kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Raketvapen

Raketvapen är skjutvapen som består av en jämförelsevis enkel utskjutningsanordning för projektiler, raketer som har egen framdrivning, raketmotor, med krut som drivmedel. Raketens stridsdel är utformad som en vanlig artilleriprojektil med hänsyn till önskad verkan, till exempel spränggranat eller pansargranat. Den är försedd med stabiliseringsorgan för att uppnå en stabil flygning. Vapnets största fördel är frånvaron av rekyl vid  skottlossningen.

Historia 
Raketer användes förr  i krig huvudsakligen för att antända fartyg och  byggnader och raketvapen kom tidigast i bruk i Kina på 1200-talet. Användningen av raketvapen spred sig sedan till Europa och omnämns mellan 1250 och 1400. I och med kanonens tillkomst i början av 1300-talet försvann emellertid raketen som stridsmedel men upplevde en renässans under 1800-talets förra hälft. Engelsmannen sir William Congreve  (1772-1828) var den förste, som i Europa gjorde lyckade  försök med krigsraketer, som bland annat avändes vid bombardemanget av Köpenhamn 1807.  Till Sverige kom vapnet 1813. De vanliga kanonernas prestanda förbättrades emellertid på 1850-talet avsevärt, så att raketvapen kom ur bruk. Först under andra världskriget började man på nytt konstruera raketvapen och i slutet av kriget förekom sådana i många olika utföringsformer och för oika ändamål.

Modern tid 
Raketvapen används för markstrid såsom raketgevär och raketartilleripjäser. Flygplan beväpnas med raketer för bekämpning av luft- och markmål. I jämförelse med rekylerande vapen för samma ändamål kännetecknas raketvapen främst av sin ringa vikt. 

Raketgeväret, som under och efter andra världskriget infördes i ett flertal arméer, har främst användning som närpansarvärnsvapen. 

Raketartilleri togs i bruk under andra världskriget för att komplettera det konventionella artilleriets eld. Raketstället bestod av en eller flera, ibland ända till ett 60-tal riktningsgivare - styrrör eller styrskenor - samt lavett som även kunde monteras på bil eller stridsvagn. Man skiljer mellan enkelt raketställ, raketorgel. samt raketautomat, den sistnämnda bestående av ett magasin, från vilket raketerna vid eldgivning successivt matas in på en styrskena.

Flygplansraketer avfyras ungefär parallellt med flygplanets rörelseriktning.

Källor 
Nordisk familjebok 1952-1955 år upplaga, bd.17 sp.726
Kronprinsessan Victorias kustsanatorium för skrofulösa barn

Kronprinsessan Victorias kustsanatorium (KVK) låg i Vejbystrand, Barkåkra kommun, från år 1971 tillhörande Ängelholms kommun i nordvästra Skåne. Sanatoriet grundades av doktor Ernst Lindahl år 1903 och dåvarande kronprinsessan Victoria blev kustsanatoriets beskyddare.

Under 1800-talet var tuberkulosen en utbredd och svår folksjukdom i Sverige. Den drabbade inte minst barn och ungdomar. Barnen led ofta av så kallade skrofulos, en sorts körteltuberkulos. Som underläkare såg Ernst Lindahl hur tuberkulospatienterna på lasaretten led. Han bestämde sig därför för att ägna sitt liv åt att lindra deras lidande och om möjligt bota dessa patienter. Ernst Lindahl hade under sina många resor i studiesyfte utomlands sett väl fungerande kustsanatorier för skrofulösa barn. Han hade mycket bestämda åsikter om hur tuberkulospatienterna bäst kunde botas. Frisk luft, salta bad och sol, i kombination med vila och näringsrik mat, var receptet.

När Ernst Lindahl sommaren år 1900 första gången såg Vejby sandplantering förstod han att han hittat platsen för sitt kustsanatorium. Den 2 juni 1903 stod första byggnaden i det som fick namnet Kronprinsessan Victorias Kustsanatorium (KVK) klar och snart var alla rummen, utom två, upptagna av barn.

På 1940-talet började man vaccinera mot tuberkulos och Kustsanatoriet kunde därigenom börja användas för andra patientgrupper. År 1949 fanns 409 patienter, de flesta med ortopediska sjukdomar. Sanatoriet användes på 1950-talet även som sjukhus för polioskadade. Under den här perioden bytte KVK namn till Kronprinsessan Victorias Sjukhus, KVS. I början av 1960-talet började man på KVS ta emot multihandikappade barn och en unik och mycket framgångsrik särskola drevs i många år, långt före särskolereformen. Sanatoriet övertogs av Kristianstads läns landsting år 1975 som använde det som vårdhem fram till nedläggningen år 1986. Det användes därefter som vandrarhem och flyktingförläggning.

Idag är KVS-området privatägt och i gamla huvudbyggnaden finns ett äldreboende och ett demensboende. Annex 1 inrymmer sedan år 2003 KVS-museet, som kom till genom ett samarbete mellan KVS-områdets ägare och några ortsbor knutna till Vejbyföreningen.

När en tbc-patient som varit sängliggande under längre tid började tillfriskna, användes en bräda med remmar, för att träna patienten att kunna stå upp. Han eller hon spändes fast en stund varje dag och brädan restes dag för dag allt mer upprätt. När man klarade att stå upprätt en halvtimme, fick man bli uppegående patient, s.k. oppegångare. Brädan ifråga finns kvar och visas på KVS-museet, som är öppet under sommarmånaderna.

Litteratur och källor
 Allan Selge: Ett sjukhus vid havet. Historik över Kronprinsessan Victorias kustsanatoriium under sju decennier (1975)
 Johan Brinck: KVS - vadan och varthän? (ur Ängelholm, en hembygdsbok, 1992, s. 131-137)
 Gunilla Neumann: Möten och minnen : 90 års sjukhushistoria i Vejbystrand (1995)

Externa länkar 
 KVS-museet
 Vejbyföreningen

Sanatorier i Sverige
Byggnader och anläggningar i Ängelholms kommun
Samhällsinsatser för barn
Verksamheter med anknytning till Huset Bernadotte
Jag funnit pärlan underbar

Jag funnit pärlan underbar är en sång med text från 1894 av H. Holdaway som sjungs på en melodi av okänt ursprung.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 2.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 275 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 299 under rubriken "Jubel och tacksägelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 556 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Brittiska psalmer
Jag går till det land där ovan

Jag går till det land där ovan är en sång med text från 1884 av Annie Hartelius. Sången sjungs på en engelsk melodi och publicerades i Stridsropet 25/6 1884.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 326.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 276 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 300 under rubriken "Jubel och tacksägelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 558 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Svenska psalmer
Swift (olika betydelser)

Swift eller SWIFT kan syfta på:

Swift – ett kompilerat, multi-paradigmatiskt programspråk
Swift Current Broncos – ett ishockeylag från Swift Current, Kanada
Swiftteleskopet – ett rymdteleskop för utforskning av gammablixtar
Supermarine Swift – ett brittiskt jaktflygplan

Personer
Jonathan Swift – en irländsk författare och präst
Taylor Swift – en amerikansk sångerska
Benjamin Swift – en amerikansk politiker
George R. Swift – en amerikansk politiker
Henry Adoniram Swift – en amerikansk politiker
Stephanie Swift – en amerikansk porrstjärna
Swift (Ondre Moore) – en medlem av hiphopgruppen D12
Gustavus Franklin Swift  grundare av ett slakt- och köttpacketeringsimperium i mellanvästra USA

Geografi
Swift County – ett county i Minnesota, USA
Swift Current – en stad i Saskatchewan, Kanada

SWIFT
 SWIFT – en internationell samarbetsorganisation inom finansväsendet, se Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication
 SWIFT-adress - tidigare benämning på BIC (Bank Identifier Code) som är en internationell standard för att identifiera en bank på ett unikt och säkert sätt, se ISO 9362
Kajsa Mellgren

Kajsa Charlotta Mellgren, född 26 november 1973 i Varberg, är en svensk före detta programledare på ZTV. Hon gav 1995 ut singeln "Angel Eye" vars video Jonas Åkerlund regisserade. Videon var en del av klädkedjan H&M:s kampanj med henne som modell. Ett helt album spelades in och mixades om flera gånger men gavs aldrig ut. Kajsa Mellgren sjöng även i eurodancegruppen Flexx, och dansade i videon till den tyska eurodancegruppen Culture Beats jättehit "Mr. Vain" från 1993. 

År 1994 var Mellgren bisittare i TV-programmet Glöm inte tandborsten. Hon var gäst i Kanal 5:s tv-program Nittileaks 2011, och berättade då om sina insatser i det tidiga 1990-talets tv-media.

Kajsa Mellgren har på 2010-talet jobbat som rollsättare på produktionsbolag som Meter Television, Stockholm-Köpenhamn och Baluba.

Referenser

Noter 

Kvinnor
Födda 1973
Svenska TV-programledare
Levande personer
Personer från Varberg
Annie Hartelius

Annie Hartelius, född 25 juni 1862 i Helsingborg, död 1921, var en officer i Frälsningsarmén och sångförfattare.

Familjen flyttade till USA när hon var i sjuårsåldern. Hon anslöt sig till Frälsningsarmén 1882 och läste på FA:s krigsskola i London 1883. Annie var kårledare i Malmö, Uppsala, Norrköping och Stockholm och var officer i USA 1885 - 1889. Hon var gift med byggmästaren Albert Janson, född 1865, död 1959.

Sånger
Jag går till det land där ovan
Soldater, modigt framåt gå

Källor 

Personer inom Frälsningsarmén
Svenska psalmförfattare
Födda 1862
Avlidna 1921
Kvinnor
Soldater, modigt framåt gå

Soldater, modigt framåt gå eller Soldater, modigt gå framåt är en sång med text från 1884 av Annie Hartelius efter en engelsk förebild. Sången sjungs på en engelsk melodi och publicerades första gången i Stridsropet nr 15, 1884.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 246 med inledningsraden "Soldater, modigt gån framåt".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 430 under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden" med inledningsraden "Soldater, modigt gå framåt".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 488 under rubriken "Kamp och seger" med inledningsraden "Soldater, modigt gå framåt".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 642 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst" med inledningsraden "Soldater, modigt framåt gå".

Svenska psalmer
Muldentalkreis

Muldentalkreis var en Landkreis i norra delen av den tyska delstaten Sachsen med Grimma som huvudort. Sedan 2008 har den uppgått i den sammanslagna Landkreis Leipzig, med Borna som ny centralort. I området bodde 131 959 människor i september 2005.

Geografi
Muldentalkreis gränsade i norr till Landkreis Delitzsch, i nordöst och öster till Landkreis Torgau-Oschatz, i sydost Landkreis Döbeln, i söder Landkreis Mittweida och i väster Landkreis Leipziger Land.

Landkreisen fick sitt namn efter floden Mulde som rinner upp här när Freiberger Mulde och Zwickauer Mulde flyter samman.

Historia
Muldentalkreis kom till 1994 genom sammanslagningen av Landkreis Grimma och Landkreis Wurzen. Några Gemeinde runt Bad Lausick, som tidigare tillhört andra Landkreise, anslöts också.

Den 1 augusti 2008 slogs Landkreis Leipziger Land och Muldentalkreis samman för att bilda det nya Landkreis Leipzig.

Administrativ indelning
Följande städer och Gemeinde tillhörde tidigare Muldentalkreis (invånarantal 2005):

Städer
Bad Lausick (8 926)
Brandis (9 786)
Colditz (5 222)
Grimma (19 803)
Mutzschen (2 327)
Naunhof (8 728)
Nerchau (4 118)
Trebsen/Mulde (4 301)
Wurzen (15 014)

Gemeinden
Belgershain (3 529)
Bennewitz (5 278)
Borsdorf (8 389)
Falkenhain (3 947)
Großbothen (3 602)
Hohburg (3 055)
Kühren-Burkartshain (2 903)
Machern (6 801)
Otterwisch (1 548)
Parthenstein (3 776)
Thallwitz (3 908)
Thümmlitzwalde (3 490)
Zschadraß (3 508)

Historiska distrikt i förbundslandet Sachsen
Landkreis Aue-Schwarzenberg

Landkreis Aue-Schwarzenberg var mellan 1994 och 2008 ett distrikt (Landkreis) i västra delen av den tyska delstaten Sachsen med Aue som huvudort. Här bor 131 365 människor (september 2005). Bilarna har ASZ på nummerskyltarna.

Geografi
Landkreis Aue-Schwarzenberg gränsar i norr till Landkreis Zwickauer Land och Landkreis Stollberg, i öster Landkreis Annaberg, i söder Karlovarský kraj (Tjeckien) och i väster Vogtlandkreis.

Landkreisen ligger i västra Erzgebirge. Det högsta berget är Auersberg mellan Eibenstock och Johanngeorgenstadt med 1019 meter över havet.

Historia
Efter andra världskriget ockuperades vissa städer i området varken av sovjetiska eller allierade trupper under några veckor. Under dessa veckor bildades "Freie Republik Schwarzenberg".

Landkreis Aue-Schwarzenberg kom till 1994 genom sammanslagningen av Landkreis Aue och Landkreis Schwarzenberg. Fram till 1 januari 1995 hette den Westerzgebirgskreis.

2008 genomfördes åter en administrativ reform där distriktet Aue-Schwarzenberg blev sammanslagen med tre andra distrikt, området ingår numera i distriktet Erzgebirgskreis.

Administrativ indelning
Följande städer och Gemeinden ligger i Landkreis Aue-Schwarzenberg (invånarantal 2005):

Städer
Aue (18 385)
Eibenstock (6 597)
Grünhain-Beierfeld (6 639)
Johanngeorgenstadt (5 452)
Lauter (4 984)
Lößnitz (10 408)
Schneeberg (ort) (16 647)
Schwarzenberg (18 506)

Gemeinden
Bad Schlema (5 508)
Bernsbach (4 661)
Bockau (2 606)
Breitenbrunn (4 639)
Markersbach (1 922)
Pöhla (1 285)
Raschau (4 032)
Rittersgrün (1 848)
Schönheide (5 327)
Sosa (2 166)
Stützengrün (3 828)
Zschorlau (5 925)

Aue-Schwarzenberg
Rita Tornborg

Margaret (Rita) Tornborg, född Albihn 13 december 1926 i Johannesburg i Sydafrika, är en svensk författare och litteraturkritiker. Hon växte upp i Polen men hamnade 1943 i Sverige, där hon kom att stanna. Hon bokdebuterade 1970 och har därefter i romanform skrivit om invandrares och judars erfarenheter.

Biografi
 
Rita Tornborg är dotter till affärsmannen Erik Knut Albihn och Wladyslawa Wolska. Paret träffades i Polen och flyttade till Sydafrika, där Rita föddes. När hon var fyra år skilde sig föräldrarna, och Rita flyttade med sin mor till Polen där hon växte upp.

1943 lämnade mor och dotter Polen och bosatte sig i Sverige. 1947 tog Rita studentexamen vid Polska gymnasiet i Stockholm. Därefter läste hon zoologi, geologi och kemi. 

Rita Tornborg har arbetat som föreståndare för mykologiska laboratoriet vid Karolinska sjukhuset. Åren 1982–2012 var hon kulturskribent och litteraturrecensent på Svenska Dagbladet.

Författarskap 
Rita Tornborg debuterade 1970 med romanen Paukes gerilla. Ett viktigt tema i hennes författarskap är invandrares situation, ofta med rötter i Polen. Hemlösheten som följer med att förlora sitt modersmål är ett viktigt motiv. 

Miljön är storstadens, ett samtida Stockholm. Personerna är ofta udda och präglade av minnen från ett krigsdrabbat Europa, när de möter den svenska vardagsverkligheten.   

Tornborg är ofta upptagen av judiska motiv i sina romaner och har ett speciellt intresse för chassidismen. I romanerna Hansson och Goldman (1974), Fiedmans hus (1976) och Salomos namnsdag (1979) skildras judarnas liv som invandrare, i konflikt med svenskt likgiltig livsstil. Friedmans hus handlar om chassidiskt fromma judar i Lublin på 1800-talet och deras senare öden i Stockholm. 

Hennes fem första romaner ser världen ur ett manligt perspektiv. Men med barndomsskildringen Systrarna från 1982 och Rosalie från 1991, böcker om flera generationers starka kvinnor som upplevt krig och hemlöshet, ändras perspektiv och med den en tematisk nyorientering.

Bibliografi 
1970 – Paukes gerilla (roman)
1972 – Docent Åke Ternvall ser en syn (roman)
1974 – Hansson och Goldman (roman)
1976 – Friedmans hus (roman)
1979 – Salomos namnsdag
1982 – Systrarna (roman)
1991 – Rosalie, sju berättelser om kärlek

Priser och utmärkelser 
1972 – Svenska Dagbladets litteraturpris
1976 – Aftonbladets litteraturpris
1976 – Albert Bonniers stipendiefond för yngre och nyare författare
1978 – Signe Ekblad-Eldhs pris
1981 – De Nios Stora Pris
1995 – Doblougska priset

Referenser

Externa länkar 
 
 Rita Tornborg i Immigrant.org

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1926
Kvinnor
Levande personer
Personer från Johannesburg
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Världsmästerskapet i handboll för damer 1990

Världsmästerskapet i handboll för damer 1990 spelades i Sydkorea under perioden 24 november-9 december 1990. Sovjetunionen vann turneringen före Jugoslavien och Östtyskland. Noterbart är att fastän turneringen spelades mer än en månad efter Tysklands återförening den 3 oktober 1990, spelade Västtyskland och Östtyskland här fortfarande med de separata lag som kvalificerat sig.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Grupp D

Huvudturnering
Lag som spelade i samma grupp i den preliminära omgången har resultaten med sig. Dessa resultat är skrivna i kursiv stil.

Grupp 1

Grupp 2

Placeringsmatcher

Spel om trettonde- till sextondeplats

Match om elfteplats

Match om niondeplats

Match om sjundeplats

Match om femteplats

Match om tredjeplats

Final

Slutställning

Källor
  

1990 i Sydkorea
Internationella handbollstävlingar i Sydkorea
Handbollssäsongen 1990/1991
1990
WP:Projekt Korea
Världsmästerskapet i handboll för damer 1986

Världsmästerskapet i handboll för damer 1986 spelades i Nederländerna 4-14 december 1986. Sovjetunionen vann turneringen före Tjeckoslovakien och Norge.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Grupp D

Huvudturnering
Lag som spelade i samma grupp i den preliminära omgången har resultaten med sig. Dessa resultat är skrivna i kursiv stil.

Grupp 1

Grupp 2

Placeringsmatcher

Spel om trettonde- till sextondeplats

Match om elfteplats

Match om niondeplats

Match om sjundeplats

Match om femteplats

Match om tredjeplats

Final

Slutställning

Referenser 
Officiella resultat från IFH

1986 i Nederländerna
Handbollssäsongen 1986/1987
Internationella handbollstävlingar i Nederländerna
1986
Världsmästerskapet i handboll för damer 1982

Världsmästerskapet i handboll för damer 1982 spelades i Ungern 2-12 december 1982. Sovjetunionen vann turneringen före Ungern och Jugoslavien.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Placeringsmatcher
Lag som spelade i samma grupp i den preliminära omgången har resultatet med sig. Dessa resultat är skrivna i kursiv stil.

Spel om sjunde- till tolfteplats

Spel om första- till sjätteplats

Slutställning 

1982 i Ungern
Internationella handbollstävlingar i Ungern
Handbollssäsongen 1982/1983
1982
Världsmästerskapet i handboll för damer 1978

Världsmästerskapet i handboll för damer 1978 spelades i det dåvarande Tjeckoslovakien under perioden 30 november-10 december 1978. Östtyskland vann turneringen före Sovjetunionen och Ungern.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Placeringsmatcher

Spel om sjunde- till niondeplats

Spel om första- till sjätteplats

Slutställning 

1978 i Tjeckoslovakien
Internationella handbollstävlingar i Tjeckoslovakien
Handbollssäsongen 1978/1979
1978
Världsmästerskapet i handboll för damer 1975

Världsmästerskapet i handboll för damer 1975 spelades i det dåvarande Sovjetunionen under perioden 2-13 december 1975. Östtyskland vann turneringen före Sovjetunionen och Ungern.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Placeringsmatcher

Spel om tionde- till tolfteplats

Spel om sjunde- till niondeplats

Spel om första- till sjätteplats
Lag som spelade i samma grupp i den preliminära omgången har resultatet med sig. Dessa resultat är skrivna i kursiv stil.

Slutställning 

1975 i Sovjetunionen
Internationella handbollstävlingar i Sovjetunionen
Handbollssäsongen 1975/1976
1975
Världsmästerskapet i handboll för damer 1973

Världsmästerskapet i handboll för damer 1973 spelades i det dåvarande Jugoslavien 7-15 december 1973. Jugoslavien vann turneringen före Rumänien och Sovjetunionen.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Grupp D

Huvudturnering
Lag som spelade i samma grupp i den preliminära omgången har resultatet med sig. Dessa resultat är skrivna i kursiv stil.

Grupp 1

Grupp 2

Placeringsmatcher

Spel om nionde- till tolfteplats

Match om sjundeplats

Match om femteplats

Match om tredjeplats

Final

Slutställning 

1973 i Jugoslavien
Internationella handbollstävlingar i Jugoslavien
Handbollssäsongen 1973/1974
1973
Republiken Schwarzenberg

Republiken Schwarzenberg (ty: Republik Schwarzenberg eller Freie Republik Schwarzenberg) är en informell beteckning för ett område runt Schwarzenberg i Sachsen som under 42 dagar efter andra världskrigets slut våren 1945 inte var ockuperat av någon av segrarmakterna. 

Begreppet "Republik Schwarzenberg" myntades 1984, alltså långt efter det faktiska skeendet, av den östtyske författaren Stefan Heym i boken Schwarzenberg.

Historisk förlopp
I det kaos som rådde efter Tysklands villkorslösa kapitulation den 8 maj 1945 förblev dåvarande Landkreis Schwarzenberg och Landkreis Stollberg, som enda områden i Tyskland, icke-ockuperade under sex veckor. Grunden till detta är ännu inte klarlagd, men historikerna har många teorier. Några hävdar att amerikanerna skulle dra sig tillbaka till floden Mulde. Problemet är att det finns tre Mulde (Freiberger Mulde och Zwickauer Mulde förenas till Mulde), och att det skulle ha blivit någon missuppfattning. Andra påstår att området helt enkelt glömdes bort. Vidare tror några att det uranrika området var ett utbyte mot delar av Berlin. En fjärde teori berättar om förhandlingar mellan Karl Dönitz och amerikanerna i Bern 12 april samma år. Där skulle man kommit överens om att amerikanerna skulle lämna området o-ockuperat, så att de tyska soldaterna kunde ta sig tillbaka och hamna i amerikansk krigsfångenskap istället för sovjetisk. Denna teori understöds av det faktum att amerikanerna den 11 maj drog sig tillbaka från staden Aue, som man ockuperat bara några dagar tidigare, i riktning mot Zwickau.

Den 9 maj bildades en antifascistisk gruppering som skulle regera de 21 ej ockuperade städerna och byarna. Man tryckte pengar som även accepterades i de ryska och amerikanska ockupationszonerna. Även förhandlingar fördes med sovjeterna och amerikanerna.

Den 24 juni marscherade sovjetiska trupper in och den lokala självförvaltningen upphörde. Området kom med resten av Sachsen att tillhöra den sovjetiska ockupationszonen och senare Östtyskland.

Externa länkar
www.freie-republik-schwarzenberg.de
 Två tyska tidningsartiklar på temat

Tyskland under andra världskriget
Världsmästerskapet i handboll för damer 1971

Världsmästerskapet i handboll för damer 1971 spelades i Nederländerna under perioden 11-19 december 1971. Östtyskland vann turneringen före Jugoslavien och Ungern.

Preliminär omgång

Grupp A

Grupp B

Grupp C

Huvudturnering

Grupp 1

Grupp 2

Placeringsmatcher

Spel om sjunde- till niondeplats

Match om femteplats

Match om tredjeplats

Final

Slutställning 

1971 i Nederländerna
Internationella handbollstävlingar i Nederländerna
Handbollssäsongen 1971/1972
1971