kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gösta Östbrink

Gösta Östbrink, född Karlsson i Vissefjärda, Småland, 6 maj 1915, död 3 november 1999, var en svensk friidrottare (långdistanslöpning). Inhemskt tävlade han i friidrott först för Södertälje IF, 1941-1942 för IFK Norrköping och från 1942 för Spårvägens IF.

Främsta meriter 
Östbrink hade svenska rekordet på 10 000 m 1941 till 1942.

Idrottskarriär  
Gösta Östbrink, som växte upp i Småland, tävlade ursprungligen i fotboll och boxning. Han flyttade till Södertälje 1937 och började träna friidrott i Södertälje IF. Efter flytt till Norrköping 1941, där han fick jobb som brandman, tävlade han för IFK Norrköping men 1942 bosatte han sig i Stockholm och tävlade därefter för Spårvägens IF.

Den 18 juli 1941 förbättrade Östbrink Thore Tillmans svenska rekord på 10 000 meter till 30.26,6. Han förlorade det dock påföljande år till Gösta Pettersson.

Vid den stora amatörräfsten 1944–1945 anklagades även Östbrink, men friades.

Referenser

Källor

Swedish Athletic Page
Dödsruna i Katrineholmskuriren
Nekrologer i Östgöta Correspondenten 1999

Födda 1915
Avlidna 1999
Svenska långdistanslöpare
Män
Personer från Vissefjärda socken
Svenska idrottare under 1900-talet
Peter Risberg

Anders Peter Risberg, född 15 maj 1852 i Gladhammar, Kalmar län, död 22 februari 1926 i Lofta, var en svensk kyrkoherde och riksdagsman. 

Peter Risberg var komminister i Mörlunda församling i Linköpings stift och var från 1907 kyrkoherde i Lofta församling. Han var även politiker och var ledamot av riksdagens andra kammare 1903-1908, invald i Aspelands och Handbörds domsagas valkrets.

Referenser 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Lantmannapartiet
Svenska präster under 1900-talet
Personer från Gladhammars socken
Födda 1852
Avlidna 1926
Män
Samling vid punken

Samling vid punken är en serie punksamlingar med samlade punkband, främst band från Sverige. Skivorna släpps av KfLP(r), som består av flera skivbolag med punkband.

Samling vid punken
Utgiven 2006
 Greta Kassler - Det bevarade kulturarvet
 Sista skriket - Lobotomera
 Casual Breakdown - Ugly Nation
 Varnagel - Stenar Mot Pansarvagnar
 Den sista leken - Pengar, pengar, pengar
 Total Egon - Dalaskogens rallybjörnar
 Ohlson Har Semester Production - Det räcker nu
 Kalabalik i lingonskogen - Attitydproblem
 Senap - Inför döden är vi alla lika
 P.A.K.K. - 925
 Slutstation Tjernobyl - D.N.-debatt
 Snutjävel - USA
 Gråben - Verklighet
 Bison - Kaliber
 Simma i Vättern - Vuxet barn
 Skrapen & The Boys - Krig
 Snorting Maradonas - Att släcka en eldsjäl
 Ääritila - Veriruusut
 Virtuell vardag - Trallala
 Näsblod - Drömmen som dog

Samling vid punken #2
Utgiven 2007
 M.I.D. - Global
 Nån jävla punk - Har du sålt livet?
 Stefan Lundblad & Hyrda Knektar - För dig?
 Varnagel - Jag vill ha mer
 Frost - Bli som er
 Last Caress - Suck you dry
 Snorting Maradonas - Mitt liv på TV
 Näsblod - Sista tåget hem
 Sista skriket - Vi ska bilda våran egen allians
 Jolly Six - AB Lexicon akut
 Rascar Capac - Gibraltar
 Total Egon - Livet på is
 +Support - Bodströms lag
 Alarmrock - Bil & Banér
 Gulsot - Naken
 Snutjävel - Basebollattack
 Stiltje - Lugnet som lagt sig
 Greta Kassler - Ge dom vad dom tål

Samling vid punken #4
Utgiven 2009
 Sista skriket – Dagarna som skakade Sverige
 Nån jävla punk – Föreviga dig
 Trevolt – I dina ögon
 En svensk tiger – Hasse Aro
 Civil Olydnad – Svart blod
 The Rotten Royals – Amphetamine Heart
 Järnmalm – Kräftan
 Mögel – Fan Fan Fan
 Greta Kassler – Betong
 Gulsot – Hellre en spark i skrevet
 Kaffekatt – Mina ögon blöder igen
 Mellanmjölk – Amalthea 1908
 Snutjävel – Punksvin!
 Babinskis tecken – Retreat

Musikalbum 2006
Musikalbum 2007
Blandade artister
Honnörsvakt

En honnörsvakt eller hedersvakt är en ceremoniell vaktstyrka av varierande storlek och sammansättningar som vanligen tilldelas ett lands statsöverhuvud liksom främmande statsöverhuvuden på statsbesök som hedersbevisning. Honnörsvakt kan även tilldelas kungliga personer, regeringschefer, utrikesministrar, försvarsministrar, ambassadörer samt högre officerare.

En honnörsvakt består vanligtvis av militär personal, men kan alternativt bestå av exempelvis poliser eller tulltjänstemän.

Honnörsvakten kan paradera vid personens ankomst till eller avresa från en ort. Den kan också vara posterad vid personens residens. Om endast en eller två soldater utställts vid en persons bostad kallas dessa honnörspost. För ett statsöverhuvud består en paraderande honnörsvakt vanligen av ett kompani med fana eller standar samt musik och benämns då hederskompani. 
 
Honnörsvakt kan även förekomma i samband med statsbegravningar, militärbegravningar, vid minnesmärken över stupade soldater och liknande. Vid bröllop kan det förekomma en honnörsvakt i form av en sabelhäck.

Fotogalleri

Militär organisation
Militära ceremonier
Melodier vi minns (typ)

Melodier vi minns (typ) är en minisamlingsskiva med fyra svenska punkband som gör cover på fyra gamla punkklassiker.

Spårlista

Blandade artister
Musikalbum 2007
Suno Engström

Carl Suno Hildemar Engström (i riksdagen kallad Engström i Visby), född 21 augusti 1822 i Visby stadsförsamling, Gotlands län, död där 21 oktober 1892, var en svensk jurist och politiker. Han var auditör vid Gotlands Nationalbeväring 1858–1873 och ledamot av riksdagens första kammare 1888–1889, invald i Gotlands läns valkrets. Vidare var han kommunalpolitiskt verksam och lantbrukare i Visby och Hästnäs.

Suno Engström var son till kaptenen vid Gotlands Nationalbeväring Suno Engström (1785–1828) och Hedvig Maria Sahlsten (1796–1867). Han var gift med Carolina Elisabeth Malmberg (1839–1906).

Källor 
 
 Gotländsk släktbok, Nyberg, Emil (1938)

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Födda 1822
Avlidna 1892
Män
Politiker från Visby
Banggg

Banggg, svensk serietidning utgiven 1966 och 1967 med sammanlagt 61 utgåvor. Tidningens innehåll bestod framför allt av fransk-belgiska serier,och var, enligt egen utsago, en "veckoserie med fart, fläkt och spänning". En av de mest kända seriena i tidningen var Tintin.

Banggg var en samproduktion med Norge (Tempo) och Danmark (Fart og tempo).

Referenser

Nedlagda svenska serietidningar
Carl Gustaf Engström (politiker)

Carl Gustaf Engström, född 30 september 1838 i Göteborg, död 30 maj 1895 i Hyssna, var en svensk godsägare och riksdagsman. 

Engström var verksam som garverifabrikör i Hyssna där han från 1869 var ägare till Sandvad (Hyssnabacka Öster- och Västergården).  Han var ledamot av riksdagens andra kammare 1894, invald i Marks härads valkrets. Han var landstingsman i Älvsborgs län 1886-1894.

Referenser

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Män
Födda 1838
Avlidna 1895
Politiker från Göteborg
Paneer

Paneer (uttalas [pəniːr]) , alternativt ponir eller panir, är en typ av färskost som är vanlig i de indiska, pakistanska och persiska köken.

Det är en olagrad ost som inte smälter, gjord genom att ysta ost med vegetabiliska syror, som till exempel citronsaft. Ostmassan kallas för chhena. Paneer tillverkas traditionellt av buffelmjölk. Osten tillagas genom att man kokar upp mjölk under omrörning varefter en syrahaltig ingrediens som t. ex. citronsaft eller yoghurt tillsätts. Mjölken skär sig och man får vassle och ostmassa som man låter rinna av i en silduk. Ostmassan sätts sedan i press och efter det är osten klar. En vanlig restaurangrätt med paneer är den vegetariska palak paneer, där osten serveras i spenat och kryddor.

Tillverkning 
Paneer tillverkas genom att tillsätta vegetabilisk syra, som citronsaft, vinäger, citronsyra eller dahi (yoghurt), till varm mjölk för att separera ostmassan från vasslen. Ostmassan silas sen genom ostväv eller muslin, och överflödigt vatten pressas ut. Ostmassan läggs i kallt vatten i 2-3 timmar för att få rätt textur och utseende. Hur man behandlar osten vidare varierar på användningsområde och regionens kultur.

I de flesta nepalesiska kök slår man in osten i tyg, placerar den under en tung vikt i två till tre timmar, sen skär man osten i kuber för att använda i currygrytor. I de fall osten ligger i press en kortare period (cirka 20 minuter) får man en mjukare och porösare ost.

I bengaliska kök och enligt många andra traditioner från östra Indien, knådas chhenan för hand till en degliknande konsistens, saltas hårt och lagras för att bli paneer (kallad panir), som vanligtvis äts i skivor till te, tillsammans med kex och bröd, eller friteras eller används i matlagning.

I området kring staden Surat i Gujarat, gör man Surti Paneer, genom att torka ostmassan och lagra den i 12 till 36 timmar.

I matlagning 
Paneer är den vanligaste typen av ost som används i den traditionella matlagningen i den indiska subkontinenten. Användandet av paneer är vanligast i Indien, Nepal, Bangladesh och Pakistan. Den serveras ibland inslagen i deg och friterad eller tillsammans med spenat (palak paneer) eller ärtor (mattar paneer).

Den populära efterrätten rasgulla är chhana som knådas och rullas till bollar, som sen kokas i sirap. Chhanan som används till rasgulla tillverkas på lite annorlunda sätt från paneer; den silas men pressas inte. Resultatet är en mjukare och fuktigare ostmassa, som är lättare att forma.

Maträtter med paneer 
 Sandesh
 Chena Murki
 Mattar paneer (paneer med ärtor)
 Shahi paneer (paneer som kokas i stark curry)
 Paneer tikka (en vegetarisk variant av chicken tikka, grillade paneer-spett)
 Kadai paneer
 Paneer Jalfrezi
 Chili Paneer 
 Palak paneer
 Khoya paneer

Paneer och snabbmat 
De flesta internationella snabbmatsrestauranger i Indien serverar paneer. McDonald’s i Indien serverar McSpicy Paneer och Paneer Wrap. I Storbritannien har Subway börjat servera en saag paneer-biff. Taco Bell i Indien serverar en paneer- och potatis-burrito. Pizza Hut, Domino’s och Papa John’s serverar pizzor med paneer.

Referenser

Noter 

Indiska ostar
Färskostar
Ostar på buffelmjölk
Per Engman

Per Engman (i riksdagen kallad Engman i Näsåker), född 22 mars 1828 i Nordmalings församling, Västerbottens län, död 24 januari 1880 i Sollefteå församling, Västernorrlands län, var en svensk hemmansägare och riksdagsman.

Engman företrädde bondeståndet i Ramsele och Sollefteå tingslag vid ståndsriksdagen 1865–1866. Han var 1867, 1869–1872 och 1876–1880 ledamot av riksdagens andra kammare, invald i Sollefteå och Ramsele tingslags valkrets. Han var också landstingsman.

Referenser 
 Förteckning på hedervärda bonde-ståndets ledamöter vid lagtima riksdagen i Stockholm år 1865, bondeståndets protokoll 20/10 1865

Noter 

Bondeståndets riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1828
Avlidna 1880
Män
Personer från Nordmalings socken
S/S Conehatta

S/S Conehatta var en oljeeldad lastångare som sjösattes 1920 och hörde hemma i New York, men som den 7 november 1929 gick på grund utanför Nordmaling och sjönk till cirka 38 meters djup. Hela besättningen på 36 man räddades i en livbåt innan fartyget bröts mitt itu och sjönk till botten den 10 november. Det rådde tät dimma och hög sjö vid olyckstillfället. 

Conehatta som var på  bruttoton var lastad med pappersmassa och tillhörde American International Corp. Fartyget var före skeppsbrottet 119 meter långt och 16,5 meter brett. Vraket som brukar uppsökas av dykare ligger vid Brotthällan cirka tre sjömil sydost om Storbådans fyr.

Se även  
 Lista över svenska vrak

Referenser

Ångfartyg
Skeppsvrak i Västerbotten
Fartygsförlisningar
Nordafrikansk bandiller

Nordafrikansk bandiller (Poecilictis libyca eller Ictonyx libycus) är ett mårddjur i underfamiljen Mustelinae som antingen placeras som ensam art i släktet Poecilictis eller tillsammans med den nära släktingen bandiller i släktet Ictonyx.

Utseende 
Arten liknar skunkar i utseende men är inte närmare släkt med dessa. På ovansidan är pälsen vit med flera svarta strimmor, undersidan är svart. Även huvudet är svart men med vita mönster. Den jämförelsevis långa svansen är vit och yvig. Nordafrikansk bandiller når en kroppslängd av 20 till 28 centimeter, en svanslängd av 10 till 18 centimeter och vikten varierar mellan 200 och 600 gram.

Tandformeln är I 3/3 C 1/1 P 3/2-3 M 1/2.

Utbredning 
Som det svenska trivialnamnet antyder förekommer arten i norra Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från Marocko och Senegal till Egypten och Eritrea. Den lever i torra områden vid Saharas utkant. Artens utbredningsområde är dåligt känt men överlappar i vissa områden bandillerns utbredningsområde, exempelvis i norra Nigeria och i centrala och östra Sudan.

Arten delas in i fyra underarter:
 I. l. libycus, Algeriet, Marocko, Libyen, Tunesien
 I. l. multivittata, östra Tchad till centrala Sudan 
 I. l. oralis, Egypten, Eritrea till norra Sudan
 I. l. rothschildi, Mauretanien till Nigeria

Ekologi 
Den nordafrikanska bandillern är nattaktiv och vilar på dagen i utgrävda bon. De livnär sig främst av ägg, små fåglar, mindre däggdjur och ödlor. När djuret blir hotat kan det liksom skunkar spruta en illaluktande vätska från sina analkörtlar.

Status och hot 
Arten har en stor population och bedöms inte som hotad.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 

Mårddjur
Däggdjur i etiopiska regionen
Däggdjur i palearktiska regionen
Gösta Pettersson (friidrottare)

Karl Gösta Pettersson, senare Tegerholm, född 7 februari 1917 i Gävle, död 1 februari 1992 i Stockholm, var en svensk friidrottare (långdistanslöpning). Inhemskt tävlade han för Vendelsö IK och Stockholms Spårvägars GIF.

Främsta meriter 

Pettersson hade svenska rekordet på 20 000 meter satt 1941, 10 000 meter 1942 till 1943 samt även i entimmeslöpning.

Idrottskarriär 

Gösta Pettersson började tävla för Vendelsö IK 1937, men övergick påföljande år till Stockholms Spårvägspersonals GIF. 

Gösta Pettersson förbättrade 1941 T. Enochssons svenska rekord på 20 000 meter från 1935 (1:06.42,0) till 1:06.25,8. Den 16 juli 1942 förbättrade han Gösta Östbrinks svenska rekord på 10 000 meter till 30.19,4. Han behöll rekordet till påföljande år då Gösta Jacobsson slog det. Detta år vann han SM på 10 000 meter med tiden 30.29,8. Han vann även SM-guld i terränglöpning 8 000 meter lag. År 1947 vann Gösta Pettersson (då Tegerholm) SM på 25 000 meter. Han kom tvåa i maraton.

Gösta Tegerholm är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Källor 

Swedish Athletic Page
Maratonsällskapets statistik
 Tegerholm, Karl Gösta på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska långdistanslöpare
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Gävle
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1917
Avlidna 1992
Män
Jämtån

Jämtån, tidigare Jamtan, är en å som bildas nära gränsen mellan Mora kommun och Orsa finnmarker, Orsa kommun i Dalarna där Glödalsbäcken och Härtäktbäcken sammanflyter och bildar Jämtån. Jämtån rinner ut i Ämåsjön som via Ämån avvattnas till Oreälven och Orsasjön.

Jämtån är numera ekonomiskt betydelselös men det finns en äldre historisk tradition kring ån som utpekar den som en viktig mötes- och marknadsplats där allmoge från Dalarna, Jämtland och Härjedalen samlades till ett Jamtmot eller Jamtamot. Namnet förmenades härlett från ett fornsvenskt *Iamptamot, där förleden syftade på folkslaget jämtar. Namnet skulle alltså ha ett samband med Jamtamot på Frösön, antingen genom namngivning (s.k. uppkallelsenamn) eller genom en folketymologisk feltolkning.

Ortnamnsforskaren Harry Ståhl tog ställning för det sistnämnda alternativet och menade att *Iamptamot (jamtmot, jamtamot) ska tolkas som ett 'åmöte' där ån Jamtan bildas. Genom sin tolkning avfärdade Ståhl den traditionella tolkningen att "Jamt" i ortnamnet ursprungligen syftar på folkslaget jämtar. Ståhl betecknade de äldre folktraditionernas "ödebygdsmarknaden Jamtmot" (uråldrig mötesplats för dalkarlar och jämtar) som en "ren fantasiprodukt" avsedd att förklara namnet sedan dess ursprungliga topografiska betydelse glömts bort. Avgörande bevis för eller emot har inte presenterats.

Källor
Lars Levander, Våmhusfjärdingen. Den nya tidens genombrott i en Dalabygd (Orsa 1944)
Bror Lindén, Dalska namn och ordstudier gällande särskilt Mora tingslag och Österdalsområdet bd I:1 (Uppsala 1947)
Harry Ståhl, Ortnamn och ortnamnsforskning (Uppsala 1970)

Vattendrag i Dalarna
Vattendrag i Mora kommun
Vattendrag i Orsa kommun
Österdalälvens avrinningsområde
Joakim Gren

Joakim Carl Gunnar Gren, född 1 maj 1986 i Örebro Olaus Petri församling, är en svensk före detta fotbollsspelare, position försvarare.

Han spelade tidigare i ÖSK, och hans moderklubb är Mellringe Eker Fotboll. Han är cirka 183 cm lång, och hade tröjnumret 18 i ÖSK. Joakim var under hösten 2009 utlånad till BK Forward.

Källor
Spelarprofil på Orebro-sk.se
Statistik från SvFF

Fotnoter

Födda 1986
Män
Spelare i Örebro SK Fotboll
Spelare i BK Forward Fotboll
Levande personer
Jonas jullov

Jonas jullov, under ledning av Jonas Leksell, var jullovsmorgon i SVT och sändes under perioden 23 december 2004-6 januari 2005.

Handling
Jonas Leksell provar på en ny och spännande hobby med en kompis någonstans i Sverige. I programmet visades även filmer med: Häxan Surtant, Grymma sagor för grymma barn samt Corneil & Bernie.

Referenser

Fotnoter 

Jullovsmorgon
TV-seriestarter 2004
TV-serieavslutningar 2005
Svenska TV-serier från 2000-talet
Cristóbal Halffter

Cristóbal Halffter, född 24 mars 1930 i Madrid, död 23 maj 2021 i Villafranca del Bierzo i provinsen León, var en spansk kompositör.

Cristóbal Halffter dirigerade vid upprepade tillfällen de främsta europeiska och amerikanska orkestrarna, som Berlinerfilharmonikerna och Londons symfoniorkester. Främst sina egna verk men även musik av andra samtida eller klassiska kompositörer. Bland Halffters mer än 100 musikverk märks titlar som: Elegía a la muerte de tres poetas españoles — Antonio Machado, Miguel Hernández, Federico García Lorca (1974/75); Officium defunctorum, för kör och orkester (1979); Konsert nummer 2 för violoncello och orkester (1985); Tres poemas de la lírica española, för baryton och orkester (1985-86) och Mural sonante (1993).

Källor

Biografi på Centro Virtual Cervantes (spanska)
  

Spanska kompositörer
Spanska dirigenter 
Födda 1930
Män
Avlidna 2021
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Musiker från Madrid
Spanska musiker under 1900-talet
Penten

Penten betecknar kolväten med summaformeln C5H10 som innehåller en dubbelbindning och alltså är alkener. Isomererna 1-penten (eller pent-1-en) respektive 2-penten (eller pent-2-en) har dubbelbindningen på olika ställen i kolkedjan, men har alla en ogrenad kolkedja med fem kolatomer. 2-penten finns dels i cis-form och dels i trans-form.

Grenade isomerer 
Det finns tre grenade isomerer som också är alkener med samma summaformel: 2-metylbut-1-en, 3-metylbut-1-en (också kallad isopenten) och 2-metylbut-2-en.

Förekomst och användning
Pentener finns i natur- och krackningsgas och är lågkokande, brandfarliga vätskor, olösliga i vatten. De används i organisk syntes samt för att höja oktantalet i bensin.

Källor

Se även 
 Pentan

Kolväten
Alkener
Rödsäv

Rödsäv (Blysmus rufus) är ett halvgräs. Den växer på lerig mark.

Externa länkar
Den virtuella floran 

Halvgräs
Rö Växtindex
Afrikansk bandiller

Afrikansk bandiller (Poecilogale albinucha) är ett mårddjur i underfamiljen Mustelinae och den enda arten i sitt släkte.

Kännetecken 

Arten har en särskild långsträckt kropp och mycket korta extremiteter. Pälsen är huvudsakligen svart. Huvudet, svansen och halsens baksida är vita. På djurets rygg finns fyra vita strimmor. Afrikansk bandiller når en kroppslängd mellan 25 och 36 centimeter, en svanslängd av 13 till 23 centimeter och en vikt mellan 230 och 380 gram. Hanar är betydligt tyngre än honor.

Utbredning och habitat 

Arten förekommer i östra och södra Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från Kongo-Kinshasa och Uganda till Sydafrika. Djuret lever i olika habitat som torra skogar, regnskogar, gräsland, halvöknar och jordbruksmark. Afrikansk bandiller vistas i låglandet och i bergstrakter upp till  meter över havet.

Levnadssätt 

Afrikansk bandiller är aktiv på natten och vilar på dagen i en jordhåla som den gräver själv eller som lämnats av andra djur. Vid jakten vistas de huvudsakligen på marken och klättrar sällan i träd. Oftast lever varje individ ensam men det förekommer även familjegrupper. När det blir hotat, avsöndrar djuret en illaluktande vätska från sina analkörtlar.

Föda 

Djuret är köttätare. Med hjälp av sin smala kropp kan det jaga bytet i dess bo. Det livnär sig huvudsakligen av gnagare som möss och mullvadsgnagare (Bathyergidae) men äter även fåglar och insekter. Arten har även god förmåga att jaga ormar. Liksom mungor leker den länge med ormen tills denna blir trött.

Ofta skapar afrikansk bandiller ett förråd av föda i boet.

Fortplantning 

Efter dräktigheten som varar i 31 till 33 dagar föder honan mellan september och april ett till tre ungdjur. Dessa är i början blinda och hjälplösa. Efter cirka 35 dagar äter de för första gången fast näring, efter 50 dagar öppnar de ögonen och efter ungefär 80 dagar slutar honan att ge di.

Afrikansk bandiller och människor 

Djuret anses som nyttigt då det äter gnagare. Pälsen används av vissa afrikanska stammar för ceremoniella ändamål. Folkslaget zulu tillskriver vissa kroppsdelar läkande egenskaper. Arten hotas huvudsakligen av omvandling av levnadsområdet till jordbruksmark. Trots allt betraktas populationen av IUCN som livskraftig (LC).

Källor 

 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 

Mårddjur
Däggdjur i etiopiska regionen
Jutta Rüdiger

Jutta Rüdiger, född 14 juni 1910 i Berlin, död 13 mars 2001, var en tysk psykolog. Rüdiger var från 1937 till 1945 ledare för Bund Deutscher Mädel (BDM), flickornas motsvarighet till Hitlerjugend i Tredje riket.

Bibliografi 
 Die Hitlerjugend und ihr Selbstverständnis im Spiegel ihrer Aufgabengebiete (1983) 
 Der Bund Deutscher Mädel, eine Richtigstellung (1984) 
 Zur Problematik von Soldatinnen (1987) 
 Ich diente der Jugend (1999)

Filmdokumentärer 
 Ich diente der Jugend 
 Das BDM-Werk "Glaube und Schönheit" 
 Wir Mädel

Referenser

Noter 

Födda 1910
Avlidna 2001
Tyska psykologer
Kvinnor
Politiker i Nazityskland