kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fläckig smygsångare

Fläckig smygsångare (Locustella thoracica) är en asiatisk fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Fläckig smygsångare är en rätt liten (12-14 cm), varmbrun smygsångare med relativt kort, rundad stjärt, långa vitspetsade bruna undre stjärttäckare och små fläckar på strupe och bröst. Den är vidare grå på örontäckare och bröst samt olivbrun på flankerna. Sången består av insektslika och mekaniska upprepade "trick-i-di".

Arten är mycket lik himalayasmygsångare (som tidigare behandlades som en underart, se nedan), men denna är bland annat blekare samt har mer vitt på den kortare stjärten och avvikande sång.

Utbredning och systematik 
Fläckig smygsångare häckar i asiatiska bergstrakter och behandlas antingen som monotypisk eller delas in i två underarter med följande utbredning:
 Locustella thoracica thoracica – förekommer i Himalaya, från Nepal till Assam, i sydöstra Tibet och sydvästra Kina
 Locustella thoracica przevalskii – förekommer i bergsområden från västra Kina till sydöstra Tibet och norra Myanmar

Tidigare inkluderade arten även arterna himalayasmygsångaren (L. kashmirensis) och manchurisk smygsångare (L. davidi), men dessa skiljer sig åt i läten, utseende och även genetiskt.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i släktet Bradypterus men DNA-studier visar att de asiatiska medlemmarna av släktet står nära arterna i Locustella och förs därför numera dit.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Fläckig smygsångare häckar i snår och högväxta örter vid skogsöppningar och alpängar. Där håller den sig väl gömd, födosökande på eller nära marken. Information om dess föda är bristfällig annat än att den lever på insekter. Den häckar från maj till juli, till starten på regnsäsongen. Ett bo med ägg har dock hittats i Nepal så sent som 22 juli, men kan möjligen istället tillhöra närbesläktade himalayasmygsångaren. Arten är en kort- eller höjdledsflyttare som rör sig till lägre regioner efter häckningen. Den kan då ses i områden med vassbälten och högt gräs.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde med stabil populationsutveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Les Noës-près-Troyes

Les Noës-près-Troyes är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen La Chapelle-Saint-Luc som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Les Noës-près-Troyes  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Les Noës-près-Troyes

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Timorgräsfågel

Timorgräsfågel (Cincloramphus bivittatus) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Timorgräsfågeln är en liten rostfärgad sångfågel med rätt lång stjärt och kraftig näbb. Fjäderdräkten är enhetligt rostbrun ovan med ett tjockt beigefärgat ögonbrynsstreck. Undersidan är ljus med varmbeige anstrykning på strupe och bröst. Ungfågeln är mattare i färgerna med mindre tydligt avgränsat ögonbrynsstreck. Sången består av en serie med tydligt markerade två eller tre toner, "zwi-chit" eller "zi-chiwit”. Även drillar och raspiga skallrande ljud kan höras.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i låglandsbuskmark på Timor i östra Små Sundaöarna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt som enda art i släktet Buettikoferella. DNA-studier från 2018 visar dock att den bildar en klad tillsammans med arterna i Megalurulus, de tidigare lärksångarna i Cincloramphus, fijigräsfågeln, samt rostgräsfågeln och papuagräsfågeln från Megalurus. Författarna till studien rekommenderar att alla dessa placeras i Cincloramphus som har prioritet, och denna hållning följs här.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Timorgräsfågeln är som andra gräsfåglar en skygg och tillbakadragen fågel. Den förekommer enstaka eller i par i buskage i skogsområden, både i lågland och i lägre bergstrakter.

Status 
Arten har ett begränsat utbredningsområde, men tros öka i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Timor
Nogent-en-Othe

Nogent-en-Othe är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Aix-en-Othe som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Nogent-en-Othe  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Nogent-en-Othe

Referens: INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Borstgräsfågel

Borstgräsfågel (Schoenicola striatus) är en hotad fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar. Den förekommer enbart på Indiska subkontinenten.

Utseende och läten 
Borstgräsfågeln är en stor (19–21 cm) gräsfågel med bred, kilformad stjärt och en kort, nästan törnskatelik näbb som framhävs av en rätt platt hjässa. Ovansidan är kraftigt streckad, med finare streckning på nedre delen av strupen. Jämfört med strimgräsfågeln har den förutom kortare och kraftigare näbb även mindre tydligt ögonbrynsstreck samt kortare och bredare stjärt med beigevit spets. Den monotona sången avges oftast i form av en cirkelformad spelflykt och återges i engelsk litteratur som "trew-treuw".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i gräsmarker på Indiska subkontinenten, från nordöstra Punjab i nordöstra Pakistan fläckvist österut över Gangesslätten till centrala Bangladesh och centrala Assam i nordöstra Indien. Den hittas även i Maharashtra i västcentrala Indien. Utanför häckningstid har den påträffats i östcentrala Indien (centrala Madhya Pradesh österut till centrala Odisha och söderut till norra Andhra Pradesh. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades borstgräsfågeln som ensam art i släktet Chaetornis. DNA-studier från 2018 visar dock förvånande nog att borstgräsfågeln är systerart med indisk gräsfågel (Schoenicola platyurus). Författarna till studien rekommenderar att den därför inkluderas i Schoenicola.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Borstgräsfågeln hittas i låglänta gräsmarker med spridda buskar som brakvedsväxten Ziziphus jujuba och tamarisk. Födan består av små ryggradslösa djur. Fågeln häckar under regnperioden från maj till september.

Status och hot 
Borstgräsfågeln har en liten världspopulation på under 10 000 vuxna individer. Den minskar dessutom i antal på grund av att dess levnadsmiljö utdikas och omvandlas till jordbruksmark. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som sårbar.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Nogent-sur-Aube

Nogent-sur-Aube är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Ramerupt som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Nogent-sur-Aube  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Nogent-sur-Aube

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Sotgräsfågel

Sotgräsfågel (Cincloramphus cruralis) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Sotgräsfågeln är en stor och brun tätting med lång stjärt och långa, kraftiga ben. Ovanligt för gräsfåglar är könen olika tecknade och dessutom  olika stora, med den största storleksskillnaden mellan könen bland alla tättingar. 

Hane i häckningsdräkt är karakteristisk, gråaktig med brunkantade fjädrar ovan, undertill mycket mörkt grå på buk, bröst och ansikte. Honan är sandbrun ovan med svartbruna fjädercentra, svartaktig streckning på hjässan och ett svagt ljust ögonbrynsstreck. Vidare är stjärten svartaktig med ljusare bruna kanter. Hane utanfrö häckningstid liknar honan, men är mycket större. Sången består av en fras med fem gnissliga toner.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Australien (förutom de östra och allra nordligaste kustregionerna). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Traditionellt placerades fågeln tillsammans med rostgumpad gräsfågel i släktet Cincloramphus. DNA-studier från 2011 visade dels att de båda arterna inte är varandras närmaste släktingar, dels att de står nära flera arter traditionellt placerade i Megalurus, dock med osäkerhet kring placeringen för typarten i Megalurus, strimgräsfågeln. Detta tolkades på olika sätt av olika taxonomiska auktoriteter: vissa förde brun lärksångare med släktingar trots allt till Megalurus, som här, medan andra begränsade Megalurus till strimgräsfågeln och förde istället fler arter till Cincloramphus, som har prioritet.

Senare DNA-studier från 2018 visar att det senare mer korrekt återspeglar släktskapet, eftersom strimgräsfågeln visats sig stå närmare diverse afrikanska gräsfåglar i bland annat släktet Bradypterus.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Sotgräsfågeln hittas under större delen av året i öppna och trädlösa grässlätter och Atriplex-stäpp med några få spridda träd. Där rör den sig nomadiskt efter nederbörd. Under våren flyttar den söderut för att häcka i vetefält. Den ses ofta sitta på staketstolpar. Hanen utför en spelflykt genom att stiga högt upp för att sedan falla ner med vingarna resta och benen dinglande.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Nogent-sur-Seine

Nogent-sur-Seine är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Nogent-sur-Seine som ligger i arrondissementet Nogent-sur-Seine. År  hade Nogent-sur-Seine  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Nogent-sur-Seine

Referens: INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Rostgumpad gräsfågel

För fågelarten Graminicola bengalensis, se indisk grästimalia.

Rostlärksångare (Cincloramphus mathewsi) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

 Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Australien (förutom Kap Yorkhalvön och inre Western Australia). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

 Släktestillhörighet 
Traditionellt placerades fågeln tillsammans med sotgräsfågel, tidigare brun lärksångare, i släktet Cincloramphus. DNA-studier från 2011 visade dels att de båda arterna inte är varandras närmaste släktingar, dels att de står nära flera arter traditionellt placerade i Megalurus, dock med osäkerhet kring placeringen för typarten i Megalurus, strimgräsfågeln. Detta tolkades på olika sätt av olika taxonomiska auktoriteter: vissa förde mathewsi med släktingar trots allt till Megalurus, medan andra begränsade Megalurus till strimgräsfågeln och förde istället fler arter till Cincloramphus, som har prioritet.Dickinson, E.C., J.V. Remsen Jr. & L. Christidis (Eds). 2013-2014. The Howard & Moore Complete Checklist of the Birds of the World. 4th. Edition, Vol. 1, 2, Aves Press, Eastbourne, U.K.  

Senare DNA-studier från 2018 visar att det senare mer korrekt återspeglar släktskapet, eftersom strimgräsfågeln visats sig stå närmare diverse afrikanska gräsfåglar i bland annat släktet Bradypterus. 

 Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC). 

 Namn 
Notera att arten med det nuvarande svenska trivialnamnet indisk grästimalia'' tidigare kallades rostgumpad gräsfågel.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Nozay, Aube

Nozay är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Arcis-sur-Aube som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Nozay  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Nozay

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Stråstjärtad gräsfågel

Stråstjärtad gräsfågel (Bradypterus brunneus) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart i fuktig höglänt regnskog på östra Madagaskar. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare placerades den som ensam art i Dromaeocercus, men inkluderas numera i Bradypterus efter genetiska studier.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter på Madagaskar
Onjon

Onjon är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Piney som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Onjon  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Onjon

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Spinifexgräsfågel

Spinifexgräsfågel (Poodytes carteri) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Spinifexgräsfågeln är en ostreckat brunaktig fågel med lång stjärt och platt huvud. Sången består av en serie tjirpande fraser som liknar rörsångare.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i områden med Spinifex-gräs i norra centrala Australien (från Pilbara till nordvästra Queensland). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Traditionellt placerades fågeln som ensam art i släktet Eremiornis. DNA-studier från 2011 visade att arten är nära släkt med flera arter traditionellt placerade i Megalurus, dock med osäkerhet kring placeringen för typarten i Megalurus, strimgräsfågeln. Detta tolkades på olika sätt av olika taxonomiska auktoriteter: vissa förde spinifexgräsfågeln med släktingar trots allt till Megalurus, medan andra bröt ut dem till ett eget släkte, Poodytes.

Senare DNA-studier från 2018 visar att det senare mer korrekt återspeglar släktskapet, eftersom strimgräsfågeln visats sig stå närmare diverse afrikanska gräsfåglar i bland annat släktet Bradypterus.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Origny-le-Sec

Origny-le-Sec är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Romilly-sur-Seine 1er Canton som ligger i arrondissementet Nogent-sur-Seine. År  hade Origny-le-Sec  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Origny-le-Sec

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Ormes, Aube

Ormes är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Arcis-sur-Aube som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Ormes  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Ormes

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Ochotsksmygsångare

Ochotsksmygsångare (Helopsaltes ochotensis) är en östasiatisk fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Ochotsksmygsångaren är en rätt stor sångare (13,5–14,5 cm) med kilformad blekspetsad stjärt. Ovansidan är olivbrun ovan med otydlig mörk fläckning men ser på håll ren ut. Övergump och övre stjärttäckare är ostreckat brungula. På huvudet syns ett grått ögonbrynsstreck och på stjärten vita, månformade stjärtspetsar. Jämfört med liknande och nära släktingen koreasmygsångaren är den brunare ovan, har tydligare ögonbrynsstreck samt är blekare på yttersta handpennan.

Läte 
Sången är torr och skallrande, bestående av en serie dubbla toner följd av några längre och mjukare. Även de korta lätena är torra.

Utbredning och systematik 
Ochotsksmygsångare delas in i två underarter med följande utbredning:
 subcerthiola – sommartid på Kamtjatkahalvön norra Kurilerna, övervintrar i Filippinerna
 ochotensis – sommartid från östra Sibirien till norra Japan, övervintrar i Filippinerna, på Borneo och på Sulawesi

Vissa behandlar arten istället som monotypisk, det vill säga inte delar upp den i underarter. Tillfälligt har den påträffats i USA och Hongkong.

Släktskap 
Ochotsksmygsångaren är mycket nära släkt med de likaledes östasiatiska arterna starrsångare och koreasmygsångare. Den har behandlats som samma art som endera eller båda två. I östra Ryssland hybridiserar den med starrsångare och har etablerat en stabil hybridpopulation där. 

DNA-studier från 2018 har visat att en grupp östasiatiska arter som traditionellt placeras i Locustella, bland annat ochotsksmygsångaren, visserligen är en systergrupp till Locustella, men skildes åt för hela 14 miljoner år sedan. Författarna till studien rekommenderar därför att de placeras i ett eget nyskapat släkte, som de ger namnet Helopsaltes. Numera följer de ledande taxonomiska auktoriteterna rekommendationerna.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Ochotsksmygsångaren häckar i fuktiga gräsmarker, buskmarker och Salix-snår. Den lever av insekter som den födosöker efter lågt och dolt i vegetationen. Fågeln lägger ägg från mitten av juni till början av juli.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men beskrivs ofta som vanlig eller lokalt mycket vanlig.

Namn 
Fågelns svenska och vetenskapliga artnamn syftar på Ochotska havet kring vilket arten häckar.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Gräsfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Ortillon

Ortillon är en kommun i departementet Aube i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Ramerupt som ligger i arrondissementet Troyes. År  hade Ortillon  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Ortillon

Referens: INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Aube

Källor 

Kommuner i Aube
Whitemangräsfågel

Whitemangräsfågel (Cincloramphus grosvenori) är en fågel i familjen gräsfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Whitemangräsfågeln är en relativt kraftig och långstjärtad sångare med kroppslängden 17–19 cm. Ovansidan är mörkbrun, undersidan och anses ljusare orange- eller rostfärgad med en mörk rostfärgad fläck som går från under ögat till öran. Den är mycket lik newbritaingräsfågeln, men är mörkare överlag, med större och mörkare ögonfläck samt mörka ben. Lätet är dåligt känt, men enkla och hårda "chack" har noterats.

Utbredning och systematik 
Fågeln är enbart känd från två fynd från New Britain i Bismarcköarna i bergsområdet Whiteman 1958 och har inte setts med säkerhet sedan dess. Det har spekulerats att arten förekommer på närliggande New Ireland, men eftersökningar har hittills misslyckats med att hitta den där, liksom i bergsområdena Talawe och Nakanai på New Britain.

Släktestillhörighet 
Whitemangräsfågeln placeras traditionellt i släktet Megalurulus. DNA-studier från 2018 visar dock att arterna i Megalurulus inte är varandras närmaste släktingar utan bildar en klad tillsammans med arterna i Cincloramphus, fijigräsfågeln, timorgräsfågeln (Buettikoferella) samt rostgräsfågeln och papuagräsfågeln från Megalurus. Författarna till studien rekommenderar att alla dessa placeras i Cincloramphus som har prioritet, och denna hållning följs här.

Familjetillhörighet 
Gräsfåglarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Locustellidae.

Levnadssätt 
Whitemangräsfågeln har hittats i undervegeation med bambu i karstbergskogar vid 1580 meters höjd eller över. Den födosöker på eller nära marken. Utifrån maginnehåll har födan noterats vara små insekter.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Gilbert Hovey Grosvenor (1875–1966), amerikansk filantrop och president för [[National
Geographic Society]] 1920–1954. Whitemanbergen är ett bergsmassiv på ön New Britain.

Status och hot 
Arten tros minska i antal till följd av skogsavverkningar, även om områden med bergsskogar återstår. Införda predatorer, framför allt katt, utgör det största hotet mot fågeln. Beståndet uppskattas till mellan 250 och 1000 vuxna indivder. IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Noter

Externa länkar 

Gräsfåglar
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på New Britain