kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brunbröstad lövtimalia

Brunbröstad lövtimalia (Illadopsis puveli) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Brunbröstad lövtimalia är en medelstor och knubbig timalia med färglös fjäderdräkt. Strupen är vit och undersidan ljusgrå, vanligen med beige anstrykning. Arten liknar mest gråsidig lövtimalia men skiljer sig genom annorlunda levnadsmiljö, något större storlek och vanligen beigeaktig undersida. Den är kjusare undertill än både brun lövtimalia och beigebröstad lövtimalia. Sången består av en serie stigande och fallande visslingar, märkligt påminnande om ljudet av en startande bil. Den liknar sången från gråsidig lövtimalia, men är ljusare och mer varierad, med fler toner i varje fras.

Utbredning och systematik 
Brunbröstad lövtimalia delas in i två underarter med följande utbredning:
 Illadopsis puveli puveli – förekommer från Senegal till Togo
 Illadopsis puveli strenuipes – förekommer från Nigeria till Sudan och Uganda

Levnadssätt 
Brunbröstad lövtimalia hittas i undervegetation i galleriskog och täta buskmarker. Där ses den vanligen i par. Fågeln är skygg och upptäcks oftast på lätet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som troligen förbisedd och därför underrapporterad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Pierre Puvel, fransk bosättare i Portugisiska Guinea.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i etiopiska regionen
Berglövtimalia

Berglövtimalia (Illadopsis pyrrhoptera) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Utseende och läte 
Berglövtimalian är en knubbig medelstor tätting med påfallande anspråkslös fjäderdräkt. Den liknar bergnunnesångaren, men har mattbrun snarare än djupt rödbrun rygg. Arten är också mycket lik andra lövtimalior, men hittas vanligtvis på högre höjder och har mindre tydligt vitt på strupen. Lätet består av en serie fallande visslingar, ibland efterföljt av ett mörkare "chuk".

Utbredning och systematik 
Berglövtimalia delas in i två underarter med följande utbredning:
 I. p. pyrrhoptera – förekommer i bergsskogar från Demokratiska republiken Kongo till Kenya och Tanzania
 I. p. nyasae – förekommer i norra Malawi

Levnadssätt 
Berglövtimalian hittas i undervegetation i bergsskogar. Den påträffas vanligen i smågrupper. Arten är mycket skygg och tillbakadragen. Den upptäcks ofta på lätet som vanligen avges från flera fåglar samtidigt.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i etiopiska regionen
Gråsidig lövtimalia

Gråsidig lövtimalia (Illadopsis rufescens) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Gråsidig lövtimalia är en medelstor och knubb timalia med anspråkslös fjäderdräkt. Strupen är vit och undersidan ljusgrå, ofta med inslag av mörkare olivbrunt på bröstet. Utseendemässigt är den mest lik brunbröstad lövtimalia, men hittas i andra miljöer, är något mindre och är gråare, ej lika beige, på undersidan. Jämfört med beigebröstad lövtimalia eller brun lövtimalia är den ljusare under. Lätet är distinkt, en stigande och fallande serie visslingar som är märkligt likt ljudet av en startande bil.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från Senegal till Ghana, en enskild observation i Togo finns också registrerad. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Gråsidig lövtimaliahittas i regnskog på låg till medelhög höjd. Där ses den i undervegetationen, vanligen i par. Fågeln är skygg och svår att få syn på, och upptäcks därför lättast genom lätet.

Status 
Gråsidig lövtimalia tros minska relativt kraftigt i antal till följd av skogsavverkningar, så pass att IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i etiopiska regionen
Beigebröstad lövtimalia

Beigebröstad lövtimalia (Illadopsis rufipennis) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Beigebröstad lövtimalia delas in i två underarter med följande utbredning:
 rufipennis-gruppen
 I. r. extrema – Sierra Leone till Ghana
 I. r. bocagei – Bioko
 I. r. rufipennis – södra Nigeria till västra Kenya och nordvästra Tanzania samt söderut till nordvästra Angola och centrala Demokratiska republiken Kongo

Tidigare inkluderades tanzanialövtimalian (I. distans) i arten, men denna urskiljs sedan 2016 som egen art av Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN, sedan 2021 även av tongivande International Ornithological Congress (IOC).

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i etiopiska regionen
Vietnamskärtimalia

Vietnamskärtimalia (Napothera danjoui) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar. Den förekommer i skogsområden i delar av Laos och Vietnam. Arten är fåtalig och minskar i antal. IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Utseende 
Vietnamskärtimalian är en medelstor (18–19 cm) timalia med lång och nedåtböjd svart näbb. Fjäderdräkten är brun ovan, undertill beige och vit. Den har vidare gråbruna örontäckare, bruna till svarta mustasch- och strupsidestreck samt vit strupe.

Utbredning och systematik  
Vietnamskärtimalia förekommer i centrala Vietnam och angränsande Laos. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Napothera danjoui danjoui – Langbianplatån i sydcentrala Vietnam
 Napothera danjoui parvirostris – Col des Nuages i centrala Laos och centrala Vietnam

Tidigare behandlades kachinskärtimalian (Jabouilleia naungmungensis) som en underart till danjoui och vissa gör det fortfarande.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i släktet Rimator eller Jabouilleia, men dessa inkluderas efter genetiska studier numera i Napothera.

Levnadssätt 
Fågeln hittas i både gammal och ung städsegrön skog. Den ses även i klippiga områden, upp till 2100 meters höjd. Den tros livnära sig på ryggradslösa djur som den hittar på eller strax ovan mark i tät vegetation. Arten ses enstaka, i par eller små familjegrupper. Fågeln häckar januari–april. Den lägger två ägg.

Status och hot 
Vietnamskärtimalian har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 10 000–20 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av avskogning. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar André Danjou, fransk konsul i Singapore.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Jabouilleia

Jabouilleia är ett fågelsläkte i familjen marktimalior inom ordningen tättingar. Släktet omfattar här två arter med utbredning i Vietnam och Laos samt norra Myanmar:
 Vietnamskärtimalia (J. danjoui)
 Kachinskärtimalia (J. naungmungensis) – nyligen beskriven art, behandlas ofta som underart till danjoui

Släktet inkluderas numera vanligen i Napothera efter DNA-studier.

Referenser

Externa länkar

Marktimalior
Fågelsläkten
Strimtimalia

Strimtimalia (Kenopia striata) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende 
Strimtimalian är en 14–15 cm lång tydligt tecknad timalia. Den svart på hjässa och nacke, på ovansidan kastanjebrun. Breda vita strimmor går från hjässmit bak på manteln, smalare på övre vingtäckarna. Ansiktet är vitt med orangebeige resta fjädrar på tygeln och gråaktiga örontäckare. Även undersidan är vit, dock svartfjällig på bröstsidorna och streckat beigeockra på flankerna. Stjärten är rostbrun.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på södra Thailandshalvön, Malackahalvön, Sumatra och Borneo. Den placeras som enda art i släktet Kenopia och behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Strimtimalian hittas i låglänta fuktskogar, gärna i sumpiga områden. På asiatiska fastlandet ses den upp till 750 meters höjd, 610 meter på Borneo och 200 meter på Sumatra, dock ibland högre. Den ses födosöka efter små insekter nära marken, vanligen enstaka eller i par, ibland i smågrupper.

Häckning  
Fågeln häckar från maj till oktober i Sydostasien. Boet är en öppen skål av döda löv som placeras upp till en meter ovan mark, i en palmliknande växt. Däri lägger den två ägg.

Status 
Strimtimalian tros minska relativt kraftigt i antal på grund av habitatförstörelse. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som nära hotad.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Little Maplestead

Little Maplestead är en by och en civil parish i Braintree i Essex i England. Orten har 294 invånare (2001). Den har en kyrka.

Referenser

Externa länkar 
 http://www.britishlistedbuildings.co.uk/england/essex/little+maplestead

Orter i Essex
Braintree
Civil parishes i Essex
Abbotts timalia

Abbotts timalia (Malacocincla abbotti) är en vida spridd syd- och sydostasiatisk tätting i familjen marktimalior.

Utseende 
Abbotts timalia är en 17 centimeter lång fågel med kort stjärt och kraftig, lång näbb, vilket gör att den ser framtung ut. Strupen och bröstet är vita och ofläckade. Över ögat och fram till näbben syns ett grått ögonbrynsstreck och en grå tygel. Ovansidan är brun, med rostfärgade övre stjärttäckare och stjärt. Flankerna och undre stjärttäckarna är rostbruna.

Utbredning och systematik 
Abbotts timalia delas in i åtta underarter:
 abbotti – södra Myanmar till Thailand, nordvästra Malackahalvön och Merguiarkipelagen
 krishnarajui – östra Indien (östra Ghats i norra Andhra Pradesh)
 williamsoni – Thailand (östra delen av sydvästra platån) och nordvästra Kambodja
 obscurior – kustnära sydöstra Thailand (Chon Buri-provinsen till Trat), Ko Kut Island
 altera – centrala Laos och centrala Vietnam
 olivacea – thailändska halvön och Malackahalvön till östra Sumatra
 sirense – Borneo, Matasiri och Belitungöarna
 baweana – Bawean (Javasjön)

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt i släktet Malacocincla, men genetiska studier visar att den står nära bland annat kortstjärtad smygtimalia och variabel karsttimalia, båda traditionellt i Napothera. Flera taxonomiska auktoriteter har flyttat båda grupperna till släktet Turdinus som antogs vara närbesläktat, även om inga av dess arter testats genetiskt. Senare studier har dock visat att de endast är avlägset släkt, varvid Abbotts timalia med släktingar återförts till Malacocincla.

Levnadssätt 
Abbotts timalia trivs i snår i fuktskog. Fågeln lever av insekter och små ryggradslösa djur som den fångar med långsamma, men bestämda rörelser i förnan. Den ses ensam eller i par.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling som inte tros vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ganska vanlig i stora delar av sitt utbredningsområde, dock väldigt sällsynt och lokal i det mesta av Nepal och sällsynt i Bhutan.

Namn 
Artens svenska och vetenskapliga namn är en hyllning till John Richard Abbott (1811-1888), överstelöjtnant i brittiska armén och assisterande kommissionär i Arakan, Burma 1837-1845.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Palawantimalia

Palawantimalia (Pellorneum cinereiceps) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende 
Palawantimalian är en liten (13 cm) timalia. Ovansidan är rosttonat ockrabrun, från hjässa till nacke mörkgrå. Undersidan är vit med smalt brunockra i ett bröstband och på flankerna. På huvudet syns ljusgrått på tygel, kinder och örontäckare. Arten är mycket lik kortstjärtad timalia, men skiljer sig i färgen på hjässa, nacke och ovansida.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i södra Filippinerna (öarna Balabac och Palawan). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Palawantimalian placerades tidigare i släktet Malacocincla eller Trichastoma. Den förs dock oftast numera till Pellorneum efter DNA-studier.

Levnadssätt 
Palawantimalian hittas i både gammal och ung städsegrön lövskog, upp till 1300 meters höjd. Den ses även i buskmarker. Den ses vanligen enstaka eller i par, födosökande på eller nära marken, troligen efter ryggradslösa djur.

Häckning 
Palawantimalian häckar från april till september. I det skålformade boet av gräs, rotting och döda bambublad lägger den två ägg.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och det faktum att den minskar i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Kortstjärtad timalia

Kortstjärtad timalia (Pellorneum malaccense) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende 
Kortstjärtad timalia är en 13,5–15,5 cm lång, just kortstjärtad timalia, i stort en mindre version av Abbotts timalia. Den är ockrabrun hjässa, med ljusare nacke, mantel och rygg. Övergumpen är rostfärgad och vingovansidan brun. Näbben är relativt tunn och den mycket korta stjärten hålls rest. På huvudet syns gråaktiga örontäckare och ett svartaktigt mustaschstreck. Palawantimalian är mycket lik, men deras utbredningsområden överlappar inte. Abbotts timalia är större samt har längre stjärt och tjockare näbb.

Utbredning och systematik 
Kortstjärtad timalia delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Pellorneum malaccense malaccense – centrala och södra Malackahalvön (i norr till sydligaste Thailand, Sumatra (inklusive  Banyak- och Batuöarna samt Lingga och Riau-bågen), Anambasöarna och Natuna Besar
 Pellorneum malaccense poliogenys (syn. poliogenis) – Borneo (förutom i nordost)
 Pellorneum malaccense feriata – nordöstra Borneo

Underarten feriata inkluderas ofta i poliogenis/poliogenys.

Släktestillhörighet 
Kortstjärtad timalia placerades tidigare i släktet Malacocincla eller Trichastoma och vissa gör det fortfarande. Den förs dock oftast numera till Pellorneum efter DNA-studier.

Levnadssätt 
Kortstjärtad timalia hittas i fuktiga låglänta skogar upp till 1000 meters höjd, men även i ungskog, buskmarker och igenväxta gummiplantage. Den ses vanligen enstaka eller i par, födosökande efter insekter på eller precis ovan mark. Arten häckar februari–september. I det prydligt skålformade boet av småkvistar, rötter eller löv lägger den två till tre ägg.

Status 
Kortstjärtad timalia tros minska relativt kraftigt i antal på grund av habitatförstörelse. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som nära hotad.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Glasögontimalia

Glasögontimalia (Malacocincla perspicillatus) är en fågelart i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer på Borneo, men är mycket sällan skådad. En observation rapporterades i oktober 2020, efter att senast ha observerats år 1850. IUCN hade inte kategoriserat arten som utdöd, utan placerat den i hotkategorin kunskapsbrist.

Noter

Externa länkar 

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Borneo
Horsfieldtimalia

Horsfieldtimalia (Malacocincla sepiaria) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende 
Horsfieldtimalian är en 15–16 cm lång kortstjärtad tätting utan särskilda kännetecken. Ovansidan är olivbrun, hjässan gråare mörkbrun. I ansiktet syns ljusgrått på tygel och ögonbrynsstreck samt streckat beigebrunt på örontäckare och halssida. Vidare är den vitaktig på haka, mustaschstreck och strupe. På nedre delen av strupen och övre delen av bröstet syns gråbeige streckning, övergående till vitaktigt på buken och beigeockra på bakre flankerna. Jämfört med mycket lika Abbotts timalia har horsfieldtimalian kortare stjärt, mörkare ovansida och tydligare streckning på övre delen av bröstet.

Häckning 
Häckningsperioden sträcker sig från februari till september och november på Borneo, april–maj på Malackahalvön och februari–maj på Java. Det breda och lite slarvigt ihopsatta boet består av döda löv och placeras i ett sly upp till en meter ovan mark. Däri lägger den två ägg.

Utbredning och systematik 
Horsfieldtimalia delas in i sex underarter med följande utbredning:
 tardinata – Malackahalvön (Pattani till Selangor och Pahang)
 liberalis – höglänta områden på nordvästra Sumatra
 barussana – höglänta områden på sydvästra Sumatra
 sepiaria – förekommer på Java och Bali
 harterti – norra och östra Borneo
 rufiventris – västra och södra Borneo

Underarten liberalis inkluderas ofta i nominatformen.

Släktestillhörighet 
Arten placeras traditionellt i släktet Malacocincla, men genetiska studier visar att den står nära bland annat kortstjärtad smygtimalia och variabel karsttimalia, båda traditionellt i Napothera. Flera taxonomiska auktoriteter har flyttat båda grupperna till släktet Turdinus som antogs vara närbesläktat, även om inga av dess arter testats genetiskt. Senare studier har dock visat att de endast är avlägset släkt, varvid horsfieldtimalia med släktingar återförts till Malacocincla.

Levnadssätt 
Horsfieldtimalian hittas i städsegrön lövskog, vanligen nära vatten, från låglänta områden upp till 700 meters höjd på Malackahalvön, 300–1400 på Sumatra och upp till 1700 meter på Borneo och Java. Den livnär sig på insekter som den söker efter på marken eller lågt i vegetationen, ibland något högre upp. Fågeln sens vanligen enstaka, i par eller smågrupper.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns svenska namn hedrar Dr Thomas Horsfield (1773-1859), en amerikansk naturforskare och upptäcktsresande som var först med att beskriva arten vetenskapligt 1821.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Sotkronad timalia

Sotkronad timalia (Malacopteron affine) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende 
Sotkronad timalia är en 15,5–17 cm lång tätting med mörk rygg och krokförsedd näbb. Den är svart- eller mörkbrun på hjässan och olivbrun på resten av ovansidan. Stjärten är dämpat kastanjebrun. På huvudet syns ljusgrått på tygel, ögonbrynsstreck och örontäckare samt ett vitt mustaschstreck. Undersidan är vitaktig med lite grått på bröstet.

Utbredning och systematik 
Sotkronad timalia delas in i två till tre underarter med följande utbredning
 Malacopteron affine affine – förekommer på sydöstra Malackahalvön, Singapore och Sumatra
 Malacopteron affine notatum – förekommer på ön Banyak Island (utanför Sumatra)
 Malacopteron affine phoeniceum – förekommer på Borneo

Underaren notatum inkluderas ofta i mominatformen.

Arten är stannfågel i låglänta områden upp till 455 meters höjd i Sydostasien, till 700 meter på Sumatra.

Levnadssätt 
Sotkronad timalia hittas i skogsbryn och andra öppna områden i städsegrön lövskog, ofta utmed floder eller stiga. Den kan även ses i torvskogar, sparsamt avverkade skogsområden och igenvuxna plantage. Fågeln födosöker i smågrupper, cirka 6,5 meter ovan mark, på jakt efter myror, skalbaggar och fjärilslarver.

Häckning 
Arten häckar i april–maj i Sydostasien, på Borneo möjlighen året runt. Den placerar sitt skålformade bo av döda löv, kvistar och växtfibrer i en triangel som formas av två slystammar och en klängväxt eller bland döda löv som sitter fast med döda kvistar, cirka en till sju meter upp. Däri lägger den två ägg.

Status 
Sotkronad timalia beskrivs som vida spridd och relativt vanlig. Den tros dock minska i antal till följd av habitatförlust, så pass att internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Hushang Moradi Kermani

Hushang Moradi Kermani (), född 7 september 1944 i byn Sirch i Kerman-provinsen i Iran, är en framstående iransk barn- och ungdomsförfattare. 

Moradi Kermani fick sin tidiga utbildning i sin hemtrakt och tog därefter fil.kand.-examen i engelska vid Teherans universitet. Han publicerade sina första böcker på 1960-talet då han blev anställd på Irans Television i Kerman. Flera iranska teveserier och filmer har producerats baserade på hans böcker. 2006 regisserade Dariush Mehrjuyi filmen Mors gäst (Mehman-e madar) baserad på Moradi Keramnis bok med samma namn. Mest berömd är Moradi Kermani för ungdomsboken Berättelser om Majid (Qesseha-ye Majid) som publicerades 1975 och som till stora delar är självbiografisk. Boken handlar om hans uppväxt hos hans farmor i Sirch och är ännu i dag en bästsäljare. 

Moradi Kermanis böcker finns översatta till ett tiotal språk, bland annat Esperanto, engelska, franska, hindi, arabiska och nederländska. Han har mottagit flera internationella priser, bland annat HC Andersens internationella pris 1994 och University of San Francisco Book of the Year 2000. Han har flertalet gånger  nominerats till Astrid Lindgren Memorial Award.

Referenser 

Iranska författare
Persiskspråkiga författare
Iranska författare av barn- och ungdomslitteratur
Alumner från Teherans universitet
Födda 1944
Män
Levande personer