kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Adolf Alexandersson

Adolf Edvin Alexandersson (i riksdagen kallad Alexandersson i Öckerö), född 31 juli 1875 i Öckerö socken, död där 25 januari 1945, var en svensk fiskare och politiker (liberal). 

Adolf Alexandersson, som kom från en fiskarfamilj, bedrev fiske med utgångspunkt i sin fastighet på Bohus-Björkö i Öckerö, där han också var kommunalfullmäktiges ordförande. Han hade framträdande uppdrag i fiskerinäringens organisationer, bland annat som ordförande för Svenska västkustfiskarnas centralförbund 1930–1934. Han hade även förtroendeuppdrag i den lokala missionsrörelsen samt i IOGT.

Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Göteborgs och Bohus läns södra valkrets 1920–1921. Som kandidat för Frisinnade landsföreningen tillhörde han dess riksdagsparti Liberala samlingspartiet. I riksdagen var han bland annat ledamot i andra kammarens fjärde tillfälliga utskott 1921. Han engagerade sig särskilt i fiskerinäringens frågor.

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 55

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Liberala samlingspartiet
Födda 1875
Avlidna 1945
Män
Personer från Öckerö socken
Frans Hansson

Frans Einar Hansson, Hansson i Hönö, född 20 oktober 1890 i Öckerö församling, död 20 december 1965 i Masthuggs församling, fiskare och politiker.

Hansson var ledamot av Sveriges riksdags andra kammare 1933-1936 och 1937-1940, invald i Göteborgs och Bohusläns valkrets. Han tillhörde senare första kammaren åren 1942-1943.
Frans ligger begravd på Hönö Kyrkogård i Göteborgs norra skärgård.

Referenser

Födda 1890
Avlidna 1965
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Svenska moderater
Män
Personer från Öckerö socken
Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling

Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling är en församling som utgör ett eget pastorat i Norra Västmanlands kontrakt i Västerås stift i Svenska kyrkan. Församlingen omfattar hela Skinnskattebergs kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2006 genom sammanslagning av Gunnilbo, Hed och Skinnskattebergs församlingar.

Kyrkor 
 Skinnskattebergs kyrka
 Gunnilbo kyrka
 Heds kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Skinnskattebergs kommun
Tjeckiens nationella symfoniorkester

Tjeckiens nationella symfoniorkester (), förkortad:  CSNO,  är en symfoniorkester i Prag i Tjeckien. Den bildades 1993 av Jan Hasenöhrl, som spelar trumpet.

På populärmusikscenen
1996 spelade orkestern på albumet På andra sidan drömmarna av Ulf Lundell.

Då Lotta Engberg fyllde 40 år 2003, for hon till Prag för att spela in en balladlåt, Nära livets mening, tillsammans med orkestern. Låten förlades till albumet Kvinna & man 2005, som avslutningsspår.

Den 20 augusti 2003, vid en symfonisk spelmusikkonsert i Leipzig i Tyskland, blev orkestern den första att framföra musik skriven till videospel live utanför Japan.

Orkestern spelade även tillsammans med blackmetalbandet Dimmu Borgir under den tyska metalfestivalen Wacken Open Air 2012.

Källor

Externa länkar
 Český národní symfonický orchestr 
 Czech National Symphony Orchestra 

Musikgrupper bildade 1993
Tjeckiska orkestrar
Symfoniorkestrar
Musik i Prag
Skinnskattebergs församling

Skinnskattebergs församling var en församling i Västerås stift och i Skinnskattebergs kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung och utgjorde till 2006 ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2006 i Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling.

Organister
Lista över organister i Skinnskattebergs församling.

Kyrkor 

 Skinnskattebergs kyrka

Se även
Skinnskattebergs socken

Källor 

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Skinnskattebergs kommun
Heds församling

Heds församling var en församling i Västerås stift och i Skinnskattebergs kommun i Västmanlands län. Församlingen uppgick 2006 i Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1593 genom en utbrytning ur Malma församling och ingick i dess pastorat till 1620 (på försök)/1648 för att därefter till 1962 utgöra ett eget pastorat. Från 1962 till 2006 moderförsamling i pastoratet Hed och Gunnilbo. Församlingen uppgick 2006 i Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling.

Organister
Lista över organister i Heds församling.

Kyrkor 

 Heds kyrka

Se även
Heds socken

Källor 

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Skinnskattebergs kommun
Torsten Hansson

Torsten Bengt Gunnar Hansson (i riksdagen kallad Hansson i Göteborg), född 23 november 1928 i Göteborgs Oscar Fredriks församling, död 27 december 2000 i Johannebergs församling, Göteborg, var en svensk arkitekt och politiker.

Biografi
Hansson, som var son till adjunkt Frans Hansson och Nanna Thorlund, avlade studentexamen 1947 och utexaminerades från Chalmers tekniska högskola 1951. Han var anställd hos professor Melchior Wernstedt i Göteborg 1950–1952, hos arkitekt Åke Wahlberg 1952–1953, på HSB:s arkitektkontor 1954–1957, på stadsarkitektkontoret 1958, hos arkitekterna Hjalmar Klemming och Erik Thelaus i Stockholm 1958–1959, bedrev egen arkitektverksamhet från 1958 och var delägare i Hansson och Persson AB arkitekter i Göteborg från 1961. Han var styrelseledamot i Röhsska konstslöjdmuseet från 1964 (suppleant 1959–1963), suppleant i länsskolnämnden från 1962, i Göteborgs allmänna skolstyrelse från 1961 och ledamot av dess byggnadskommitté från 1962. 

Hansson ritade bland annat Toleredskyrkan, Kaverös kyrka, församlingshem i Skene, Björketorp och Lundby samt bostadshus i Lunden i Göteborg. Som politiker var han ledamot av Sveriges riksdags första kammare 1965-1970, invald i Göteborgs stads valkrets. 

I samarbete med Göteborgs småkyrkostiftelse och Oresjö fabriker i Anneberg konstruerade Hansson en vandringskyrka, som kunde prefabriceras i färdiga sektioner, transporteras på vägnätet och på kort tid resas på avsedd plats som en gudstjänstlokal med plats för 120 personer. Den kunde även demonteras och med små kostnader uppföras på annan plats. Den första vandringskyrkan i Göteborg blev Brunnsbokyrkan, som senare flyttades och blev Furåsens kyrka. Ytterligare fem vandringskyrkor placerades i Länsmansgården, Tynnered, Bergsjön, Hjällbo och Ekebäck.

Hansson är begravd på Västra kyrkogården i Göteborg.

Bilder

Källor

Tvåkammarriksdagen 1867-1970, (Almqvist & Wiksell International 1988), band 4, sid. 92

 Hansson, Torsten Bengt Gunnar på SvenskaGravar.se

Bibliografi

Noter

Externa länkar

Kyrkoarkitekter
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Alumner från Chalmers tekniska högskola
Svenska arkitekter under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Arkitekter från Göteborg
Politiker från Göteborg
Gravsatta på Västra kyrkogården i Göteborg
Födda 1928
Avlidna 2000
Män
Gunnilbo församling

Gunnilbo församling var en församling i Västerås stift och i Skinnskattebergs kommun i Västmanlands län. Församlingen uppgick 2006 i Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades omkring 1580 genom en utbrytning ur Odensvi församling och ingick i dess pastorat till 27 februari 1638 för att därefter till 1962 utgöra ett eget pastorat. Från 1962 till 2006 annexförsamling i pastoratet Hed och Gunnilbo. Församlingen uppgick 2006 i Skinnskatteberg med Hed och Gunnilbo församling.

Organister
Lista över organister i Gunnilbo församling.

Kyrkor 

 Gunnilbo kyrka

Se även
Gunnilbo socken

Källor 

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Skinnskattebergs kommun
Julius Hedvall

Jakob Julius Hedvall (i riksdagen kallad Hedvall i Göteborg), född 25 juli 1886 i Gullereds församling, Älvsborgs län, död 7 augusti 1968 i Göteborg (Härlanda), var en svensk stationskarl, senare byråföreståndare och politiker.

Hedvall var ledamot av andra kammaren 1919–1931, invald i Göteborgs stads valkrets.

Referenser 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Personer från Gullereds socken
Födda 1886
Avlidna 1968
Män
Arvid Hellberg

Arvid Hellberg (i riksdagen kallad Hellberg i Göteborg), född 31 december 1890 i Stockholm, död 24 april 1953 i Göteborg, var en svensk försäkringsdirektör, politiker och jur.kand.

Hellberg tog studenten 1908 i Hudiksvall och blev jur kand i Uppsala 1914. Han var tjänsteman i Försäkrings AB Fylgia 1914–1917 och dess organisationschef 1917–1918. Hellberg var medgrundare till Försäkrings AB Nornan och dess VD från 1918. Han var vice VD i Brand- och Livförsäkrings AB Svea från 1940 och chef för deras brandavdelning samt verkställande direktör 1942–1953. Arvid Hellberg var ledamot av AB Göteborgs Bank 1934–1953, och satt i Göteborgs stadsfullmäktige 1931–1936. Han var ledamot av andra kammaren 1937–1939, invald i Göteborgs stads valkrets samt var elektor vid val till riksdagens första kammare 1934–1937.

Hellberg blev ordförande i styrelsen för Göteborgs Handelsinstitut 1937, vice ordförande i Borgerliga Valmansförbundet, Göteborg 1934–1936 samt ledamot i styrelsen för AB Göteborgs Bank från 1934.

Familj
Arvid Hellberg var son till direktör Björn Arvid Constatin Hellberg och Maria Heimer. Han gifte sig 7 februari 1916 i Göteborg med jur kand Dagmar Nordström (1888–1966), dotter till bokhållare Johan Albert Nordström och Johanna Lovisa Karlsson. Arvid Hellberg är begravd på Kvibergs kyrkogård i Göteborg.

Källor
1890 års män i ord och bild: en bokfilm 1890–1940 samt biografisk matrikel, fil mag John Karlzén, amanuens Nils Olsson, Gustaf Gottschalk, K G Lindeström, Svenska Kulturförlaget 1940 s. 365
Göteborgs stadsfullmäktige 1863–1962: Biografisk matrikel, Magnus Fahl, Wezäta, Göteborg 1963 s. 360 >

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Svenska moderater
Ledamöter av Göteborgs kommunfullmäktige
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Födda 1890
Avlidna 1953
Män
Frivilligpastor

Frivilligpastor (en: Volunteer Minister) är benämningen på volontärarbetare inom Scientologikyrkan. Deras slogan är "Något kan göras åt det" eller "Det går att göra något åt det" och de känns igen på sina gula tält och gula tröjor och jackor. Frivilligpastorerna bedriver sin verksamhet bland annat på katastrofplatser och erbjuder så kallade "assister", som de påstår hjälper människor att läka sig själva.  Enligt kritiker är verksamheten ett sätt att rekrytera medlemmar och propagera mot psykiatri under krissituationer, till exempel efter 11 september-attackerna, tsunamikatastrofen 2004 och orkanen Katrina  och att assisterna är verkningslösa, förutom möjligen en placeboeffekt. Förutom att ge assister ger de även Scientologikyrkans personlighetstest och säljer Dianetik-böcker. Förutom i krissituationer sätter de också upp sina tält på torg och på marknader. 

Frivilligpastorernas utbildning bygger på Scientologihandboken.

Referenser

Externa länkar
Volunteer Ministers
Frivilligpastor
Scientology's Volunteer Minister Program Kritik mot Frivilligpastorsprogrammet

Scientologi
Harnäs

Harnäs är en ort och ett gammalt vallonbruk som ligger strax norr om Skutskär, i Älvkarleby och Gävle kommuner.

Bruket anlades 1659 av Claes Depken och David Leijel först med en masugn. Senare anlades även en smedja då det blev för dyrt att transportera tackjärnet till Älvkarleö.  Under rysshärjningarna 1719 brändes bruket ner men återuppbyggdes senare. 1882 övertogs det av Söderfors bruks AB men lades ned 1911.

Här finns den enda byggnad som ligger både i Norrland och i Svealand. Byggnaden uppfördes 1813 som spannmålsmagasin och brännvinsförråd.

Kemisten och nobelpristagaren The Svedberg föddes den 30 augusti 1884 i Fleräng, Harnäs som på den tiden låg i Valbo socken.

Befolkningsutveckling 
Vid folkräkningen 1900 räknas 1 511 invånare i det "köpingsliknande samhället" Harnäs, fördelat på 817 i Gävleborgs län och 694 i Uppsala län. Det föreslås samtidigt att Harnäs kan räknas samman med Skutskär och Bodarne som en agglomeration med sammanlagt 5 850 invånare.

Se även
Ytterharnäs
Skutskär

Källor

Vallonbruken i Uppland

Orter i Gävle kommun
Orter i Älvkarleby kommun
Bruksorter i Sverige
Svenska järnbruk
Geert Winther

Geert Henrik Winther, född 20 november 1813 i Hundslund vid Horsens, död 28 mars 1905, var en dansk politiker.

Winther blev 1840 teologie kandidat och tog 1846 magistergraden (med en avhandling om realskolorna). År 1848 valdes han till ledamot av den grundlagsstiftande riksförsamlingen och var 1850–1884 folketingsman (för en och samma krets) samt 1856–1863 dessutom medlem av riksrådet genom folketingets val. Han var en hängiven anhängare av Anton Frederik Tscherning och som dennes "adjutant" den egentlige ledaren för den grupp av ”bondevenner” (mest från Jylland), som anslöt sig till Tscherning. Detta fortsattes, sedan Tscherning 1866 lämnat riksdagen, tills gruppen 1870 gick upp i det Forenede Venstre. Winther utgick dock ur denna redan 1871 och stod sedan tämligen ensam, men bevarade dock stort personligt inflytande; han hade nästan oavbrutet plats i finansutskottet (sedan 1858) och var dessutom medlem av andra viktiga utskott.

Han ogillade alla ytterligheter och var en avgjord motståndare till "visnepolitiken" och Christen Bergs ledning. Han var ständigt fiende till De Nationalliberale och särskilt hätsk mot ämbetsmännen samt talade ivrigt för alla jylländska intressen. År 1851 stiftade han för mindre lantbrukare i Nørrejylland en inrättning för brandförsäkring av lösegendom ("Winthers brandkasse"), som under hans ledning till 1886 hade stor framgång, och 1855 en annan för brandförsäkring av fast egendom. Åren 1850–1884 utgav han "Nørrejydsk Tidende", länge Tschernings språkrör, och grundlade 1862 tillsammans med Tscherning och Lars Bjørnbak Jysk Folkeforening, vars ordförande han var till 1874.

Källor

Födda 1813
Avlidna 1905
Män
Danska Folketingsledamöter
Personer från Jylland
Axmarhögen

Axmarhögen eller Högkullen är en gravhög i Hamrånge socken, Gävle kommun. Högen ligger invid landsvägen mellan Axmar by och Gåsholma. Den är cirka 30 meter i diameter och 2,5 meter hög och därmed Gästriklands största gravhög. Den har inte grävts ut men torde vara anlagd under järnåldern.

Gästriklands enda storhög. Axmarhögen är troligen en stormannagrav från järnåldern. Den är aldrig arkeologiskt undersökt. Högen har blivit skadad av äldre skattgrävning. Den ligger drygt 12 meter över havets nuvarande nivå. Landet på den här breddgraden har höjt sig drygt 60 centimeter per århundrade. Därför anlades Axmarhögen inte  tidigare än 600 år efter Kristi födelse. Graven ska ge ett monumentalt intryck. Dess placering vid ett smalt sund mellan fastlandet och en större ö är strategiskt. Troligtvis finns resterna av stormannens gård i närheten av graven. Dessa är osynliga i landskapet. Gården kontrollerade kustremsan och bakomliggande inland. Fornlämningen kallas i folkmun Högkullen. Storskifteskartan (Axmar by från år 1762) har graven markerad i skogsmarken med benämningen ”Högkulla ättbacka”.

Axmargården 
Storhögar verkar i norra Sverige tillhöra den äldre järnålderns gravskick. Av någon anledning är Axmarhögen byggd senare. Storhögarna innehåller ofta påkostade fynd. Högarna ingår ofta i ett sammansatt komplex med gravar, gårdar med bra hamn och handelsläge vid kust eller älvmynning. Gårdarnas skulle behärska infarten till inlandsbygderna. Försörjningen var inriktad på handel. De begravda var troligen förmögna bönder. Storhögarnas centrum låg i Medelpads kusttrakter. Elva högar längs Norrlandskusten har en diameter på 30 meter eller mer, och Axmarhögen är en av dem. Ätten som bodde här kan ha varit inriktad på handel med järn, pälsverk och skogsråvara.

Axmarhögens läge 
Axmar finns i det skogiga gränsområdet  mellan Gästrikland och Hälsingland. Hälsingland hade flera monumentala högar till exempel vid Högs kyrka strax utanför Hudiksvall. Flera storhögar i Hälsingland har tyvärr odlats bort eller försvunnit av andra skäl. Gästriklands enda på gränsen mot Hälsingland, antyder att järnåldersbygden i Axmar var en del av eliten längs Norrlandskusten. Storhögarna speglar maktförhållanden och stora sociala skillnader som är utmärkande för Hälsingland och Medelpad. Gästrikland var en del av Upplands maktområde. I Gästrikland är gravarna oftast mindre och med ett gravskick som tyder på mindre rangskillnader.

Referenser

Fornminnen i Gästrikland
Gravhögar i Sverige
Hamrånge
Högkullen

Högkullen har flera betydelser: 

 Högkullen – en gravhög i Gästrikland, se Axmarhögen
 Högkullen – toppen av Kinnekulle
Boxberg kraftverk

Boxberg kraftverk är ett tyskt kolkraftverk i Boxberg, Sachsen. Det kan i sina tre block producera totalt 1 900 MW el. 

Den första delen av kraftverket byggdes 1966. Det byggdes efterhand ut och på 1980-talet hade det 14 enheter med en total effekt på 3 520 MW. Efter Tysklands återförening stängdes 12 av enheterna ner och de 2 kvarvarande, på vardera 500 MW, moderniserades. I mitten av 1990-talet byggdes en ny enhet på 900 MW. Sedan 2001 ägs kraftverket av Vattenfall AB.

Bränslet i kraftverket är brunkol som hämtas från omgivande dagbrott.

Externa länkar 
Broschyr från Vattenfall (tyska)

Kolkraftverk
Sachsen
Landkreis Görlitz
Byggnader och anläggningar i Sachsen
Kraftverk i Tyskland
Ströbo hög

Ströbo hög är en gravhög i Köpings socken. Den är belägen strax nordväst om Köping invid länsväg 250 mot Kolsva. Högen är 40 meter i diameter och cirka 10 meter hög, men kan ha varit större när den anlades. Den är en av de största storhögarna i landet och av samma typ som Anundshögen utanför Västerås och Uppsala högar.

Högen låg där den medeltida Eriksgatan och transportvägen till Bergslagen gick och invid kungsgården i Strö. 
Den ligger i ett större fornlämningsrikt område längs Köpingsåsen med bland annat flera mindre gravhögar, gravfält och boplatser. I området har man bland annat funnit ett bronsspänne, eldstål, glaspärlor och lerkärlsfragment från yngre järnåldern och man tror att högen anlades under denna tid.

Under 1800-talet schaktades stora delar av den omgivande åsen bort men högen räddades tack vare bland annat fornforskaren Richard Dybeck. Tidigare anlades under en period av 150 år Valborgsmässoeldar på högens krön.

Enligt tradition, tidigast nedtecknad 1667, finns i högen en stuga av ekvirke som vaktas av en drake och där det ibland brinner ljus.

Källor
FMIS , Riksantikvarieämbetet
Köpings kommun
Fotevikens Museums databas "Vikingarnas landskap"

Köpings kommun
Gravhögar i Sverige
Fornminnen i Västmanland
Sägner
Fornminnen från järnåldern i Sverige
Västmanländska sägner
Tsvetana Pironkova

Tsvetana Pironkova (bulgariska: Цветана Пиронкова), född den 13 september 1987 i Plovdiv, är en bulgarisk professionell tennisspelare.

Pironkova är även bosatti Plovdiv. Hon är högerhänt och spelar med dubbelfattad backhand. Hon blev professionell WTA-spelare 2002.

Hon har deltagit i det bulgariska Fed Cup-laget 2003–08. Hon har där spelat 26 matcher och vunnit 14 av dem.

Hon spelade sin första turnering på WTA-touren den 14–21 maj 2005, vid 17 års ålder, i Istanbul, Turkiet. Sedan hon vunnit två kvalmatcher, vann hon tre matcher i själva turneringen och förlorade semifinalen mot Venus Williams. Hon skapade rubriker när hon slog Venus Williams i första omgången av Australiska öppna 2006, Hon förlorade dock mot Laura Granville i andra omgången.

Pironkova var oseedad i Wimbledon 2010, rankad 82:a i världen, men lyckades i kvartsfinalen den 29 juni 2010 slå ut andraseedade amerikanskan Venus Williams. Pironkova vann i två raka set med 6–2, 6–3. Hon förlorade sedan semifinalen mot ryskan Vera Zvonarjova, som vann med 3-6, 6-3, 6-2.

Titlar 
 Singel
 2007 - ITF/Bordeaux
 2005 - ITF/Rom 
 2003 - ITF/Orestiada, ITF/Istanbul
 2002 - ITF/Volos

Källor

Externa länkar 

 WTA, spelarprofil

Bulgariska tennisspelare
Födda 1987
Kvinnor
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Bulgarien
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Bulgarien
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Bulgarien
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 2016
Levande personer
Snakes on a Plane: The Album

Snakes on a Plane: The Album är soundtracket till filmen Snakes on a Plane, släppt den 15 augusti 2006.

Låtlista

Musikalbum 2006

en:Snakes on a Plane#Soundtrack
Jens Andersen Hansen

Jens Andersen Hansen, J.A. Hansen, född 7 januari 1806 i Odense, död 1 juni 1877, var en dansk politiker.

Hansen var 1835–1841 skomakarmästare i Rudkøbing och Slagelse och författade 1833–1841 flera småskrifter dels om näringsväsendet, dels om de kyrkliga förhållandena (han blev redan 1825 gripen av grundtvigianismen). År 1842 flyttade han till Köpenhamn och började utge veckotidningen "Almuevennen", som förde de lägre samhällsklassernas talan gentemot godsägare och ämbetsmän. År 1848 ivrade han för allmän rösträtt och kämpade mot upptagande av kungavalda medlemmar i den grundlagsstiftande riksförsamlingen. I oktober samma år invaldes han själv i denna församling, men tog ingen framstående del i dess förhandlingar. Därefter hade han, endast med ett kort avbrott, till sin död säte i folketinget samt 1856–1866 även i riksrådet och utövade snart stort inflytande. Han medverkade till genomförande av många reformer, i synnerhet till förbättring i de mindre jordbrukarnas ställning och till utveckling av den kommunala självstyrelsen. År 1851 blev han medlem av styrelsen för Bondevennernes selskab. Dessutom fortsatte han utgivandet av "Almuevennen", som 1856 fick namnet "Morgenposten" och blev daglig tidning, men lämnade 1864 själva den redaktionella ledningen. 

Under sin långa politiska bana blev Hansen ständigt trogen sina demokratiska grundsatser, men gjorde med avseende på de stora nationella och politiska frågorna upprepade gånger betydliga svängningar, säkerligen delvis ledd av sin ovilja mot De Nationalliberale. Så försvarade han 1852–1853, i förbund med den byråkratiska reaktionen, helstaten, ehuru han förut varit ivrig eiderdansk, men slog strax om, då reaktionen hotade allmänna rösträtten; blev ånyo eiderdansk och var 1861 medlem av Dannevirkeforeningen. År 1857–1858 uttalade han sig i avgjort skandinavisk anda, men stämplade detta 1864–1865 som "hjemmesvenskeri". År 1870 var han en bland stiftarna av Forenede Venstre och en av dess ledare, men ställdes de senare åren i skuggan av yngre krafter. År 1855 blev han ledare för Holbæk amts brandassuranceforening och fick senare även för ett djurförsäkringsbolag, men på grund av egna ekonomiska problem började han snart ägna sig åt oegentligheter. Kort före sin död tvangs han erkänna att han förskingrat omkring 200 000 kr av dessa bolags pengar, men avled innan polisutredningen hunnit slutföras.

Utom smärre flygskrifter utgav Hansen Vor forfatnings historie fra 1848 til 1866 (fyra band, 1868–1876, ofullbordad) och Mit livs historie og gjerning (1875, ofullbordad); senare utkom Efterladte papirer (1878–1879, likaledes ofulländad).

Källor

Noter

Tryckta källor

Födda 1806
Avlidna 1877
Män
Danska Folketingsledamöter
Danska riksråd under 1800-talet
Danska redaktörer
Personer från Odense
Snakes on a Plane (Bring It)

"Snakes on a Plane (Bring It)" är den första singeln från Cobra Starship. I låten hörs också William Beckett från The Academy Is..., Travis McCoy från Gym Class Heroes, och Maja Ivarsson från The Sounds. Låten får sin titel från filmen Snakes on a Plane från 2006, och fanns med på filmens soundtrack och musikvideon spelas i slutet av filmen. Musikvideon hade premiär under sommaren 2006, precis i tid till premiären för filmen.

Musiksinglar 2006
Amerikanska musiksinglar