaganak AGS. 

I de Asiatiska vinterspelen 2011 i bandy var den större delen av Kazakstans landslag från just Akzjajyk. Efter guldet kom spelarna tillbaka till staden i triumf då spelarnas namn skanderades.

Klubbmärke:

Kända spelare 
 Rinat Sjamsutov - 1990/91

Lagnamn genom tiderna 
 Oral 1976/77 - 1977/78
 Geolog 1978/79 - 1986/87
 Uralets 1987/88 - 1993/94
 Kazachgaz 1994/95 - 1998/99
 Orda-TKA 1999/00 - 2000/01
 Karatjaganak AGS 2001/02
 Akzjajyk 2002/03-

Källor 

Bandy i Kazakstan
Bandyklubbar
Bandyklubbar i Ryssland
Bandyklubbar i Kazakstan
Sportklubbar i Kazakstan
Sportklubbar bildade 1976
Tøger Seidenfaden

Tøger Seidenfaden, född den 28 april 1957, död den 27 januari 2011 (i malignt melanom), var en framträdande dansk tidningsredaktör.

Seidenfaden var mest känd för sin tid på den danska dagstidningen Politiken, där han var ansvarig utgivare och chefredaktör från den 1 oktober 1993 till sin död. Dessförinnan hade han varit utrikesredaktör och chefredaktör på Weekendavisen, samt administrerande direktör för danska TV2. Han blev 1993 utnämnd till Dannebrogsriddare. 

Seidenfaden var son till tidigare chefredaktören på Dagbladet Information Erik Seidenfaden (1910-1990) och teologen Lone Knutzon (1923-1978), dotter till skådespelaren och sceninstruktören Per Knutzon. Han gifte sig 1989 med journalist Tine Eiby. Tillsammans med henne hade han tre söner.

Seidenfaden var en tongivande röst, som satte sin prägel på samhällsdebatten i Danmark, och han kom ofta med initiativ för att rikta uppmärksamheten mot områden, som han menade var problemfyllda. Inte minst var han aktiv i samband med Muhammedkrisen.

Externa länkar 
 Politikens nekrolog 28. januar 2011 
 Informations nekrolog 29. januar 2011
 Politiken fotoserie med Tøger Seidenfaden
 www.psykiatrifonden.dk

Källor

Noter 

Danska chefredaktörer
Personer i Danmark under 1900-talet
Män
Födda 1957
Avlidna 2011
Eksjö stadsförsamling

Eksjö stadsförsamling var en församling i Linköpings stift och Eksjö kommun. Den 1 januari 1949 uppgick församlingen i Eksjö församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades omkring 1500 efter Eksjö stad bildats 1403, vid en uppdelning av Eksjö församling då samtidigt Eksjö landsförsamling bildades.

Församlingen var från omkring år 1500 till 1949 moderförsamling i ett pastorat med Eksjö landsförsamling. 1 januari 1949 uppgick i denna församling i landsförsamlingen och samtidigt bytte den namn till Eksjö församling.

Kyrkoherdar

Organister

Klockare

Se även
Eksjö stad

Referenser
Eksjö AI:1-27

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Eksjö kommun
Ellen Gottschalch

Ellen Gottschalch, född 2 maj 1894, död 18 februari 1981, var en dansk skådespelerska.

Mellan 1912 och 1928 spelade hon i folklustspel och operetter på Det Ny Teater; hennes egentliga genombrott kom med Fröken Nitouche 1915. På 1930-talet spelade hon på Nørrebros Teater, där hon befäste sin popularitet. Från 1941 till 1961 var hon vid Det Kongelige Teater, där hon spelade både i klassiska dramer av Holberg och Ibsen och i moderna dramer som Arthur Millers En handelsresandes död.

Gottschalch var även en flitig filmskådespelerska. Hon debuterade redan 1910 i den korta stumfilmen Elverhøj, men först med Champagnegaloppen från 1938 medverkade hon mer regelbundet i filmer. Hennes sista insats var i tv-filmen Halli hallo (1977).

Källor

Externa länkar 

Biografi i Dansk kvindebiografisk leksikon 

Danska skådespelare under 1900-talet
Födda 1894
Avlidna 1981
Kvinnor
Eslövs stad

Eslövs stad var en tidigare kommun i Malmöhus län.

Administrativ historik 
Eslövs stad bildades 1911 genom en ombildning av Eslövs köping. Redan 1912 utökades staden genom att Ellinge Sjöhus, tillhörande Borlunda landskommun,  inkorporerades. 1940 införlivades de tätbebyggda delarna, 150 hektar, av Västra Sallerups socken. 1952 ökade stadens areal från 7 till 30 km² genom att 1 960 hektar införlivades från Västra Sallerups landskommun samt 193 hektar från Trollenäs landskommun och 226,5 hektar från Borlunda landskommun. 1952 inkorporerades en del av Västra Sallerups landskommun, 1967 Bosarps landskommun och 1969 Billinge församling ur Röstånga landskommun, Hurva församling ur Snogeröds landskommun samt områdena Remmarlöv, Örtofta och del av Västra Sallerup ur Harrie landskommun. 1971 uppgick staden i den nybildade Eslövs kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eslöv, med samma omfattning som Eslövs församling fick 1971, och vari detta område ingår.

Judiciellt ingick staden till 1916 i Rönnebergs, Onsjö och Harjagers domsagas tingslag, därefter bildades ett nytt tingslag med häradsrätt för staden, Eslövs tingslag i Frosta och Eslövs domsaga. 1948 uppgick staden i Frosta och Eslövs domsagas tingslag som 1971 ombildades till Eslövs domsaga som 2002 gick upp i Lunds domsaga. 

Staden tillhörde Västra Sallerups församling som 1952 ombildades till Eslövs församling.

Sockenkod 
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 1214 som motsvarar den omfattning staden med dess landskommun hade kring 1950, vilket innebär att denna sockenkod också används av Västra Sallerups socken.

Stadsvapnet 
Blasonering: En blå sköld med ett vingadt hjul och däröfver ett klöfverblad, allt af guld. Skölden täckes af en murkrona.

Vapnet innehåller ett bevingat hjul som symbol för järnvägen och ett klöverblad som symbol för handel och lantmannaprodukter. Vapnet fastställdes för Eslövs stad 1911. Udda är att gammalstavningen behölls vid registreringen 1975 samt att murkronan omnämns i blasoneringen.

Geografi 
Eslövs stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 30,91 km², varav 30,88 km² land.

Tätorter i staden 1960 
I Eslövs stad fanns tätorten Eslöv, som hade 8 873 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 91,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1968

Befolkningsutveckling 

t.o.m. 1874 Eslövs by
1875–1910 Eslövs köping
1911–1970 Eslövs stad

Källor 

Indelningar i Eslövs kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Eslövs köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Eslövs köping. För orten se Eslöv, för dagens kommun, se Eslövs kommun.

Eslövs köping var en köping och kommun i Malmöhus län.

Administrativ historik
Eslövs köping bildades 1875 genom en utbrytning ur Västra Sallerups landskommun. 1909 inkorporerades Västra Sallerups municipalsamhälle, samt några andra kringliggande områden från Västra Sallerups landskommun i köpingen. Köpingen ombildades 1911 till Eslövs stad som 1971 uppgick i Eslövs kommun.

Köpingen tillhörde Västra Sallerups församling.

Heraldiskt vapen
Eslövs köping förde inte något vapen.

Befolkningsutveckling

Källor

Tidigare kommuner i Malmöhus län
Indelningar i Eslövs kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges köpingar
Eslöv
Borlunda socken

Borlunda socken i Skåne ingick i Frosta härad och är sedan 1971 en del av Eslövs kommun, från 2016 inom Borlunda-Skeglinge distrikt.

Socknens areal är 16,70 kvadratkilometer varav 16,57 land. År 1990 fanns här 195 invånare. Kyrkbyn Borlunda med sockenkyrkan Borlunda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Borlunda församling och för de borgerliga frågorna bildades Borlunda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Skarhults landskommun som 1971 uppgick i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 1992 i Borlunda-Skeglinge församling som 2006 uppgick i Eslövs församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Borlunda-Skeglinge, med samma omfattning som Borlunda-Skeglinge församling fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Frosta härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Frosta kompani.

Geografi
Borlunda socken ligger närmast sydost om Eslöv kring Bråån. Socknen är en odlad slättbygd.

Byar i socknen är Borlunda, Brönneslöv och Gryby.

Fornlämningar
Från stenåldern är boplatser funna.

Namnet
Namnet skrevs i mitten av 1100-talet Burlundum och kommer från kyrkbyn. Förleden antas innehålla borr, 'hål, sänka' syftande på den gamla kyrkan läge vid en sänka vid Bråån. Efterleden innehåller lund, 'skogsdunge'.

Namnet skrevs före 22 oktober 1927 även Borrlunda socken.

Se även
 Borlunda församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Eslövs kommun
Socknar i Frosta härad
Borlunda församling

Borlunda församling var en församling i Lunds stift och i Eslövs kommun. Församlingen uppgick 1992 i Borlunda-Skeglinge församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1929 moderförsamling i pastoratet Borlunda och Skeglinge, för att därefter till och med 1961 vara annexförsamling i pastoratet Östra Strö, Skarhult, Borlunda och Skeglinge. Från 1962 till och med 1991 annexförsamling i pastoratet Gårdstånga, Holmby, Östra Strö, Skarhult, Borlunda och Skeglinge. Församlingen uppgick 1992 i Borlunda-Skeglinge församling.

Kyrkor 

 Borlunda kyrka

Se även
Borlunda socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Eslövs kommun