kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Coelinblått

Coelinblått (av latinets caelum, himmel), C.I. Pigment Blue 35 (77368), är ett himmelsblått pigment som upptäcktes 1805 av Andreas Höpfner, men infördes första gången på konstnärens palett av George Rowney år 1860.

Kemiskt handlar det om kobolttennoxid, även kallat koboltstannat, CoSnO3. Det innehåller kobolt i en form som är giftig och man bör iaktta försiktighet, framför allt om man hanterar rent pigmentpulver.

Egenskaper
Coelinblått är opakt med en färgskiftning åt grönt. Dess färgstyrka betecknas som medelstark till svag. I full styrka är det ljust i jämförelse med andra blå färger och används ofta till himlar.

Pigment Blue 36 
C.I. Pigment Blue 36 (77343) är ett annat koboltpigment som också kan säljas under namnet coelinblått. Det har en ofta klarare och något grönare ton än "originalet" PB35.

Det framställs genom kalcinering, i mycket hög temperatur, av kobolt(II)-, aluminium(III)- och krom(III)-oxider i proportioner så att de bildar stabila kristaller med spinellstruktur. Den generella formel kan skrivas . Man kan därtill moderera egenskaperna genom att låta vissa oxider av andra metaller vara med i processen, såsom magnesium, zink, kisel, titan eller zirkonium. Då det är ett spinellpigment, har det utmärkt ljusäkthet och generellt mycket hög tålighet. Det gör också att kobolt här inte har tillräcklig biotillgänglighet för att det ska anses giftigt.

Pigment Blue 36:1 
C.I. Pigment Blue 36:1 (77343:1) är också ett spinellpigment och kan beskrivas som en variant av PB36 där en del kobolt är utbytt mot zink, så att dess formel kan skrivas (Zn,Co)(Al,Cr)2O4. Även detta har ofta en ljust blå färg med grön ton och kan saluföras som coelinblått, men det förekommer också att den blå färgen drar åt rött.

HTML-färgen Cerulean blue 

Coelinblått heter på engelska Cerulean blue och HTML-färgen med det namnet syftar på en kulör som kan åstadkommas med coelinblått pigment. Se dess koordinater i boxen.

Källor

Färgämnen och pigment
Koboltföreningar
Kaven, Ljusdals kommun

Kaven är ett område i Ljusdals kommun, Gävleborgs län. Det ligger strax norr om Ljusdal vid Kolsvedjaberget.

Se även
Kolsvedja
Kolsvedjaberget

Orter i Ljusdals kommun
Advance Patrol

Advance Patrol, eller AP, är en hiphopgrupp från Malmö i Sverige. Gruppens medlemmar är Gonza Blatteskånska, Juan Havana. På albumet Utskrivna medverkar även Rock-A-Spot, Rodde och framlidne Chafic Mourtada vars öde behandlas i dokumentären Gå Loss från 2004.

Samtliga av gruppens nuvarande medlemmar är ursprungligen från Latinamerika. Bandets medlemmar (Gonza) är uppvuxna i Lindängen och en (Juan Havana) är uppvuxen i Kroksbäck i Malmö. De sjunger på svenska, engelska eller spanska. Gruppen bildades 1998 men slog igenom 2000 i Sverige.

2003 släppte de sin debutskiva Utskrivna, som blev en stor hit. De ansågs då vara "Sveriges bästa Hip-hop just nu" enligt Aftonbladets recensent.

2004 hade dokumentärfilmen Gå Loss premiär, som handlade om deras väns död och om gruppens framtid vilket fick massmedial uppmärksamhet och mycket fina omnämnanden.

2006 kom uppföljaren Aposteln som följdes av ett flertal spelningar runt om i Sverige. Flera låtar spelades flitigt på radion.
Gruppen är känd för att vara starkt samhällskritisk och för att ta avstånd från rasism och diskriminering.

2007 kom deras tredje album Enligt AP som bestod mer av latinamerikanska rytmer.

Under 2008 har gruppen mer och mer inriktad sig på att rappa på modersmålet spanska. Flera nya låtar finns att betrakta på gruppens myspace-sida.

I maj 2009 lanserade  gruppen albumet El Futuro på The Pirate Bay. Gonza förklarade till DN.se att "vi vill nå ut i världen och The Pirate Bay gav oss möjligheten att sätta oss på startsidan som når miljontals människor över hela jorden. Vi har försökt på andra sätt, men som det ser ut är det väldigt svårt"

Diskografi
 Utskrivna (2003)
 Aposteln (2006)
 Enligt AP (2007)
 El Futuro (2009)

Videografi

Externa länkar 
 Advance Patrol, webbsida

Fotnoter

Advance Patrol
Musikgrupper bildade 1998
Fritz G. Pettersson

Fritz G Pettersson, född 15 februari 1932 i Trosa, död 13 mars 2000, var en svensk grafiker. Pettersson blev känd som privatspanare runt Palmemordet. Under elva års tid anordnade han offentliga möten för att diskutera mordet på Olof Palme och bristerna i utredningen, inte minst när det handlade om kulorna och mordvapnet, och var en öppen företrädare för det s.k. polisspåret. Några av de tidigare sammankomsterna arrangerades tillsammans med en annan privatspanare vid namn Ingvar Heimer.

Biografi 
Pettersson föddes i Trosa. Han gick folkskola i sex år och fortsatte därefter som tryckerilärling. Vid 15-års ålder flyttade han till Stockholm för studier vid Nordisk Rotogravyr och Grafiska institutet. Efter avslutad karriär engagerade han sig i medborgarrättsrörelsen och Exodus. Efter Palmemordet höll han stormöten under 11 år i ABF-huset.

Karriär 
Efter avslutad utbildning fick han arbete som tryckeriföreståndare. Han arbetade med detta några år innan han gick vidare till Bonnierföretagen inom vilken han senare fick tjänsten som verkställande direktör vid Interprint i Columbia och Brasilien. Efter några år i Sydamerika återvände han till Sverige  1970. Han arbetade därefter som verkställande direktör på AB Vilhelm Johnsen innan han gick över till en chefstjänst på Samhall. Efter att han avslutat tjänsten på Samhall jobbade han för Sida i Tanzania och Kap Verde.

Referenser

Födda 1932
Avlidna 2000
Män
Svenska grafiker under 1900-talet
Mordet på Olof Palme
Länsväg 206

Länsväg 206 går genom Östergötlands län från Mantorp vid E4 över Skänninge vid riksväg 50 till Vadstena vid länsväg E919 (gamla riksväg 50). Längden är 27 km.

Beskrivning av vägen
Vägen är vanlig landsväg hela sträckan, i allmänhet troligen 6-7 meter bred. Förbifarten förbi Skänninge är bredare. Inga planer på större förbättring av vägen finns, men vägen förbi Skänninge är delvis nydragen i och med att nya riksväg 50 (tidigare riksväg 32) öppnades sommaren 2012.

Bland sevärdheter på vägen kan nämnas köpcentrum Mobilia vid Mantorp, racingbanan Mantorp Park, den gamla stenbron över Svartån vid Öjebro och medeltidsstäderna Skänninge och Vadstena.

Historia
Vägen har haft numret 206 sedan vägnummer infördes på 1940-talet. Det går i samma sträckning som på 1860-talet, förutom förbifarten förbi Skänninge, som byggdes på 1980-talet, och ytterligare byggdes om 2012. Strax norr om Vadstena stad byggdes en ny vägsträckning under 1960-talet med anslutning till riksväg 50. Bron över Svartån vid Öjebro är den tredje på platsen och byggdes på 1990-talet. Innan denna bro byggdes fanns en äldre bro alldeles söder om den nuvarande. Söder därom ligger den ännu äldre stenvalvsbron kvar, som anses vara från 1797. Den måste ha haft föregångare. På en karta från 1727 finns en bro på samma plats, och med vägen i samma sträckning som idag utom vid bron. Det finns fler kartor som visar detta, till exempel från 1635 vid Fivelstad och 1768 vid Gottlösa. Vägen visar längs större del av sträckan alla tecken på att vara mycket gammal. Det finns inga spår av en gammal parallell väg som skulle härstamma från före ett nybygge. Alla gårdar och hus har direktutfart på vägen. Eftersom Vadstena, Skänninge och Linköping var viktiga städer redan på äldre medeltiden, och det givetvis fanns en väg körbar med vagn mellan dem då, måste slutsatsen vara att vägen går troligen i samma sträckning som under medeltiden, dock breddad och asfalterad (och med ny väg förbi Skänninge).

Se även
 Lista över länsvägar i Östergötlands län

Referenser

Länsvägar i Östergötlands län
Farmaceutiska fakulteten, Uppsala universitet

Farmaceutiska fakulteten är en del av Uppsala universitet. Där bedrivs utbildning och forskning inom läkemedelsrelaterade områden, bland annat farmaci, farmakologi, farmaceutisk biovetenskap och läkemedelskemi. Vid farmaceutiska fakulteten utbildas apotekare och receptarier. Här ges också högre forskarutbildningar som leder till farmacie licentiat- och farmacie doktorsexamina.

Institutioner
Fakulteten är uppdelad på tre institutioner:
 Institutionen för farmaceutisk biovetenskap (med sex avdelningar: biologisk beroendeforskning, farmaceutisk biokemi, farmaceutisk farmakologi, toxikologi, farmakokinetik och läkemedelsterapi, samt medicinsk masspektrometri)
 Institutionen för farmaci (med forskargrupper inom biofarmaci, farmaceutisk fysikalisk kemi, farmakoepidemiologi, galenisk farmaci, läkemedelsformulering, samt samhällsfarmaci)
 Institutionen för läkemedelskemi (med tre avdelningar: analytisk farmaceutisk kemi, organisk farmaceutisk kemi, samt farmakognosi)

Historik
Farmaceutiska fakulteten bildades 1968, då det tidigare Farmaceutiska institutet flyttades från Stockholm och integrerades i Uppsala universitet. Det är den enda farmaceutiska fakulteten i Sverige. Anders Hallberg, professor i läkemedelskemi vid fakulteten, var rektor för universitetet 2006–2012.

Internationella samarbeten
Fakulteten är medlem i ULLA-samarbetet som bedriver en sommarforskarskola för doktorander och ger ut läroböcker i farmaceutiska ämnen.
ULLA-samarbetet består av farmaceutiska fakulteten vid Uppsala universitet (Sverige), School of Pharmacy-University of London (Storbritannien), LACDR (Leiden/Amsterdam Center for Drug Research vid Universiteit Leiden och Vrije Universiteit Amsterdam, Nederländerna), samt de farmaceutiska fakulteterna vid Københavns universitet (Danmark), Université Paris-Sud 11 (Frankrike), Università degli Studi di Parma (Italien), och Katholieke Universiteit Leuven (Belgien).

Se även
Farmacevtiska studentkåren
Biomedicinskt centrum (BMC)

Externa länkar
Farmaceutiska fakulteten

Fakulteter vid Uppsala universitet
Farmaci
Farmakologi
Apoteksverksamhet
Länsväg 237

Länsväg 237 går genom Örebro län och Värmlands län från Karlskoga (Gälleråsen) vid länsväg 205 till Storfors vid riksväg 26. Vägen går nordost om sjöarna Lonnen, Alkvettern och Ullvettern.

Se även 
 Lista över länsvägar i Värmlands län
 Lista över länsvägar i Örebro län

Länsvägar i Värmlands län
Länsvägar i Örebro län
Blekingetrafiken

Blekingetrafiken är ett varumärke för den kollektivtrafik som bedrivs av Region Blekinge som är regional kollektivtrafikmyndighet i Blekinge län. Blekingetrafiken är organiserad som en förvaltning inom Region Blekinge med uppdrag att se till att det finns goda allmänna kommunikationer inom Blekinge samt till och från Blekinge.

Under 2017 gjordes ca 9,2 miljoner resor med Blekingetrafiken.

Trafik

Tåg
Blekingetrafikens ansvar för tågtrafik omfattar
 Krösatågen mellan Karlskrona och Emmaboda.
 Pågatåg mellan Karlshamn och Kristianstad.
 Öresundståg på Blekinge kustbana till Skåne och mot Köpenhamn. 
Blekingetrafiken upphandlar inte tågtrafiken själva, utan det gör i huvudsak grannlänen.

Båt 
Blekingetrafiken ansvarar för skärgårdstrafik i Blekinge skärgård. Året runt trafikeras Östra skärgården i Karlskrona, pendeltrafik mellan Sturkö, Hasslö och Trummenäs till/från Trossö samt mellan Nogersund och Hanö i Sölvesborgs kommun. Under sommaren utökas skärgårdstrafiken i hela Blekinge. Skärgårdsturerna i Karlskrona körs av Affärsverken AB och Wisby Marine Consulting. Skärgårdstrafiken i Karlshamn, samt mellan Nogersund och Hanö körs av Haglund Shipping.

Buss 
Övrig trafik går med buss. Av alla resor med Blekingetrafiken står bussresorna för drygt 70 %. Under 2017 gjordes ungefär  resor med den busstrafiken i Blekinge, varav över 4 miljoner med stadstrafiken i Karlskrona.
 Det finns stadstrafik i Karlskrona, Ronneby, Karlshamn och Sölvesborg.
 Tre expressbusslinjer trafikerar mellan Blekinges större orter (ej Sölvesborg) samt till/från Kalmar och Växjö, under namnet Kustbussen.
 Regionbussar trafikerar mellan kommunerna i Blekinge samt på landsbygden i varje kommun.

Blekingetrafiken kör inte bussarna själva, utan handlar upp trafiken. De flesta regionala kollektivtrafikmyndigheter handlar upp trafiken per grupp av linjer, medan Blekingetrafiken har handlat upp trafiken från en enda operatör för all busstrafik. Sedan 18 juni 2006 har Bergkvarabuss hand om busstrafiken i Blekinge.
Från augusti 2025 kommer operatören Connect Bus Sandarna AB att ta över trafiken. 

Blekingetrafikens bussflotta består uteslutande av bussar av märkena Mercedes-Benz, Setra samt Volvo.

Linjer

Linjer i Karlskrona

Linjer i Ronneby

Linjer i Sölvesborg

Linjer i Karlshamn

Linjer i Olofström

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Trafikhuvudmän
Företag bildade 1981
Transport i Blekinge län
Bussolyckan i Äänekoski

Bussolyckan i Äänekoski är den hittills allvarligaste vägtrafikolycka som inträffat i Finland. Olyckan ägde rum den 19 mars 2004 utanför Konginkangas i Äänekoski kommun. 23 personer avled efter att en långtradare fått sladd och kolliderat med en buss.

Händelseförlopp 
Klockan 02.08 kolliderade en turistbuss och en långtradare på riksväg 4 (E75), cirka 20 km norr om Äänekoski. Det rådde blixthalka på grund av glattis. Lastbilen med släp, lastad med pappersbalar, fick sladd på ett backkrön i en kurva och släpet som kom ut bredvid dragbilen frontalkrockade med framgaveln mot den mötande bussen med 38 passagerare. De stora, 800 kg tunga pappersbalarna tryckte in släpets gavel i bussen framifrån ända till mitten av bussen. Av passagerarna var de flesta ungdomar: 12 under 20 år. Medelålder för de inblandade var 26 år. Av de 37 personerna i bussen dog 23, medan de övriga 14 fick allvarliga skador.

Efter olyckan utlystes landssorg i Finland.

Efterspel 
Haverikommissionens utredning visade att båda fordonen kört för fort, men att långtradarchauffören varit vållande till olyckan. Utredningen dokumenterade också att körbanan hade påtagliga vägojämnheter i längdled, men var inte särskilt spårig. I ytterkurvan före olycksplatsen hade lastbilens körfält så lite som 1 procents tvärfall trots att de finska vägreglerna påbjuder 3 procent vid aktuell kurvradie 1 000 m och hastighetsgräns 80 km/h.

Försvaret nekade till fortkörning och hävdade att avgörande faktorer var att vägbanans geometri var felutformad i kombination med lokal halka.

Olycksutredningscentralen konstaterade att båda körningarnas tidtabeller uppgjorts så att vilotider och hastighetsbegränsningar omöjligen kunde följas. Fartbegränsarna för fordonskombinationer såsom långtradaren är inställda att möjliggöra en högsta hastighet på 90 km/h trots att högsta tillåtna hastighet för dem är 80 km/h, och praxis är att köra denna högsta möjliga hastighet, vilket sällan leder till påföljder. I utredningen konstaterades att fordonskombinationen blir mycket instabilare då hastigheten höjs från 80 km/h till 90 km/h. Långtradarchauffören uppgav att han inte märkt att vägen var isig innan släpet började slira. Busschauffören hade inte heller sänkt hastigheten, trots att han borde ha haft tid att märka isen.

Lastbilschauffören dömdes i maj 2006 till tre månaders villkorligt fängelse för dödsvållande, vållande av personskada samt äventyrande av trafiksäkerheten (genom fortkörning). Åkeriet som ägde lastbilen dömdes att betala 10 000 euro.

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Centralen för undersökning av olyckor: A1/2004 Y 
 Artikeln Villkorligt för bussolycka i Finland  i UNT 31 maj 2006 Arkiverad 27 september 2007.

Externa länkar 
 Olycksutredningscentralens rapport, med sammandrag på svenska
 

2004 i Finland
Trafikolyckor i Finland
Trafikolyckor 2004
Ää
Äänekoski
Blood Money (musikalbum)

Blood Money är Mobb Deeps sjunde album och den första produktionen i samarbete med G-Unit Records. Skivan släpptes den andra maj 2006 och debuterade på Billboard Top 200:s tredjeplats och som listetta på både Top Rap Albums och Top R&B/Hip Hop Albums.

Låtlista 
Smoke It
Put Em in Their Place
Stole Something  (med Lloyd Banks) 
Creep  (med 50 Cent)  
Speakin So Freely
Backstage Pass
Give It to Me  (med Young Buck)  
Click Click  (med Tony Yayo)  
Pearly Gates  (med 50 Cent)  
Capital P, Capital H
Daydreamin'''The Infamous  (med 50 Cent)  In Love With the Moula It's Alright (med 50 Cent & Mary J. Blige) Have a Party (med 50 Cent & Nate Dogg)  Outta Control (Remix)''  (med 50 Cent) 

Musikalbum 2006
Album producerade av Dr. Dre
Kontrollsumma

Kontrollsumma, engelska checksum, är ett sätt att upptäcka fel i data som tillkommit vid inmatning för hand eller vid kommunikation mellan datorer. Kontrollsumman beräknas med en i förhand specificerad algoritm som är anpassad för att hitta så många fel som möjligt, utan att kräva alltför stor beräkningskapacitet. Nackdelen med enkla kontrollsummor är att de inte skyddar mot avsiktlig manipulation av data, kontrollsummor som är konstruerade för att försvåra detta kallas kryptografiska hashfunktioner.

I det enklaste fallet är kontrollsumman helt enkelt summan av alla i filen ingående bytes. Genom att summera, alternativt [XOR]:a, alla bytes i den lästa filen och jämföra med kontrollsumman kan det uppdagas om den har förvanskats. Sannolikheten för detta är liten, men inte försumbar. En sådan kontrollsumma kallas för en LRC, Longitudinal Redundancy Check. Ett problem är om flera fel uppstått, antingen så att felen tillsammans tar ut varandra vid summering så att kontrollsumman trots allt blir korrekt, eller om ett fel även smugit sig in i kontrollsumman, så att den felaktiga filens summa och den felaktiga kontrollsumman överensstämmer. Den risken är dock mycket liten. Det finns även mer avancerade, och därmed säkrare, sätt att bygga upp kontrollsummor, till exempel CRC, Cyclic Redundancy Check. Med CRC får man i regel en kontrollsumma på två eller fyra bytes, men andra CRC-varianter finns också.

Vid inmatning är det oftast den mänskliga faktorn som orsakar fel, till exempel felaktiga eller omkastade tangentnedtryckningar. Därför används ofta den sista siffran i ett nummer som kontrollsiffra, en kontrollsiffra som beräknas genom en kontrollsummering av de övriga siffrorna i numret. Denna kontrollsummering kan utföras med hjälp av olika algoritmer. En vanlig sådan är Luhn-algoritmen eller former av Moduloräkning.

Exempel på nummer som inkluderar en kontrollsiffra:
bankgiro
EAN
EG-nummer
ISBN
kontonummer
OCR-nummer
organisationsnummer
personnummer
plusgiro
Sedelnummer
VIN-kod

Vid dataöverföring eller lagring kan data förstöras på grund av brus, bitröta eller andra störningar. För att kunna upptäcka och eventuellt korrigera dessa fel beräknas även här kontrollsummor. Till exempel används kontrollsummor i IP, på hårddiskar, och i datakommunikationen mellan markstationer och rymdsonder.

Se även 
Paritetsbit

Externa länkar 
Skatteverkets broschyr SKV 704 – Personnummer om hur kontrollsiffran i svenska personnummer beräknas

Algoritmer
Datorkommunikation
Idiosynkrasi

Idiosynkrasi är en intensiv motvilja eller överkänslighet som inte utan vidare kan förklaras. Den är ofta starkt personligt präglad.

I talspråk används ofta idiosynkrasi eller idiosynkratisk efter engelskt mönster (idiosyncracy) i betydelsen egenartad eller excentrisk.

Etymologi 
Ordet kommer från klassisk grekiska ἰδιοσυγκρασία (idiosynkrasia), ungefär ’ens eget temperament, kroppsvätskornas blandning’, av ἴδιος (idios), ’ens egen’, σύν (syn) ’med, ihop’, och κρᾶσις (krasis), ’mixtur, blandning’.

Referenser

Noter

Se även
Excentrisk

Kognitiva symtom
Ord
Insatsstyrka

En insatsstyrka kan vara en polisiär eller militär enhet som mobiliserats för ett, eller flera, särskilda uppdrag. Uppdraget kan vara ett bestämt mål eller att styrkan ligger beredd att agera i olika förväntade skeenden. Styrkan består av särskilt utvalda personer med goda psykiska och fysiska egenskaper samt god utbildning. 

Exempel på insatsstyrkor är Nationella insatsstyrkan och Marinens insatsstyrka. EU har också inrättat en omdiskuterad insatsstyrka, Europeiska unionens stridsgrupper. 

Inom svensk polis finns sedan 2016 åtta insatsstyrkor: Nationella Insatsstyrkan (NI), förstärkta regionala insatsstyrkor (tidigare benämnt Piketen) i polisregionerna Stockholm, Väst och Syd samt regionala insatsstyrkor i polisregionerna Öst, Mitt, Bergslagen och Nord.

Insatsstyrka är också räddningstjänstens begrepp för den grupp som åker på ett larm.

Se även 
 Piket

Försvarsmakten
Polis
Brandförsvar
Nina Eldh

Nina Eva Kristina Eldh, född 9 juni 1946, är en svensk kommunikatör. Eldh är filosofie magister och tjänstgjorde som informationschef vid Kungliga Hovstaterna mellan 2006 och 2010.

Nina Eldh har tidigare arbetat som informationssekreterare på Göteborgs kommun. Hon har även varit anställd på Consafe, SAS, Nokia liksom informationsdirektör för Sony Ericsson i London mellan 2001 och 2004.

Utmärkelser
   2:a klass / Storofficer av Italienska republikens förtjänstorden (24 mars 2009)

Referenser

Externa länkar 
 

Svenskt hovfolk
Kvinnor
Födda 1946
Levande personer
Kategorisk perception

Kategorisk perception är inom fonetiken ett fenomen där ett akustiskt kontinuum perceptuellt delas upp i diskreta kategorier varvid identifieringsförmågan är hög inom kategorin samtidigt som diskrimineringen mellan stimuli har sitt maximum vid kategorigränserna.

Ett perceptionsexperiment 
Kategorisk perception kan testas med hjälp av ett lyssningsexperiment där till exempel ett akustiskt kontinuum skapas på basis av syntetiskt framställda CV stavelser. För samtliga teststimuli hålls den första formantens rörelse konstant medan den andra formanttransitionens startpunkt varieras i frekvens. Med andra ord ändras den akustiska strukturen hos den initiala klusilen stegvis från stimulus till stimulus medan den efterföljande vokalens akustiska kvalitet förblir konstant. Genom denna gradvisa förändring av den initiala klusilen kan ett akustiskt kontinuum skapas som sträcker sig från [bæ] över [dæ] till [gæ].

Ett typiskt lyssningsexperiment består av två delar: ett identifierings- och ett diskrimineringstest. I den första delen presenteras samtliga syntetiska CV-stavelser för en lyssnargrupp som får som uppgift att urskilja teststimulin som antingen [bæ], [dæ] eller [gæ]. I perceptionsexperimentets andra del instrueras lyssnarna att diskriminera presenterade stimuli. Försökspersonerna får då till exempel höra tre stimuli åt gången varav två motsvarar varandra medan ett stimulus har en avvikande akustisk struktur (s.k. ABX konstellation). Lyssnarnas uppgift är att avgöra vilka två av de tre presenterade stimulin är lika.

Resultat 
Typiska resultat från ett identifieringstest visar att lyssnaren uppfattar talstimulin som tillhörande tre diskreta kategorier, dvs. antingen som stavelserna [bæ], [dæ] eller [gæ]. Utöver det är identifieringen av stimuli hög inom varje klusilkategori men sjunker abrupt vid kategorigränserna. Resultat från ett diskrimineringstest visar att stimuli tillhörande samma kategori är svåra att urskilja samtidigt som diskrimineringsförmågan är hög när stimuli kommer ifrån olika kategorier. Sammanslagningen av identifierings- och diskrimineringsresultaten visar dessutom att diskriminationstopparna sammanfaller nästan perfekt med de identifierade kategorigränserna. Med andra ord är lyssnarna mest känsliga för att uppfatta skillnader mellan presenterade stimuli när dessa ligger nära kategorigränsen där identifieringen är låg.

Fonetik
Notting Hill

Notting Hill är en stadsdel (district) i västra London. Stadsdelen ligger i stadskommunen Kensington and Chelsea, nära Kensington Gardens nordvästra hörn. Den är bland annat känd för filmen med samma namn och Notting Hill-karnevalen, som äger rum varje år i augusti. Karnevalen har karibiskt tema och har anordnats sedan 1960-talet.

I Notting Hill ligger Portobello Road, en gata som är känd för sina många affärer och sin dagliga marknad. I närheten ligger tunnelbanestationen Notting Hill Gate, som ligger utmed tunnelbanelinjerna Circle Line och Central Line.

Externa länkar 

Stadsdelar i London