kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Viby landskommun, Östergötland

För landskommunen med detta namn i Närke, se Viby landskommun, Närke.
Viby landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Viby socken i Vifolka härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Vifolka landskommun som 1971 uppgick i Mjölby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Viby landskommun 1938-1946

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Västra Hargs landskommun

Västra Hargs landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Västra Hargs socken i Vifolka härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Vifolka landskommun som 1971 uppgick i Mjölby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västra Hargs landskommun 1946

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Östra Tollstads landskommun

Östra Tollstads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Östra Tollstads socken i Vifolka härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Vifolka landskommun som 1971 uppgick i Mjölby kommun.

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Godfred Christensen

Polycarpus Godfred Berry Wildenradt Christensen, född 23 juli 1845 och död 15 november 1928, var en dansk landskapsmålare.

Christensen utbildades dels i hemlandet, dels på resor och tog starkt intryck av det franska ljus- och valörmåleriet. I mer än 60 år utställde Christensen landskapsstycken av typisk dansk karaktär. Motiven hämtades från Jylland och Själland, ibland under senare år även från utlandet (Romtrakten och Pyrenéerna). Christensen målade även sjöstycken. Han blev ledamot av danska konstakademien 1881 och av svenska 1897.

Källor 
 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931

Danska konstnärer
Födda 1845
Avlidna 1928
Män
Konstnärer från Köpenhamn
Ledamöter av Konstakademien
Dorothea Christensen

Dorothea Christensen (född von der Lippi), född 19 december 1847, död 28 februari 1908, var en norsk skolkökslärarinna.

Christensen var en av de ledande inom Norges husmodersrörelse och ivrig förkämpe för den praktiska undervisningen i skolorna. Christensen inrättade 1890 ett skolkök i Sandefjord och var till sin död ivrigt verksam i hithörande frågor. Hon utgav tillsammans med Helga Helgesen Lærebog i huslig økonomi (2 band, 1907).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Norska författare under 1900-talet
Norska lärare under 1800-talet
Födda 1847
Avlidna 1908
Kvinnor
Odin T. Christensen

Odin Tidemand Christensen, född 4 december 1851 i Ho vid Varde, död 28 februari 1914 i Köpenhamn, var en dansk kemist. Han lämnade värdefulla bidrag till mangan och fluors kemi och till kännedomen om metallammoniakföreningar.

Christensen blev student vid Ålborgs skola 1870, tog magisterkonferens i kemi 1877 och doktorsgraden 1886. Han blev assistent vid Köpenhamns universitet 1874 och vid Polyteknisk Læreanstalt 1877. Han blev lektor vid Landbohøjskolen 1887 och professor i kemi där 1895. Från 1890 var han även sekreterare till högskolans direktör och undervisningsråd. År 1890 blev han medlem av det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab och av styrelsen för fonden för lantmäns utbildning. År 1910 blev han medlem av styrelsen för Frederiksbergs kammarmusikförening. 

Av Christensens vetenskapliga arbeten kan nämnas Roseokrom og Xanthokromforbindelser (Krom-Ammoniakforbindelser), Manganets Ilter og Dobbeltfluorider, Fluorets Atomtal, Dobbeltcyanider af Mangan og Krom, Rhodan-Krom-Ammoniakforbindelser, Ammoniakkens Virkninger ved lave Temperaturer, Undersøgelser over de paa Island udviklede vulkanske Luftarter, Boroversure Salte och Jernalun (dessa arbeten trycktes dels i Videnskabernas Selskabs översikter eller skrifter, dels i "Journal für praktische Chemie" och "Tidsskrift for Fysik og Kemi"). Han var från 1882 medarbetare i "Tidsskrift for Fysik og Kemi" och från 1888 i "Jahresbericht über die Fortschritte der Chemie u.s.w." samt medarbetare i Salmonsens Konversationsleksikons första upplaga. Dessutom skrev han läroböcker i oorganisk och organisk kemi och populärvetenskapliga arbeten. Han var medlem av Videnskabsselskabet i Kristiania.

Källor 

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska professorer i kemi
Födda 1851
Avlidna 1914
Män
Medveten närvaro (buddhism)

För det psykologiska begreppet, se Medveten närvaro.
Medveten närvaro eller mindfulness  (pali: sati, Sanskrit: smṛti, vietnamesiska: niệm) är inom buddhismen ett ord som refererar till förmågan att fokusera på ett valt objekt/fenomen utan distraktion. Mindfulness är en del av den åttafaldiga vägen och odlas som en nyckelkomponent i meditation och sinnesnärvaro inom buddhismen.

Mindfulness är viktigt för alla former av buddhistisk meditation, och anses vara effektivt i att motarbeta uppkomsten av oönskade känslor, såsom girighet, hat och förvirring. 

Under buddhismens långa historia har sati över de tre juvelerna varit vanligt. Mindfulness förekommer även i form av nembutsu inom rena land-buddhismen.

Se även 
 Zazen
 Zanshin

Noter och referenser

Tryckta källor

 Kabat-Zinn, J.; Wherever you go, there you are: Mindfulness meditation for everyday life (1994). London: Piatkus.
 Nilsonne, Å.; Hvem bestemmer i ditt liv? Om oppmerksomt nærvær (2005). Oslo: Gyldendal akademisk.

Buddhism
Mjölby landskommun

Mjölby landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Mjölby socken i Vifolka härad i Östergötland denna kommun.

I landskommunen inrättades 29 september 1899 Mjölby municipalsamhälle.

Landskommunen ombildades 1920 till Mjölby stad. som sedan 1971 ombildades till Mjölby kommun.

Referenser

Indelningar i Mjölby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Sörby socken, Östergötland

Sörby socken i Östergötland var en socken i Vifolka härad som 1791 uppgick i Mjölby socken.

Administrativ historik
Sörby socken hade medeltida ursprung.

Sörby församling uppgick 1791 i Mjölby församling, samtidigt som kyrkan ödelades.

Hemman och gårdar
Lundby 2 5/8
Sörby 2
Kålarp 1/2
Miskarp 1/2
Hadelöf 3 1/2
Gunnarp 3/4

Se även
Sörby församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Sörby

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Sörby socken på Vifolka.se

Indelningar i Mjölby kommun

Socknar i Vifolka härad
Bungerbergen

Bungerbergen eller Bungeroasen (engelska: Bunger Hills och Bunger Oasis) är en antarktisk oas (ett snöfritt landområde) i östra Antarktis.

Geografi 
Bungerbergen ligger i Östantarktis cirka 75 km inåt landet vid Knox Coast mellan Queen Mary land och Wilkes land. Området är cirka 37 km långt och 28 km brett med en isfri area på cirka 950 km² och sträcker sig mellan cirka 65° 58' S till 66° 20' S och mellan 100° 20' Ö till 100° 28' Ö från Cape Hordern längs Shackleton shelfis.

Området är småkuperad med en högsta höjd på cirka 150 m ö.h. och det finns flera färskvatten- och saltsjöar i varierande storlek, den största är Figurnoye Lake (även Algae Lake) med en längd på cirka 25 km och ett största djup på cirka 137 meter. Vid kusten ligger en rad småöar, däribland Highjump Archipelago och Taylor Islands.

I områdets sydvästra del finns den australiska forskningsstationen Edgeworth David Station (66° 15' S / 100° 36' Ö). Denna är endast bemannad under sommarperioden.

Historia 
Bungerbergen siktades i februari 1912 av A. L. Kennedy i den första Australiska Antarktisexpeditionen under ledning av Douglas Mawson men man utforskade då inte området.

Den 15 oktober 1956 invigdes den sovjetiska sommarstationen "Oazis Station" (Оазис), 1959 överläts stationen till Polen som döpte om den till "A. B. Dobrowolski Station", kort därefter övergavs stationen. I februari 1979 öppnades stationen på nytt men forskarna kunde inte övervintra som planerad utan evakuerades i mars till den ryska "Mirny Station" (Мирный) cirka 350 km längre västerut.

Området kartlades från luften åren 1946-1947 under Operation Highjump under ledning av USA:s flotta, piloten David E. Bunger landade då sitt plan i februari 1947 på en isfri insjö.

1955 fastställdes det nuvarande namnet av amerikanska "Advisory Committee on Antarctic Names" (US-ACAN, en enhet inom United States Geological Survey).

1986 invigdes "Edgeworth David Station" (döpt efter Edgeworth David).

Referenser

Externa länkar 
 Luftbild över Bungerbergen
 Bild från området
 Karta över området
 Lägeskarta över området

Antarktis geografi
Östantarktis
Bölet

Bölet är ett område som ligger i västra delen av Kållered.

Huvudvägarna på Bölet består av Böletvägen och Bergsjövägen. På Bölet finns Bölets förskola.

Prepositionen i/på
För berg, kullar och malmar, hedar och slätter, öar, halvöar, uddar och näs samt herrgårdar och slott används normalt på. På Kinnekulle, på Axevalla hed, på Närkeslätten, på Java, på Apenninska halvön, på Karlslund, på Gripsholm. Således används på även för Bölet. 

I vardagstal används Bölet slarvigt som en benämning på allt väster om Ekenleden i Kållered.

Referenser

Kållered
Västerlösa församling

Västerlösa församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Linköpings kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskyrka var Västerlösa kyrka

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde till 1 maj 1920 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Västerlösa och Björkeberg där även Ledbergs församling ingick till 1941. Från 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Vikingstad, Rappestad, Sjögestad, Västerlösa och Björkeberg. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskod var 058015.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar. Prästbostaden låg vid Västerlösa kyrka.

Komministrar
Lista över komministrar.

Klockare och organister

Se även
Västerlösa socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Rappestads församling

Rappestads församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Linköpings kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskyrka var Rappestads kyrka

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1931 vara moderförsamling i pastoratet Rappestad och Sjögestad. Från 1 maj 1931 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Vikingstad, Rappestad och Sjögestad som 1962 utökades med Björkebergs församling och Västerlösa församling. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskod var 058017.

Kyrkoherdar

Komministrar

Klockare och organister

Se även
Rappestads socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Rappestads socken

Rappestads socken i Östergötland ingick i Valkebo härad (före 1895 även del i Vifolka härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Rappestads distrikt.

Socknens areal är 22,07 kvadratkilometer, varav 21,89 land. År 2000 fanns här 1 035 invånare. En del av tätorten Vikingstad samt tätorten Rappestad med sockenkyrkan Rappestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Rappestads socken har medeltida ursprung.

Före 1895 hörde delar av socknen till Vifolka härad: Herrestad, Ekströmmen och Åsarp. Dessa överfördes till Valkebo härad 1895.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rappestads församling och för de borgerliga frågorna till Rappestads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun.  Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Rappestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Valkebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Rappestads socken ligger väster om Linköping kring Lillån. Socknen är en slättbygd med mindre skogsmarker.

Fornlämningar
Kända från socknen är en hällkista från stenåldern samt elva gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet (1348, Rapustadhum) kommer från kyrkbyn. Förleden antas vara ett äldre namn på Lillån vid kyrkan, Rapa, 'falla, nedstörta' syftande på jordras i strandkanten. Efterleden är sta(d), 'plats'.

Se även
Rappestads församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Rappestad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Rappestads hembygdsförening

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Vifolka härad
Socknar i Valkebo härad
Rappestads landskommun

Rappestads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Rappestads socken i Valkebo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Norra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Västerlösa landskommun

Västerlösa landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Västerlösa socken i Vifolka härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Norra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Västerlösa landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Sencha

Sencha (煎茶) är det överlägset populäraste teet i Japan. Många sorter används för att göra sencha, varav en av de populäraste är yabukita. Namnet betyder bokstavligen bryggte (eller avkokt te), vilket antas syfta till hur teet tillreds från torra teblad. Detta kan ställas i kontrast till  exempelvis matcha där nedmalda teblad blandas i varmt vatten och hela tebladet används. En annan förklaring skulle kunna vara att sencha inte är ett av de finare teerna och därmed  ses mer som ett "vardagste" än mer exklusiva tesorter som gyokuro.

Se även 
Grönt te
Fukamushicha

Te
Mat och dryck i Japan
Grönt te
Japanska teer
WP:Projekt Japan
Nykil-Gammalkils församling

Nykil-Gammalkils församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan.  Församlingen ligger i Linköpings kommun i Östergötlands län och ingår i Slaka-Nykils pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1 januari 2010 genom sammanläggning av Nykils församling och Gammalkils församling, och bildade därefter till 2014 ett gemensamt pastorat med Ulrika församling. Församlingen ingår sedan 2014 i Slaka-Nykils pastorat.

Kyrkor
Gammalkils kyrka
Nykils kyrka

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Evas vinterplåster

Evas vinterplåster är en serie program för barn där Eva Funck förklarar och ger tips om vanliga åkommor under vintern. Programmet hade premiär i SVT 2005 och är en fristående fortsättning på Evas sommarplåster. Det efterföljdes av Evas funkarprogram.

Avsnitt 
 Torrt och narigt 
 Barnsjukdomar 
 Förkylning 
 Smitta och immunförsvar 
 Sömn 
 Tänder 
 Prickar och pluppar 
 Växtvärk och massage 
 Förstoppning 
 Sysselsättning när man blir sjuk 

Svenska barnprogram på TV

pt:Evas funkarprogram
Evas sommarplåster

Evas sommarplåster är en serie program för barn där Eva Funck förklarar och ger tips om vanliga åkommor under sommaren. Programmet hade premiär i SVT 2004 och följdes av Evas vinterplåster och Evas funkarprogram.

Avsnitt 
 Skrubbsår 
 Fästingar 
 Stickor och var 
 Värmebölja 
 Myggor 
 Magsjuka 
 Getingar och bin 
 Brännskador 
 Bulor och blåmärken 
 Bad och båtar 

Svenska barnprogram på TV
Kommuner i Kastilien-La Mancha

Kommunerna i Kastilien-La Mancha fördelar sig på följande provinser:

 Albacete
 Ciudad Real
 Cuenca
 Guadalajara
 Toledo

Se även
 Spaniens kommuner
 Kastilien-La Mancha

Källor 

Kastilien-La Mancha
Fukamushicha

Fukamushicha är en typ av Sencha som ångats längre än vanligt vilket sägs ge en djupare och fylligare smak.

Se även 
Grönt te
Sencha

Mat och dryck i Japan
Grönt te
Japanska teer
WP:Projekt Japan
Sjögestads församling

Sjögestads församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Linköpings kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskyrka var Sjögestads kyrka

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1931 vara annexförsamling i pastoratet Rappestad och Sjögestad. Från 1 maj 1931 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Vikingstad, Rappestad och Sjögestad som 1962 utökades med Björkebergs församling och Västerlösa församling. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskod var 058014.

Komministrar

Klockare och organister

Se även
Sjögestads socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Björkebergs församling

Björkebergs församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Linköpings kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskyrka var Björkebergs kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1920 moderförsamling i pastoratet Björkeberg och Ledberg, för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Västerlösa och Björkeberg där även Ledbergs församling ingick till 1941. Från 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Vikingstad, Rappestad, Sjögestad, Västerlösa och Björkeberg. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

Församlingskod var 058016.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar. Prästbostaden låg vid Björkebergs kyrka.

Klockare och organister

Se även
Björkebergs socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Linköpings kommun
Björkebergs socken

Björkebergs socken i Östergötland ingick i Gullbergs härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Björkebergs distrikt.

Socknens areal är 9,41 kvadratkilometer, varav 9,23 land. År 2000 fanns här 294 invånare. Kyrkbyn Björkeberg med sockenkyrkan Björkebergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Björkebergs socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Björkebergs församling och för de borgerliga frågorna till Björkebergs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Björkeberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Björkebergs socken ligger nordväst om Linköping, sydväst om Roxen och söder om Svartån. Socknen är en uppodlad slättbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravrösen med stensättningar från bronsåldern vid Årestad och tre större gravfält och stensträngar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1350 Byrkeberh) kommer från kyrkbyn. Förleden är birke, 'björkbestånd'. Efterleden är berg syftande på den höjd på vilken kyrkan ligger.

Se även
Björkebergs församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Björkeberg)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Gullbergs härad
Björkebergs landskommun

Björkebergs landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Björkebergs socken i Gullbergs härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Norra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Björkebergs landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Sjögestads landskommun

Sjögestads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Sjögestads socken i Valkebo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Norra Valkebo landskommun som 1971 uppgick i Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län