kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gul skunkkalla

Gul skunkkalla (Lysichiton americanus) är en perenn ört i familjen kallaväxter (Araceae) med naturlig utbredning i Nordamerika från Alaska till norra Kalifornien. Den har införts som trädgårdsblomma i Europa och har numera etablerat sig i bland annat England, Tyskland, Schweiz och Finland. Växtgeografen Eric Hultén tog med sig de första fröna till Sverige från Alaska och växten planterades i bland annat ett alkärr vid Tveta i Sörmland och trivdes bra. Den har numer spridit sig och finns förvildad på ett flertal platser i Sydsverige, men den är fortfarande ganska sällsynt. Den bedöms ha potential för omfattande spontan spridning, så kallad invasiv art.

Biotop och kännetecken
Arten växer bäst i fuktiga och vattenrika marker som kärr, våta skogar och längs vattendrag där den kan bilda stora bestånd med mörka upprätta jordstammar. Jordstammen är upp till 30 centimeter lång och har som utvuxen 2,5-5 centimeters diameter.

Stjälken är upprätt och förlängs efter blomningen som sker i april-maj månad innan bladen är fullt utvecklade.

Bladen utvecklas efter blomningen och blir 30-150 centimeter långa och har rent grön färg och elliptisk grundform med trubbig spets, men det finns stor variation inom denna ram och kan därför uppfattas från brett tunglika till äggrunda till spatelformade med kort bladskaft och tvär bladbas som gemensamt drag.

Hölsterbladet är elliptiskt med trubbig grön spets. Det är 10-35 centimeter långt med en lysande klargul färg, vilket på lite avstånd kan tas för att vara en blomma ute i ett vattensjukt område. 

Blomställningen är upprätt och luktar sötaktigt och lite kvalmigt, men inte fullt så illa som namnet antyder. Blomkolven har små gulgröna blommor och är 4-12 centimeter lång och nästan cylindrisk. På den finns de tätt sittande blommorna som har 3-4 millimeter långa kalkflikar. Ståndarna har 1-2 millimeter långa knappar.

Arten pollineras av skalbaggen Peelecomalius testaceum som äter dess pollen.

Gul skunkkalla kan bilda hybrider med vit skunkkalla där dessa växer tillsammans och det kan då vara svårt att skilja ut vad som är vad.

Odling 
Se skunkkallor.

Invasiv art
Arten listas som invasiv inom EU (Naturvårdsverket 2016). Detta innebär att det blev förbjudet att byta, odla, föda upp, transportera, använda samt hålla gul skunkkalla efter den 3 augusti 2016. Efter den 3 augusti 2017 blev det förbjudet att även sälja arter på listan.

Referenser

Källor

Webbkällor 
 Flora of North America - Lysichiton americanus
 Naturvårdsverket (2016)

Noter

Externa länkar 
Den virtuella floran

Kallaväxter
Sk Växtindex
Invasiva arter i Europa
Invasiva arter i Sverige
Pete Bellotte

Pete Bellotte, född 1946, brittisk musiker och producent.

Pete Bellotte hade ett framgångsrikt samarbete med Giorgio Moroder under 1970-talet. Från deras Musicland Studios i München producerade de en rad hits för Donna Summer (bl.a. "Love to Love You Baby) och andra artister. De producerade även musik som gruppen Munich Machine. 2004 upptogs Bellotte tillsammans med Moroder och Donna Summer i Dance Music Hall of Fame vid en ceremoni i New York.

Källor
In tune with Britain's disco king
Pete Bellotte

Noter

Brittiska musikproducenter
Brittiska electronicamusiker
Män
Födda 1946
Levande personer
Slaget vid Berby

Slaget vid Berby var ett slag under det dansk-svenska kriget 1808-1809. Striden slutade i dansk-norsk seger.

1808 i Norge
1808 i Europa
Berby
Berby
Berby
Berby
Berby
Haldens kommun
Spikes

Spikes är en populär frisyr bland punkare. Med mycket hårgele formas spikliknande utskott från huvudet.

Spikes är även namnet på specialskor använda inom idrotten baseboll.

Punk
Frisyrer
Aperture

Aperture är ett professionellt datorprogram för hantering och redigering av digitala fotografier. Programmet tillverkades av Apple Inc och fungerade tillsammans med Mac OS till och med Mojave. Programmets namn kommer ifrån det engelska ordet för bländare. Den första versionen introducerades i oktober 2005 och den sista versionen (3.6) släpptes i oktober 2014.

I juni 2014 meddelade Apple att Aperture inte längre skulle utvecklas utan ersättas av Bilder. Från och med macOS Catalina är Aperture inte längre kompatibelt med macOS.

Funktioner 
 Stöd för råformat (RAW).
 Icke-förstörande bildredigering, dvs. originalbilden rörs inte vid redigering utan programmet kan jobba på en kopia.
 Stöd för PSD-formatet som främst används av Adobe Photoshop.
 Stöd för att arbeta på två bildskärmar samtidigt.

Användning 
Aperture är menat som ett verktyg till professionella fotografer som tillåter dem att ordna och redigera sina bilder. Aperture fungerar integrerat med Iphoto och tvärtom. Apertures bildbibliotek visas i mediabläddraren i Mac OS.

Versionshistorik

Referenser

Apple-mjukvara
Bildbehandlingsprogram
Ersta kyrka

Ersta kyrka är en kyrkobyggnad på Södermalm i Stockholm i Stockholms stift, byggd och ägd av Ersta diakoni.

Kyrkans historik
År 1864 flyttade diakonissanstalten från Jaktvarvet på Kungsholmen till Ersta malmgård på Södermalm. Den bönsal i sjukhusbyggnaden där gudstjänsterna hölls visade sig redan från början vara för liten, eftersom inte enbart husets folk, utan även människor utifrån sökte sig hit för att höra Erstas föreståndare, prästen Johan Christofer Bring predika. Trots att städerna växte byggdes vid denna tid få nya kyrkor i städerna, eftersom det var oklarheter vem som skulle bekosta sådana byggen. Detta, tillsammans med de pietistiska strömningar som idag kallas lågkyrkliga, ledde till privata insamlingar för byggen av kyrkor. Både Ersta kyrka och Blasieholmskyrkan fick viktiga roller som alternativa kyrkor, svenskkyrkliga men fristående från stiftet.

År 1865 fick Bring grundplåten, en specieriksdaler, till uppförandet av en kyrka på Ersta. En insamling startade och år 1867 kunde man köpa kyrktomt uppe på berget. I början av år 1871 antogs arkitekten Per Ulrik Stenhammars ritningar till kyrkan och i juni samma år lades grundstenen. 
Den 29 december 1872 invigdes Ersta kyrka av ärkebiskop Anton Niklas Sundberg.

Åren 2014–2015 genomfördes en invändig renovering under ledning av arkitekten Jonas Lindvall då kyrkan  bland annat fick nytt altare och ny dopfunt, båda av öländsk kalksten, samt nya bänkar och ambo i oljad ek.

Sedan 2011 är Gustaf Sjökvists kammarkör knutna till Ersta kyrka och är en del av den konsertverksamhet som kyrkan driver.

SVT:s julotta 2021 hölls i kyrkan.

Orgel
1873 byggde Per Larsson Åkerman, Stockholm en orgel med nio stämmor och en manual.
1918 byggde Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med 18 stämmor, två manualer och pedal.
Den nuvarande mekaniska orgeln är byggd 1971 av Olof Hammarberg, Göteborg. Orgel har en gammal fasad.

Kororgel
En kororgel byggdes här 1971 av Olof Hammarberg, Göteborg med fem stämmor. Den orgeln står nu i Kastalakyrkan i Kungälv.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar
Ersta kyrkas webbplats

Kyrkobyggnader i Stockholms innerstad
Kyrkobyggnader i Stockholms stift
Byggnader och anläggningar på Södermalm
Kyrkobyggnader invigda 1872
1872 i Sverige
Maksimirstadion

Maksimirstadion () är en fotbollsanläggning i Zagreb i Kroatien. Stadion är Kroatiens nationalarena i fotboll och ligger i stadsdelen Maksimir. Maksimirstadion är även hemmaarena för NK Dinamo Zagreb och NK Lokomotiva Zagreb.

Se även 
Poljudstadion

Referenser

Externa länkar 

Fotbollsanläggningar i Kroatien
Maksimir
Sportanläggningar i Zagreb
Sportanläggningar invigda 1912
Preeklampsi

Preeklampsi eller, oegentligt, havandeskapsförgiftning (även graviditetstoxikos), är en sjukdom som kan drabba gravida kvinnor efter den 20:e graviditetsveckan, under förlossningen eller den första tiden därefter. Sjukdomen karaktäriseras av högt blodtryck tillsammans med skador i ett eller flera organsystem såsom njurarna (protein i urinen), levern (HELLP-syndrom), hjärnan (ödem, blödning, eklampsi), blodet eller moderkakan (intrauterin tillväxthämning).

Etymologi 
De äldre termerna "havandeskapsförgiftning" och "graviditetstoxikos" är kvarlevor från en tid då tillståndet antogs bero av något slags förgiftning. Orsaken är ännu okänd, men att det rör sig om en förgiftning eller toxiner från moderkakan är uteslutet. "Eklampsi" kommer från grekiskans ord för blixt, och syftar till Hippokrates observation av snabb och plötsligt påkommande kramp vid graviditet.

Symptom 
Preeklampsi ger oftast inga symptom. I de fall där symptom uppträder är följande vanligast:
 Kraftig huvudvärk
 Synbesvär
 Magont, särskilt högt upp och under revbenen
 Kräkningar
 Svullnad i ansiktet, händerna eller fötterna

Preeklampsi innebär nytillkommen hypertoni (högt blodtryck) och ofta protein i urinen vid graviditet. Tillståndet debuterar tidigast den 20:e graviditetsveckan. Det är vanligast att preeklampsi uppträder efter graviditetsvecka 34.

Orsak 
Orsaken till preeklampsi är okänd och sjukdomsmekanismerna är inte klarlagda. De vanligaste hypoteserna pekar på en störd anläggning av moderkakan i livmodern vilket är kopplat till nedsatt blodförsörjning och syretillförsel till moderkakan och således fostret.

Epidemiologi 
Preeklampsi förekommer i 2–8 % av alla graviditeter i världen. Det är en av de vanligaste orsakerna till mödradödlighet i världen.

Komplikationer 
Preeklampsi kan leda till för tidig födsel och tillväxthämning av fostret. Svår preeklampsi kan i ovanliga fall leda till tillstånd som eklampsi (kramper och medvetslöshet) eller HELLP-syndromet (organpåverkan; "hemolysis, elevated liver enzymes, and low platelet count").

Behandling
Den enda definitiva behandlingen är att kvinnan föder barnet och graviditeten avslutas.

Världshälsoorganisationen rekommenderar blodtryckssänkande läkemedel till kvinnor med avsevärt förhöjt blodtryck. Magnesiumsulfat rekommenderas vid svår preeklampsi för att motverka eklampsi (graviditetskramper till följd av preeklampsi) och som behandling vid pågående eklampsi.

Se även
Graviditetshypertoni

Referenser 

Sjukdomar och komplikationer vid graviditet
Ödem
Sternrapporten

Sternrapporten (Stern Review on the Economics of Climate Change) kallas populärt den uppmärksammade rapport som skrevs av den brittiske ekonomen Nicholas Stern på uppdrag av den brittiske finansministern Gordon Brown. Rapporten publicerades den 30 oktober 2006, och beskriver ett scenario där följderna av den globala uppvärmningen mäts i pengar. Sterns rapport uppskattar att kostnaden för en 5 graders medeltemperaturökning fram till år 2100, skulle uppgå till mellan 5 och 20 procent av den globala bruttonationalprodukten. Däremot hävdar rapporten att det bara skulle kosta 1 procent av världens samlade bruttonationalprodukt fram till år 2050 att bromsa de skenande växthusgasutsläppen om det görs i god tid. Rapporten drar slutsatsen att samhällskostnaderna är mycket högre än vad som uppskattats av andra undersökningar.

Rapporten har mötts av kritik från olika håll. Vissa kritiker menar att underlagen för beräkningarna är alltför osäkra och att rapporten målar upp en alldeles för dyster framtidsbild. Sternrapporten har ändå blivit ryktbar, då den är den första i sitt slag som är beställd av en regering och som fått ett brett genomslag i media och bland opinionsbildande politiker, som använder rapporten som ett argument för att det är möjligt, angeläget och till och med ekonomiskt förnuftigt att bekämpa den pågående klimatförändringen.

Källor

Externa länkar
 Sternrapporten på brittiska finansdepartementets webbplats (engelska)
 Översättning till svenska av de viktigaste delarna hos Naturvårdsverket
 dn.se - Sternrapporten värd att ta på allvar

Miljöpolitik
Ekonomiska teorier
Politikåret 2006
Tågväxter

Tågväxter (Juncaceae) är en familj ibland de enhjärtbladiga växterna med 6 släkten och cirka 430 arter.

De allra flesta tågväxterna är ettåriga eller fleråriga örter. De ser ganska mycket ut som gräs. Den underjordiska delen av stammen är en krypande jordstam. Den del som är ovanför jorden är en ihålig stjälk eller stängel som inuti utgörs av svampartad, lucker märg. På de fleråriga arterna finns det lågblad på jordstammen, utlöparna och stjälkens nedre del. Sådan blad finns inte på de ettåriga. Lågbladen är fjäll- eller slidlika med en kort eller ingen skiva. De övergår längre upp i vanliga örtblad. Örtbladen har antingen öppen slida, vilket är det vanliga i släktet Juncus, eller sluten slida, till exempel i släktet Luzula. Bladskivorna är platta som på gräs eller runda i genomskärning. De kan också vara tillplattade från sidan, så att de är ganska svärdlika. Blomställningen är antingen gles med ganska långa blomskaft eller mycket tät med blommorna samlade i ett huvud. 

Blommorna har 6 fria, oftast fjällika hylleblad som sitter i två kransar. Ståndarna är vanligtvis 6 stycken till antalet och de har trådlika eller tillplattade strängar och fyrrummiga knappar som öppnar sig inåt med längdspringor. Pollenen är beständigt hopsatta fyra och fyra i en tetraeder. Fruktämnet är översittande, består av tre fruktblad och innehåller tre eller många fröämnen. Stiftet har tre långa och papillösa märken. Pollenkorna överförs till märken av vinden eller, i vissa fall, av insekter. För många av arterna öppnar sig inte blomman, utan de är hänvisade till självbefruktning. På de flesta av de andra arterna mognar märket långt innan ståndarna har öppnat sig så att pollenen sprids. Detta medför att de vanligtvis korsbefruktas. Frukten är en kapsel som brister i längsgående springor.  

Enhjärtbladiga växter
Nicolaiskolan, Helsingborg

För andra skolor med samma namn, se Nicolaiskolan

Nicolaiskolan är en gymnasieskola i Helsingborg som numera är belägen i Clemensskolans gamla lokaler nära Olympiaskolan och Tycho Braheskolan. 

Skolan fick sitt nuvarande namn 1964. Det nya namnet anspelade på Sankt Nicolai kloster, ett katolskt munkkloster som legat på samma plats vid landborgens krön fram till 1556, men rivits i efterdyningarna av den danska reformationen 1536. 

Skolans ursprung är Hälsingborgs högre allmänna läroverk för gossar vars skolbyggnad Gossläroverket användes till 2005.

Band med Handelshögskolan i Stockholm 

Två av Sveriges moderna ekonomiska historias giganter, Ruben Rausing, grundare av koncernen Tetra Pak som efterlämnat en av världens största förmögenheter, och Bertil Ohlin, partiordförande för Folkpartiet 1944-1967 och mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1977, bedrev samtidigt gymnasiestudier vid Gossläroverket, lärde känna varandra och grundade en livslång vänskap där. Båda två fortsatte senare sina studier vid Handelshögskolan i Stockholm, där Ohlin även blev professor och grundade den så kallade Stockholmsskolan, en inriktning inom nationalekonomi som kom att ha betydelse för Sveriges och även andra länders ekonomiska politik under flera decennier. Nämnas bör även att en av Handelshögskolans i Stockholm Studentkårs första kvinnliga ordförande, Cecilia Petterson, har studentexamen från Nicolaiskolan.

Kända alumner

Ekonomer och företagsledare 
 Henry Dunker, industrialist och filantrop, grundare av Henry och Gerda Dunkers donationsfond
 Bertil Ohlin, ekonom, partiordförande för Folkpartiet 1944-1967, professor vid Handelshögskolan i Stockholm, grundare av Stockholmsskolan, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne
 Ruben Rausing, företagare, grundare av Tetra Pak, ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien, teknologie hedersdoktor vid Kungliga tekniska högskolan

Kulturpersonligheter 
 Hans Alfredson, komiker, regissör och författare
 Jan Gehlin, författare
 Bob Hansson, poet
 Maja Ivarsson, sångerska i The Sounds
 Felix Rodriguez, gitarrist/låtskrivare i The Sounds
 Gabriel Jönsson, författare och poet
 Thomas Nordegren, journalist och programledare
 Hans Pålsson, pianist
 Stellan Skarsgård, skådespelare

Idrottsmän 
 Anders Linderoth, fotbollsspelare och tränare
 Hans Selander, fotbollsspelare

Kända lärare
Sten Carlsson, professor i historia, läroboksförfattare
Daniel Fryklund, musikforskare, donator
Stellan Sundahl, komiker och programledare

Externa länkar
Nicolaiskolans webbplats
Hemsida för elever på Gossis 50- och 60-talen

Gymnasieskolor i Helsingborg
Nystads landskommun

Nystads landskommun () var en kommun i landskapet Egentliga Finland i Västra Finlands län. 

Ytan var 36,7 km² och kommunen beboddes av 726 människor med en befolkningstäthet av 19,8 km² (1908-12-31).

Nystads landskommun är sedan den 1 januari 1969 en del av Nystads stad.

Källor 
 Atlas de Finlande, Société de Géographie de Finlande, Helsingfors 1910

Noter

Nystad
Före detta finländska kommuner
Julian Skrjabin

Julian Skrjabin, född 12 februari 1908, död 22 juni 1919, var en rysk tonsättare och pianist. 

Julian Skrjabin var andra barnet till Aleksandr Skrjabin och dennes andra hustru, Tatiana Fjodorovna Schloezer. Julian fick tidigt musiklektioner av sin far. När han var sju år gammal dog hans far. Därefter bodde han med sin mor i Moskva och i Irpen nära Kiev i Ukraina. På sommaren 1919 drunknade den 11-årige Skrjabin i en båtolycka på floden Dnepr. Den unga tonsättaren komponerade bland annat fyra preludier för piano. Skivbolaget Naxos har publicerat hans musik.

Externa länkar
Naxos webbplats om Skrjabin

Födda 1908
Ryska kompositörer
Ryska pianister
Personer som drunknat
Avlidna i barndomen
Avlidna 1919
Män
Personer från Lausanne
Mälar 30

Mälar 30 är en entypssegelbåt av klass mälarbåt, som konstruerades av Lage Eklund på uppdrag av Mälarens Seglarförbund. 

Den första Mälar 30:n byggdes på Schelins Varv i Kungsör 1933. Båtarna skulle vara billiga att bygga, därför byggdes skrovet och däcket i furu med ruff och sargar i mahogny. Däcket består av spontad ribbor som belades med däcksduk, en bomullsduk och målades med oljefärg. Sedan början av 1970-talet byggs även Mälar 30 i glasfiberarmerad plast. Den första Mälar 30:an i plast nr 101 beräknades och byggdes av Roy Sandgren. 
 
Mälar 30:an kappseglas utan spinnaker, med två eller tre "mans" besättning, båten är så rymlig att besättningen kan bo i båten mellan seglingarna. 

Mälar 30 är en svensk nationell klass, men några båtar har sålts till Finland, Danmark, Tyskland, England samt Nederländerna. Båtarna administreras av Mälarbåtsförbundet, som också administrerar båtarna Mälar 15, Mälar 22 och Mälar 25.

Mälar 30:an som har SM status, har oavbrutet seglat Svenska Mästerskap sedan 1979.

Externa länkar
M-båtsförbundets webbplats

Kölbåtar
Frylesläktet

Frylesläktet (Luzula) är ett växtsläkte bestående av fleråriga örter tillhörande familjen tågväxter. Släktet har drygt 80 arter varav 13 växter i Sverige.

Dottertaxa till Frylen, i alfabetisk ordning 

 Luzula abchasica
 Luzula abyssinica
 Luzula acuminata
 Luzula acutifolia
 Luzula africana
 Luzula alopecurus
 Luzula alpestris
 Luzula alpina
 Luzula alpinopilosa
 Luzula antarctica
 Luzula arcuata
 Luzula atlantica
 Luzula atrata
 Luzula australasica
 Luzula banksiana
 Luzula bomiensis
 Luzula brachyphylla
 Luzula bulbosa
 Luzula caespitosa
 Luzula calabra
 Luzula campestris
 Luzula canariensis
 Luzula capitata
 Luzula caricina
 Luzula celata
 Luzula chilensis
 Luzula colensoi
 Luzula comosa
 Luzula confusa
 Luzula congesta
 Luzula crenulata
 Luzula crinita
 Luzula decipiens
 Luzula densiflora
 Luzula denticulata
 Luzula desvauxii
 Luzula divaricata
 Luzula divulgata
 Luzula echinata
 Luzula ecuadoriensis
 Luzula effusa
 Luzula elegans
 Luzula excelsa
 Luzula fallax
 Luzula flaccida
 Luzula formosana
 Luzula forsteri
 Luzula gigantea
 Luzula glabrata
 Luzula groenlandica
 Luzula hawaiiensis
 Luzula hitchcockii
 Luzula indica
 Luzula jimboi
 Luzula johnstonii
 Luzula kjellmaniana
 Luzula kobayasii
 Luzula lactea
 Luzula leiboldii
 Luzula leptophylla
 Luzula longiflora
 Luzula lutea
 Luzula lutescens
 Luzula luzulina
 Luzula luzuloides
 Luzula mannii
 Luzula masafuerana
 Luzula maxima
 Luzula mendocina
 Luzula meridionalis
 Luzula modesta
 Luzula multiflora
 Luzula nipponica
 Luzula nivalis
 Luzula nivea
 Luzula nodulosa
 Luzula novae-cambriae
 Luzula oligantha
 Luzula orestera
 Luzula ostenii
 Luzula ovata
 Luzula pallescens
 Luzula papuana
 Luzula parviflora
 Luzula pedemontana
 Luzula pediformis
 Luzula peruviana
 Luzula philippinensis
 Luzula picta
 Luzula pilosa
 Luzula pindica
 Luzula piperi
 Luzula plumosa
 Luzula poimena
 Luzula pumila
 Luzula purpureosplendens
 Luzula racemosa
 Luzula rufa
 Luzula rufescens
 Luzula ruiz-lealii
 Luzula seubertii
 Luzula spicata
 Luzula stenophylla
 Luzula subcapitata
 Luzula subcongesta
 Luzula subsessilis
 Luzula sudetica
 Luzula sylvatica
 Luzula taiwaniana
 Luzula taurica
 Luzula traversii
 Luzula tristachya
 Luzula ulei
 Luzula ulophylla
 Luzula wahlenbergii
 Luzula vulcanica

Bildgalleri

Se även 
 Tågväxter

Källor 
 Den nya nordiska floran. Bo Mossberg och Lennart Stenberg. Wahlström & Widstrand 2003. .
 Den virtuella floran - Frylen

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Frylen
Skejt

Skejt, skejtstil, skating eller fristil är en åkteknik inom längdåkning där åkaren rör skidorna på ett sätt som liknar rörelserna på ett par skridskor inom skridskoåkning. Tekniken är vid tävling tillåten i fristilslopp, och är i det sammanhanget klart effektivare än klassisk stil. Tekniken används i skidspår som inte är spårade för klassisk stil. Stilen populariserades i internationella tävlingar av Bill Koch genom hans framgångar i världscupen säsongen 1981/1982, sedan han sett tekniken användas vid ett långlopp i längdskidåkning i Sverige.

Teknik 
Jämfört med utrustning för klassisk stil är skidstavarna längre, pjäxorna stabilare och skidorna kortare. Skidorna har även skarpare kanter och saknar fästvalla.

Benrörelserna kombineras med huvudsakligen dubbelsidiga stavtag antingen på både höger- och vänsterskär, eller på endera. Stavföringen beror bland annat på banans lutning och på hur mycket kraft åkaren vill använda vid det tillfället. Stakning på enbart endera sidans skär används främst i uppförsbacke. I mycket branta backar används ibland en variant med enkelsidiga stavtag, "skejt-saxning", och i nedförsbackar används ibland inga stavtag alls. 

Stilen påminner om en skridskoåkares teknik när åkaren skjuter skidorna utåt framåt, samtidigt skjuts stavarna bakåt. Skidorna i denna stil är kortare än i klassisk stil medan stavarna är längre. Pjäxorna är stelare och bindningarna mindre rörliga än de som används vid klassisk åkning, eftersom man i den här stilen behöver skjuta ifrån med skidorna i sidled istället för längs med skidans åkriktning. Fristil innehåller 5 olika växlar som inom Sverige vanligtvis benämns från 1–5. Växel 1 används i branta uppförsbackar och växel 5 i utförsbackar. 

De typiska ränderna i manchestertyg har lett till en sekundär användning av ordet manchester inom längdskidåkning. Det handlar om längdspår, där en pistmaskin tryckt ner en bred åkyta – anpassad just för skejttekniken – och i den processen skapat en tillplattad och längsledes randig snöyta.

Utbredning 
Vid 1980-talets mitt övergick alltfler åkare till denna stil. Många ville däremot behålla den traditionella stilen. Lösningen inom längdskidåkningen blev att man inför säsongen världscupen säsongen 1985/1986 delade upp tävlingsformen i två olika stilar, klassisk stil respektive fristil. Inom samma tävlingsarrangemang kan man ha tävlingar i båda stilarna, och i vissa fall används båda åkstilarna i samma tävling, till exempel i skiathlon eller i stafetter. 

I övriga idrotter där längdskidåkning ingår som ett moment har den fria stilen tagit över helt, eftersom man av praktiska skäl inte vill arrangera tävlingar i båda stilarna. Det gäller skidskytte, nordisk kombination och skidorientering.

Källor

Längdåkning