kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
In Your Eyes (Kylie Minogue)

"In Your Eyes" är en danspoplåt framförd av den australiska sångerskan Kylie Minogue och är skriven av Minogue, Richard Stannard, Julian Gallagher och Ash Howes. Sången producerades av Stannard och Gallagher, och släpptes den 21 januari 2002 i Australien och Storbritannien som den andra singeln från Minogues åttonde studioalbum Fever.

Format- och låtlista

Brittisk CD 1 
"In Your Eyes" – 3:18
"Tightrope" – 4:28
"Good Like That" – 3:35

Brittisk CD 2 
"In Your Eyes" – 3:18
"In Your Eyes" (Tha S Man's Release Mix) – 7:34
"In Your Eyes" (Smoothie Mix) – 6:23

Australisk CD 1 
"In Your Eyes" – 3:18
"Never Spoken" – 3:18
"Harmony" – 4:15
"In Your Eyes" (Tha S Man's Release Mix) – 7:34

Andra remixer 
"In Your Eyes" (Extended Mix) – 5:55
"In Your Eyes" (Extended Instrumental) – 5:55

Externa länkar 
 In Your Eyes på Allmusic

Musiksinglar 2002
Låtar framförda av Kylie Minogue
Singlar utgivna på Parlophone
Anton Zeilinger

Anton Zeilinger, född 20 maj 1945 i Ried im Innkreis, Oberösterreich, är en österrikisk kvantfysiker och nobelpristagare. Han är professor emeritus i fysik vid Wiens universitet och har också varit professor vid Innsbrucks universitet. Zeilinger har kallats en pionjär inom det nya fältet kvantinformation och är inte minst känd för förverkligandet av kvantteleportering med fotoner. 

År 2004 utförde han ett berömt experiment där han teleporterade en foton 600 meter från en sida av floden Donau till den andra. Tillsammans med Alain Aspect och John Clauser tilldelades Zeilinger Nobelpriset i fysik 2022 med motiveringen: "för experiment med sammanflätade fotoner som påvisat brott mot Bell-olikheter och banat väg för kvantinformationsvetenskap". 

Zeilinger är även intresserad av vetenskapsfilosofi och kallades 1997 till Indien för att förklara kvantfysik för Dalai lama.

Biografi
Anton Zeilinger har innehaft befattningar vid Innsbrucks universitet, Münchens tekniska universitet, Wiens tekniska universitet samt Massachusetts Institute of Technology (MIT) samt framstående besöksbefattningar vid Humboldt-Universität zu Berlin, Merton College (Oxford University) och Collège de France i Paris. Zeilinger har mottagit många priser för sitt vetenskapliga arbete, bland de senare hör den första Isaac Newton-medaljen (2007) samt Wolfpriset (2010). Han är medlem av sex vetenskapliga akademier. Anton Zeilinger är för närvarande professor emeritus i fysik vid Wiens universitet och vetenskaplig ledare vid Institutet för kvantoptik och kvantinformation vid den Österrikiska vetenskapsakademien. Sedan 2006 har Zeilinger haft befattningen som vice ordförande i styrelsen för Institute of Science and Technology Austria, ett ambitiöst projekt som påbörjades efter en idé av Zeilinger.

År 2005 var Anton Zeilinger bland de "10 människor som kan förändra världen" som utsågs av den brittiska tidningen New Statesman. Zeilinger är ett fan av Liftarens guide till galaxen av Douglas Adams och har till och med givit sin segelbåt namnet 42.

Referenser

Externa länkar 
 Anton Zeilingers presentation vid Österrikiska Vetenskapsakademien
Anton Zeilinger vid Wiens universitet
 

Österrikiska fysiker
Wolfpristagare i fysik
Kvantfysiker
Födda 1945
Levande personer
Män
Nobelpristagare i fysik
Österrikiska nobelpristagare
Narviks kyrka

Narviks kyrka ligger i stadsdelen Frydenlund i Narvik i Nordland, Norge. Det är en treskeppig kyrka i sten med 700 sittplatser. Den invigdes den 16 december 1925. Arkitekt till kyrkan var Olaf Nordhagen.

Kyrkobyggnaden
Narvikskyrkan byggdes av sten från Ofotbanens stenbrott i Djupvik. Kyrkan stod emot bombningen av Narvik under andra världskriget. Innan Narvikskyrkan byggdes fungerade järnvägens vänthall som interimistisk kyrka från 1900 till 1925.

Kyrkan har ett medeltida formspråk med murar i natursten och höga smala kyrkfönster. Huvudskeppet omges på båda sidor av stora kolonner med olikt utformade kapitäler.

Kyrkans torn är klätt med kopparplåt.

Beslagen på kyrkans port är utförda i smidesjärn, efter teckningar av Olaf Nordhagen.

Interiör
Altartavlan i kyrkan är målad av Eilif Peterssen.

Predikstolen är tillverkad av Ingemann Arntzen. Träsniderierna gjordes av Arnold Zimmermann.

Bildgalleri

Detaljer

Referenser

Noter

Externa länkar
Narviks kommuns webbplats om Narviks kirke
Arkitekturguide: Narviks kirke
Lista över kyrkor i Norge

Kyrkobyggnader i Nordland fylke
Kyrkobyggnader invigda 1925
Narvik
1925 i Norge
Kyrkobyggnader i Sør-Hålogalands stift
Wilhelm Heinrich Uhland

Wilhelm Heinrich Uhland, född 1840 i Württemberg, död 30 juli 1907 i Leipzig, Sachsen, var en tysk ingenjör.

Uhland inrättade 1865 i Mittweida den första privata fackskolan för maskiningenjörer och 1868 en dylik i Frankenberg nära Chemnitz. Uhland, som 1870 bosatte sig i Leipzig, utgav flera tekniska tidskrifter och kalendrar liksom åtskilliga större arbeten inom maskinteknikens område, bland annat Skizzenbuch für den praktischen Maschinen-Constructeur (18 band, 1867-1895), Die Corliss- und Ventil-Dampfmaschinen (1879), Handbuch für den praktischen Maschinen-Constructeur (fem band, 1880-1886; femte upplagan 1906 ff.) och Das elektrische Licht und die elektrische Beleuchtung (1883-1884). En av Uhland uppsatt, i en mängd upplagor utgiven "Ingenieur-Kalender" (72:e årgången 1955) utkom i flera upplagor på svenska, i bearbetning av Carl Arendt Ångström. Uhland vann även anseende bland annat genom de förbättrade metoder han införde i stärkelsefabrikationen.

Källor

Noter 

Tyska ingenjörer
Födda 1840
Avlidna 1907
Män
Ugglan
John Clauser

John Francis Clauser, född 1 december 1942 i Pasadena, Kalifornien, är en amerikansk fysiker och nobelpristagare. 

Clauser är känd för sitt arbete inom grunderna av kvantmekaniken, framförallt Clauser-Horne-Shimony-Holt-olikheten och experiment kring Bells olikhet. Han arbetade fram till 1997 som forskare vid University of California, Berkeley, men har sedan dess arbetat som forskare för det egna företaget J.F. Clauser & Associates i Walnut Creek, Kalifornien. År 2010 tilldelades Clauser Wolfpriset tillsammans med Alain Aspect och Anton Zeilinger för deras teoretiska och experimentella bidrag till vår förståelse av kvantfysiken. Tillsammans tilldelades de också nobelpriset i fysik 2022 med motiveringen: "för experiment med sammanflätade fotoner som påvisat brott mot Bell-olikheter och banat väg för kvantinformationsvetenskap".

Referenser

Externa länkar 
 

Kvantfysiker
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Wolfpristagare i fysik
Födda 1942
Levande personer
Män
Personer från Pasadena, Kalifornien
Alumner från Columbia University
Forskare från Kalifornien
Alumner från California Institute of Technology
Nobelpristagare i fysik
Amerikanska nobelpristagare
Blidsbergs socken

Blidsbergs socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Blidsbergs distrikt.

Socknens areal är 27,51 kvadratkilometer varav 27,38 land. År 2000 fanns här 738 invånare.  Tätorten Blidsberg med sockenkyrkan Blidsbergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Blidsbergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Blidsbergs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Blidsberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Blidsbergs socken ligger norr om Ulricehamn kring Ätran. Socknen har odlingsbygd i ådalen och är i övrigt en höglänt skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns gravfält, stensättningar och domarringar. Fyra runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1405 Blixbergh och kommer från kyrkbyn. Efterleden är berg. Förleden kan vara mansnamnet Bligh alternativt blidh, 'plats med blid väderlek'.

Se även
 Blidsbergs församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Blidsbergs församling

Blidsbergs församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2006 moderförsamling i pastoratet Blidsberg, Dalum och Humla som från 1983 även omfattade Kölaby församling. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Kyrkor 
 Blidsbergs kyrka

Se även
Blidsbergs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Blidsbergs landskommun

Blidsbergs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Blidsbergs socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Blidsbergs landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Brunns socken

Brunns socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, uppgick 1938 i Ulricehamns stad och området är sedan 1971 en del av Ulricehamns kommun, från 2016 inom Ulricehamns distrikt.

Socknens areal var 25,08 kvadratkilometer land. År 1933 fanns här 864 invånare.  Kyrkbyn Brunn med sockenkyrkan Brunns kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Brunns församling och för de borgerliga frågorna bildades Brunns landskommun. 1938 upplöstes socknen och församlingen uppgick i Ulricehamns församling och landskommunen i Ulricehamns stad som 1971 ombildades till Ulricehamns kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ulricehamn, med samma omfattning som Ulricehamns församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente.

Geografi
Brunns socken ligger väster om Ulricehamn och Åsunden. Socknen är en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1478 Brundh.

Se även
 Brunns församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Ulricehamns stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Ulricehamns stad. För orten se Ulricehamn, för dagens kommun, se Ulricehamns kommun.

Ulricehamns stad var en stad och kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Platsen Bawasund nämns i Erikskrönikan och orten bör då ha varit så välkänd att den var värd att nämna. 1371 har Udd Bengtsson (Vinstorpa-Ätten) platsen och Redvägs härad som förläning. Det är oklart om staden redan då hade stadsprivilegier. 1478 omnämns Bogesund som stad i ett köpebrev. Staden bytte 1741 namn till Ulricehamn.

Ulricehamns stad inrättades som kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1938 inkorporerades Brunns landskommun och Vists landskommun. 1971 ombildades staden till Ulricehamns kommun.

Staden hade egen jurisdiktion med Ulricehamns rådhusrätt till den 1 januari 1948, då den därefter blev en del av Kinds och Redvägs tingslag.

Staden hörde till Ulricehamns församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 1812 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket då också inkluderar Brunns socken och Vists socken.

Stadsvapnet
Blasonering: I blått fält, bestrött med klöverblad, ett med kunglig krona försett krönt U, allt av guld.

Före 1741 hette staden Bogesund och dess sigill innehöll ett krönt B, vilket vid namnbytet ersattes av ett U (efter drottning Ulrika Eleonora). Vapnet fastställdes av Kungl. Maj:t för Ulricehamns stad i sitt nuvarande utförande 1949.

Geografi
Ulricehamns stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 56,14 km², varav 51,31 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Ulricehamns stad fanns tätorten Ulricehamn, som hade 7 013 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 86,9 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i Ulricehamns stad 1919–1966

Källor

Indelningar i Ulricehamns kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Brunns landskommun

Brunns landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Brunns socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

1938 uppgick landskommunen i Ulricehamns stad som 1971 ombildades till Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Brunns församling

Brunns församling var en församling i Skara stift i nuvarande Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 1938 i Ulricehamns församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1733 annexförsamling i pastoratet Timmele, Brunn och Vist som till 1546 även omfattade Bjättlunda församling och åtminstone till 1554 Västervånga församling och från 1684 Bogesunds församling. Från 1733 till 1938 var den annexförsamling i pastoratet Ulricehamn, Timmele, Brunn och Vist. Församlingen uppgick 1938 i Ulricehamns församling.

Kyrkor 

Brunns kyrka

Se även
Brunns socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Böne socken

Böne socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Böne distrikt.

Socknens areal är 21,21 kvadratkilometer varav 19,91 land. År 2000 fanns här 141 invånare.  Godset Vinsarp samt kyrkbyn Böne med sockenkyrkan Böne kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Böne församling och för de borgerliga frågorna bildades Böne landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Böne, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Böne socken ligger nordost om Ulricehamn kring Ätran och Vinsarpssjön med sjön Lönern i nordost. Socknen har odlingsbygd i ådalarna och vid sjöarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen, skålgropsförekomster och en hällristning. Från järnåldern finns fem gravfält. Tre runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1330-talet Bönee och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller bo, 'bostad, gård' och vin, 'betesmark; äng'.

Se även
 Böne församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Böne församling

Böne församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Böne, Knätte, Liared, Fivlered och Kölingared som till åtminstone kring 1550 även omfattade ingareds och Igelsereds församlingar. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Hössna, Gullered, Strängsered, Böne, Knätte och Liared och från 1983 även Kölingareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Kyrkor 
 Böne kyrka

Se även
Böne socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Brian Schmidt

Brian P. Schmidt, född 24 februari 1967 i Missoula i Montana, är en australiensisk-amerikansk astrofysiker vid Mount Stromlo Observatory i Australien. Han är mest känd för sin forskning om universums expansionstakt med hjälp av supernovor. 2011 tilldelades han Nobelpriset i fysik tillsammans med Adam Riess och Saul Perlmutter.

Brian Schmidt är filosofie doktor vid Harvard University och professor vid Australian National University i Australien. Schmidt ledde tillsammans med Adam Riess High-z Supernova Search Team, den ena av de två forskargrupper som samtidigt 1998 fann att universums expansion föreföll att accelerera.  Denna upptäckt gav upphov till hypotesen om mörk energi. Upptäckten utnämndes till "Breakthrough of the Year" av tidskriften Science 1998.

Källor

Se även
Universums accelererande expansion
Kosmologiska konstanten
Kvintessens
Jesper Sollerman

Externa länkar 

 Populärvetenskaplig information om nobelpriset 2011 från KVA, på svenska
 

Australiska fysiker
Astrofysiker
Nobelpristagare i fysik
Personer från Missoula
Födda 1967
Levande personer
Män
Ledamöter av Royal Society
Alumner från University of Arizona
Alumner från Harvard University
Böne landskommun

Böne landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Böne socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Dalums socken

Dalums socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Dalums distrikt.

Socknens areal är 31,15 kvadratkilometer varav 30,00 land. År 2000 fanns här 805 invånare.  Godset Vinsarp samt tätorten Dalum med sockenkyrkan Dalums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Dalums församling och för de borgerliga frågorna bildades Dalums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Dalum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Dalums socken ligger norr om Ulricehamn kring Ätran med Vinsarpsjön i nordost. Socknen har odlingsbygd i ådalen och är i övrigt en höglänt skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns fem gravfält, stensättningar och domarringar. En runristning har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1353 Dalem och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller dal syftande på Ätrans dalgång och hem, 'boplats; gård'.

Se även
 Dalums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Dalums landskommun

Dalums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Dalums socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Dalums landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Ulricehamns kommun
Dalums församling

Dalums församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Blidsberg, Dalum och Humla som från 1983 även omfattade Kölaby församling. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Organister

Kyrkor 
 Dalums kyrka

Se även
Dalums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Vapnö kyrka

Vapnö kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Söndrum-Vapnö församling (tidigare Vapnö församling) i Göteborgs stift. Den ligger på en höjd i Vapnö med utsikt över Vapnödalen i Halmstads kommun.

Kyrkobyggnaden
Kyrkans tidigaste delar är från 1350-talet. Det är en vitputsad byggnad, uppförd av gråsten med rektangulärt långhus och ett gravkor utbyggt på östgaveln. I väster finns ett torn och på norrsidan en vidbyggd sakristia. I långhusets västra del ingår betydande mursträckningar av en medeltida kyrka som hade romansk planform med smalare kor. 

År 1767 omdanades kyrkan till en salkyrka och utvidgades i öster, genom att det smalare koret revs och ersattes med ett kor i jämnbredd med långhuset. Samtidigt tillfogades det Staël von Holsteinska gravkoret, utbyggt på östgaveln, avsett för personer från godset Vapnö. Det innehåller sarkofager och epitafium. 

Åren 1874–1876 uppfördes ett stentorn på västgaveln, vilket ersatte ett rödmålat trätorn. Då fick kyrkan den nygotiska utformning, som präglar exteriören med bland annat spetsformade fönsteröppningar. En omfattande restaurering genomfördes 1953–1954 då sakristian i norr uppfördes och gravkoret avskildes från kyrkan med en mur. Restaurering och komplettering av det Staëlska gravkoret utfördes av Erik Nilsson, Harplinge.

Inventarier
 Dopfunt av sandsten från tidig medeltid i tre delar med höjden 89 cm. Cuppan är konisk med en konkav undersida, skaftet är cylindriskt med en vulst nedtill och foten är fyrsidig med hörnstöd. Funten har ett centralt uttömningshål.
 Dopfat av mässing från 1599.
 Över dopfunten en ljuskrona från 1758.
 Till höger i kyrkan finns ett dopaltare som tillkom 1958.
 Predikstolen i renässansstil är tillverkad av ek i slutet på 1500-talet eller i början av 1600-talet. 
 Krucifixskåpet från 1763 är placerat på altaret. 
 Altartavla med motiv Maria Kyrkogång av Pehr Hörberg 1789.
 Klockan i tornet är gjuten 1940. En äldre klocka från 1627 förvaras i vapenhuset.

Orgel
1770 byggde prosten Gustaf Fredrik Hjortberg, Vallda en orgel med sex stämmor.
1802 byggde Lars Strömblad och Lorentz Strömblad en orgel med åtta stämmor.
1877 byggde Johannes Andersson i Långaryd och Carl Johan Carlsson, Virestad en orgel med sju stämmor.
Orgelfasaden är byggd 1877 i nygotik. Dagens orgelverk levererades 1969 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Instrumentet är mekaniskt och har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal.

Släkten Staël von Holstein
Kyrkan och församlingen präglades under lång tid av det stora Vapnö gods med en rad underlydande gårdar. År 1763 avled grundaren till Vapnö fideikommiss, fältmarskalk Georg Bogislaus Staël von Holstein. Hans änka ville ge honom ett värdigt vilorum, ett gravkor i anslutning till socknens kyrka. Först gjordes emellertid en större förändring av kyrkan 1767 (se ovan). Då byggdes bland annat ett gravkor för fältmarskalken och hans båda hustrur. Även senare ättlingars stoft har satts in i gravkoret.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar
 Vapnödalens historia
 
 Kyrktorget

Kyrkobyggnader i Halmstads kommun
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Byggnader och anläggningar i Halmstad