kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hans Anderson

Hans Anderson, född 1934 i Stockholm, död 2010 i Jokkmokk, var en svensk författare och konstnär. Efter en uppväxt inom Jehovas vittnen kom han 1954 till Jokkmokk som predikant. Där blev han kvar och arbetade under de första åren med vattenkraft och skogsbruk. Åren 1969–1982 var han med om att bygga upp Jokkmokks museum, det som så småningom blev Ájtte, svenskt fjäll- och samemuseum.

Hans Anderson debuterade som författare 1968 med boken För vårens skull. Samma år hade han sin första konstutställning på Norrbottens museum. Totalt gav han ut ett 20-tal böcker, de flesta med egna illustrationer. Återkommande teman är natur och människor i norr, ofta i Jokkmokks kommun men också i Sibirien och Alaska. I Drömmen om fjällen presenteras fotografen Borg Meschs bilder från tidigt 1900-tal. Född i sanningen är en självbiografisk skildring av uppväxten i Jehovas vittnen.

Som konstnär arbetade Hans Anderson gärna med scraperboard-teknik, där motivet skrapas fram ur ett svart tuschskikt så att ett vitt underlag framträder. Han tecknade också med tusch och målade gouache.

Bibliografi 
För vårens skull (Stockholm : LT, 1968)
Höstdagar (Stockholm : LT, 1969)
Till Labrador (Stockholm : LT, 1970)
Minns du sommaren? (Stockholm : LT, 1971)
Talve – Vinter (Stockholm : LT, 1974)
Taiga och tundra (Stockholm : Askild & Kärnekull, 1977)
Tuorpon – människor och land i norr (Stockholm : LT, 1978)
Under polstjärnan. Korta prosastycken om människor och natur. (Stockholm : Prisma, 1983)
Östan om fjäll västan om skog. Bilder och berättelser. Tillsammans med Ingvar Segerström (Stockholm : Prisma, 1985)
Drömmen om fjällen. Berättelser om en tid då allt blev annorlunda. Foto: Borg Mesch; text: Hans Anderson [En bok om Borg Mesch] (Stockholm : Prisma, 1986)
Ett årsvarv i Lappland (Stockholm : Litteraturfrämjandet, 1991)
Längs stigarna: en vandring i tid och rum i Lule älvdal (Stockholm : Arena, 1992)
Vid vägs ände: natur och människor vid Lilla Luleälvens källor. Tillsammans med Tor Lundberg (Stockholm : Arena, 1994)
Vad betyder namnen? Luleå, Jokkmokk, Sarek. Något om betydelsen av 333 lulesamiska terräng- och ortnamn.Tillsammans med Olavi Korhonen. (Jokkmokk : Eget förlag, 1994)
Röster i Lappland. En antologi. [Urval och presentation: Hans Anderson] (Stockholm : En bok för alla, 1995)
Född i sanningen: berättelsen om en barndom (Skellefteå : Ord & visor, 1996)
Blidka dig blåa ödemark (Jokkmokk : Eget förlag, 2001)
Bortom allfarvägen: bortom tiden (Jokkmokk : Eget förlag, 2002)
Arvet: Laponia, Lapplands världsarv. Tillsammans med Tor Lundberg och Olavi Korhonen (Hudiksvall : Winberg City Books AB, 2005)

Externa länkar 
Norrbottensförfattare
Retrospektiv på Norrbottens museum 2009

Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Födda 1934
Avlidna 2010
Män
Författare från Stockholm
Fänneslunda församling

Fänneslunda församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.  

Församlingen var till 1989 annexförsamling i pastoratet (Södra) Ving, Härna, Fänneslunda  och Grovare som till 1548 även omfattade Töve församling och från 1962 Varnums församling. År 1989 införlivades Grovare församling och församlingen var därefter från 1989 till 2006 annexförsamling i pastoratet pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Varnum, Hällstad, Murum, Möne och Kärråkra. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

Kyrkor 
Fänneslunda-Grovare kyrka.

Se även
Fänneslunda socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Fänneslunda socken

Fänneslunda socken i Västergötland ingick i Ås härad och är sedan 1974 en del av Ulricehamns kommun, från 2016 inom Fänneslunda distrikt.

Socknens areal är 21,55 kvadratkilometer varav 21,2 land. År 1948 fanns här 150 invånare. Sockenkyrkan Fänneslunda-Grovare kyrka som delas med Grovare socken ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fänneslunda församling och för de borgerliga frågorna bildades Fänneslunda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen införlivade 1989 Grovare församling och uppgick 2006 i Södra Vings församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fänneslunda, med samma omfattning som Fänneslunda församling hade 1999/2000 och fick 1989, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Fänneslunda socken ligger nordväst om Ulricehamn kring Fänneslundaån. Socknen har odlingsbygd vid ån och är i övrigt en mossrik skogsbygd.

Vid Fänneslunda kyrkoruin har musikscenen Visor i Ruiner byggts upp. Där genomförs Fänneslunda Visfestival under två dagar i juli sedan 2009.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från järnåldern finns gravar. En runsten har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1327 Ffämislundum och kommer från den äldre kyrkbyn. Efterledet innehåller lund. Förledet har osäker tolkning, kan möjligen innehålla ortnamnet Fänäs av fä och näs.

Se även
 Fänneslunda församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Kärråkra landskommun

Kärråkra landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Kärråkra socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Södra Vånga landskommun

Södra Vånga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Vånga socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 januari 1886 Vånga landskommun (beslutat 17 april 1885).

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Möne landskommun

Möne landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Möne socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Hällstads landskommun

Hällstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Hällstads socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Murums landskommun

Murums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Murums socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Grovare landskommun

Grovare landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Grovare socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Fänneslunda landskommun

Fänneslunda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Fänneslunda socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Härna landskommun

Härna landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Härna socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Södra Vings landskommun

Södra Vings landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Vings socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) Vings landskommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Södra Vings landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Varnums landskommun

Varnums landskommun kan syfta på:
Varnums landskommun, Värmland
Varnums landskommun, Västergötland
Édouard Martin

Édouard Martin, född 1828 i Paris, död 12 juli 1866 i Paris, var en fransk teaterförfattare.

Martin gjorde sig känd som E.M. Labiches och Albert Monniers medarbetare i omtyckta komedier och vådeviller.

Källor

Noter

Franska dramatiker
Franskspråkiga dramatiker
Födda 1828
Avlidna 1866
Män
Författare från Paris
Härna församling

Härna församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.  

Församlingen var till 1989 annexförsamling i pastoratet (Södra) Ving, Härna, Fänneslunda  och Grovare som till 1548 även omfattade Töve församling och från 1962 Varnums församling. Från 1989 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Varnum, Hällstad, Murum, Möne och Kärråkra. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

Kyrkor 
Härna kyrka.

Se även
Härna socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Grovare församling

Grovare församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 1989 i Fänneslunda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.  

Församlingen var till 1989 annexförsamling i pastoratet (Södra) Ving, Härna, Fänneslunda och Grovare som till 1548 även omfattade Töve församling och från 1962 Varnums församling. Församlingen uppgick 1989 i Fänneslunda församling.

Kyrkor 
Från 1874 användes Fänneslunda-Grovare kyrka som sockenkyrka.

Se även
Grovare socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Grovare socken

Grovare socken i Västergötland ingick i Ås härad och är sedan 1974 en del av Ulricehamns kommun, från 2016 inom Fänneslunda distrikt.

Socknens areal är 15,33 kvadratkilometer varav 14,87 land. År 1948 fanns här 142 invånare. Den tidigare kyrkbyn Grovare ligger i socknen och där den med Fänneslunda socken gemensamma sockenkyrkan Fänneslunda-Grovare kyrka ligger i den socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Grovare församling och för de borgerliga frågorna bildades Grovare landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 1989 i Fänneslunda församling som 2006 uppgick i Södra Vings församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fänneslunda, med samma omfattning som Fänneslunda församling hade 1999/2000 och fick 1989, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Grovare socken ligger nordväst om Ulricehamn kring sjön Grosken i Lidans källområde. Socknen har odlingsbygd vid sjön och är i övrigt en moss- och skogsbygd.
.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1386 Growarom och kommer från en bebyggelse vid den äldre kyrkan. Efterleden kan innehålla vara, 'höglänt markområde, grusmark'. Förleden kan möjligen innehålla ett äldre namn på sjön Grosken, Gro(e) som då innehåller gro, 'växa' syftande på översvämningar.

Se även
 Grovare församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Härna socken

Härna socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Härna distrikt.

Socknens areal är 18,28 kvadratkilometer varav 17,87 land. År 2000 fanns här 174 invånare.  Sockenkyrkan Härna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Härna församling och för de borgerliga frågorna bildades Härna landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Härna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Härna socken ligger nordväst om Ulricehamn med Viskan i söder och sjön Stora Björken i norr. Socknen har odlingsbygd vid ån och sjön och är i övrigt en mossrik skogsbygd.

Fornlämningar
En boplats och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. skålgropsförekomster, stensättningar och resta stenar. Från järnåldern finns två gravfält. En runsten har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1386 Härnom och kommer från kyrkbyn. Namnet kan sammanhänga med härn, 'huvud, topp, hjässa' och syfta på höjden kyrkan ligger på.

Se även
 Härna församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Hällstads socken

Hällstads socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Hällstads distrikt.

Socknens areal är 37,82 kvadratkilometer varav 36,26 land. År 2000 fanns här 472 invånare. Orten Älmestad samt sockenkyrkan Hällstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hällstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Hällstads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hällstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Hällstads socken ligger nordväst om Ulricehamn. Socknen är en kuperad sjörik skogsbygd med inslag av odlingsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen, stensättningar, skålgropsförekomster och en hällristning.  Från järnåldern finns sju gravfält, där ett vid Hov innehåller kammargravar från vikingatid.

Namnet
Namnet skrevs 1299 Hälfstadh och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats'. Förleden är troligen mansnamnet Hälf.

Se även
 Hällstads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Kärråkra församling

Kärråkra församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Börstig, Kärråkrra och Brismene som före omkring 1550 även omfattade Döve församling och under medeltiden Sandhems (Mussla) församling. Från 1962 till 1989 var den annexförsamling i pastoratet Hällstad, Murum, (Södra) Vånga, Möne och Kärråkra. Från 1989 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Varnum, Hällstad, Murum, Möne och Kärråkra. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

Kyrkor 
 Kärråkra kyrka

Se även
Kärråkra socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Kärråkra socken

Kärråkra socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Kärråkra distrikt.

Socknens areal är 17,04 kvadratkilometer varav 17,02 land. År 2000 fanns här 97 invånare. Sockenkyrkan Kärråkra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Omkring 1540 införlivades jordeboksdelen av Döve socken som sedan 1887 överfördes till Börstigs socken. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kärråkra församling och för de borgerliga frågorna bildades Kärråkra landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kärråkra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Kärråkra socken ligger norr om Ulricehamn kring ett biflöde till Lidan. Socknen är en odlingsbygd utmed ån och är i övrigt en mossrik skogsbygd.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns skålgropsförekomstern. Från järnåldern finns gravfält och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1540 Kidråka och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller kidh, 'killing' och råk, 'långsträckt sumpmark med källdrag', troligen syftande på Kartmossen vid kyrkan.

Se även
 Kärråkra församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Murums församling

Murums församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1989 annexförsamling i pastoratet Hällstad och Murum som från omkring 1400 även omfattade (Södra) Vånga och Möne församlingar samt från 1962 även Kärråkra församling. Från 1989 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Varnum, Hällstad, Murum, Möne och Kärråkra. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

Kyrkor 
 Murums kyrka

Se även
Murums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Möne församling

Möne församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. År 1989 införlivades Södra Vånga församling. 

Församlingen var före 1400 troligen moderförsamling i pastoratet Möne och Vånga. Från omkring 1400 till 1989 var församlingen annexförsamling i pastoratet Hällstad, Murum, (Södra) Vånga och Möne som från 1962 även omfattade Kärråkra församling. Från 1989 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Varnum, Hällstad, Murum, Möne och Kärråkra. Församlingen uppgick 2006 i Hällstads församling.

Kyrkor 
 Möne kyrka

Se även
Möne socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Johann Joseph von Prechtl

Johann Joseph von Prechtl, född 16 november 1778 i Bischofsheim an der Rhön, Bayern, död 28 oktober 1854 i Wien, var en tysk-österrikisk ingenjör.

Prechtl väckte stor uppmärksamhet i Wien genom en avhandling om eldens fysik. Åren 1814–1849 var han direktor för Polytekniska institutet i Wien, vilket under hans ledning vann stort anseende. Hans förnämsta skrifter återfinns i "Technologische Encyklopädie" (20 band, 1830–1855) och i "Jahrbücher des kaiserlichen königlichen Polytechnischen Institutes in Wien" (20 band, 1819–1839).

Källor

Tyska professorer i teknik
Personer verksamma vid Technische Universität Wien
Ingenjörer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Bayrare
Födda 1778
Avlidna 1854
Män
Ugglan
Södra Vings socken

Södra Vings socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Södra Vings distrikt.

Socknens areal är 71,09 kvadratkilometer varav 60,52 land. År 2000 fanns här 1 496 invånare. Borgruinen Vädersholm, tätorten Hökerum med sockenkyrkan Södra Vings kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet var före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) Vings socken. Vid en tidpunkt efter 1548 införlivades Töve socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vings församling och för de borgerliga frågorna bildades Vings landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Ving, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi

Södra Vings socken ligger väster om Ulricehamn kring norra delen av sjön Tolken och kring Viskan. Socknen har odlingsbygd vid ån och sjön och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Några boplatser och tre hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns flera gravrösen, skålgropsförekomster och två hällristningar. Från järnåldern finns ett tiotal gravfält. Tre runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1334 Wighne och kommer från kyrkbyn och sammanhänger troligen med ett äldre namn på den intilliggande sjön Mogden, Vigh, 'den krokiga, Kroksjön'.

Referenser

Noter

Vidare läsning
Södra Ving då och nu/Södra Vings hembygdsförening 2011  libris

Externa länkar

Södra Vings hembygdsförening

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Södra Vånga församling

Södra Vånga församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 1989 i Möne församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.  Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Vånga församling.

Församlingen var före 1400 troligen annexförsamling i pastoratet Möne och Vånga. Från omkring 1400 till 1989 var församlingen annexförsamling i pastoratet Hällstad, Murum, (Södra) Vånga och Möne som från 1962 även omfattade Kärråkra församling. Församlingen uppgick 1989 i Möne församling.

Kyrkor 
Från 1846 användes Möne kyrka som sockenkyrka. 

Vånga kyrka raserades men står kvar som ruin. Den hade ett rektangulärt långhus med smalare rakt avslutat kor i öster. En rödfärgad klockstapel med klocka från 1681 står kvar.

Se även
Södra Vånga socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun