kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Purpurbräcka

Purpurbräcka (Saxifraga oppositifolia) är en art i familjen stenbräckeväxter och har ett nordligt cirkumpolärt utbredningsområde, den återfinns även i centrala och södra Europa, från västra Himalaya till Altaj, samt i Klippiga bergen.

Det är en flerårig ört som kan bli upp till 7 cm hög.

Synonymer 
Antiphylla asiatica (Hayek) Losinskaja
Antiphylla oppositifolia (Linnaeus) Fourreau
Saxifraga asiatica Hayek
Saxifraga oppositifolia f. pulvinata Andersson & Hesselm. 
Saxifraga oppositifolia subsp. asiatica (Hayek) Engler & Irmscher.
Saxifraga oppositifolia subsp. euoppositifolia var. typica subvar. smalliana Engl. & Irmsch. 
Saxifraga oppositifolia subsp. pulvinata (Andersson & Hesselm.) Rønning nom. inval.
Saxifraga oppositifolia subsp. reptans (Andersson & Hesselm.) Rønning, nom. inval.
Saxifraga oppositifolia subsp. smalliana (Engl. & Irmsch.) Hultén

Källor

Externa länkar 
Den virtuella floran 
Svensk Kulturväxtdatabas

 

Bräckesläktet
Pu Växtindex
Peyote

Peyote (Lophophora williamsii; av nahuatl: peyotl) är en suckulent växt inom släktet Lophophora och familjen kaktusar. Peyote är en blågrön, rund kaktus med låga åsar. Dess blommor blir cirka en centimeter stora och ljust rosa. Unga plantor kan ha taggar men de faller senare av. Växten är utrustad med en kraftig pålrot som också kan samla vatten att ha i reserv vid långvarig torka.

Peyotens vetenskapliga namn kommer från C H Williams, en engelsk botaniker som levde i mitten av 1800-talet och utvandrade till Bahia i Brasilien. Kaktusen växer i vilt tillstånd i sydvästra USA ner till centrala Mexiko. Kaktusen innehåller många alkaloider varav det hallucinogena ämnet meskalin är en.

Historisk användning
Bruket av peyote samt andra hallucinogena kaktusar är långlivat, antagligen en av de äldsta drogerna människan har använt sig av. Bevis på insamling av s.k peyoteknappar har hittats i en grotta i Rio Grande (Texas, USA). En kol-14-datering av dem visade att de växt omkring 3780-3660 år före Kristus. Man kunde med hjälp av en GC/MS-mätning fortfarande hitta halter av meskalin i dem.

Det är känt att användning av peyote i religiösa riter var vanligt i stora delar av sydvästra Nordamerika år 1630.

Odling
Att odla peyote är relativt lätt. På sommaren vill den ha sol och hög värme. Man kan vattna den upp till en gång i veckan under den varmaste perioden. När det blir kallare bör man successivt dra ner på bevattningen. Under vintern vill den ha det svalt och torrt, med andra ord bör man inte vattna den alls då.
Det är viktigt att tänka på att om man ska odla peyote från frö måste de ha en varm och fuktig miljö tills de har vuxit sig tillräckligt stora (kan ta upp till ett år). Sköter man om sin peyote på rätt sätt kan den bli över hundra år gammal.

L. williamsii växer väldigt långsamt, i det vilda kan det ta upp till 30 år för den att blomma. Det går dock att öka tillväxttakten genom att ympa peyoten på en vissa andra succulenter, till exempel San Pedro (Echinopsis pachanoi) eller Pereskiopsis.

Laglig status
Varken peyote eller dess frön är olagliga i Sverige. Det är dock olagligt att förbereda den för förtäring (till exempel koka te av den) eller genom att utvinna meskalin ur den. I vissa länder som ex. USA är det olagligt att inneha peyotekaktusar såvida man inte är medlem i Native American Church.

Referenser

Externa länkar

Kaktusväxter
Krukväxter
Pe Växtindex
Giftiga växter
Växter i Texas
Växter i Mexiko
Jægersborgs slott

Jægersborgs slott (Jægersborg Slot på danska) var ett slott som den nuvarande kommundelen Jægersborg, i Gentofte kommun, växte upp kring. 

Jægersborgs slott, som först hette Ibstrups slott, byggdes 1609-20 av Kristian IV, i storlek och till det yttre snarlikt Rosenborgs slott. 1671 byttes namnet till Jægersborgs slott. Under 1700-talet fick slottet förfalla och revs slutligen 1761.

Källor 
 

Slott i Danmark
Ej längre existerande byggnader i Danmark
Kanadas riksvapen

Vapenskölden i Kanadas riksvapen är indelad i fem delar där Englands, Skottlands, Irlands och Frankrikes gamla (dess forna kungahus Bourbons) vapen återfinns i de fyra översta fälten. Vapnet är formellt den kanadensiska monarkens vapen ().

Skölden har ett lejon och en enhörning som sköldhållare och kröns av en gyllene hjälm. Bredvid hjälmen återfinns två flaggor, varav den ena föreställer en brittisk fana. Ovanpå hjälmen står det ett gyllene krönt lejon hållande ett rött lönnlöv i en av sina framtassar, vilket ska påminna om de stupade i första världskriget. På postamentets devisband under skölden står mottot  (latin för "från hav till hav"), från Psaltaren 72:8 i Bibeln.

Man tillfogade 1994 ett cirkelformat rött band runt skölden med texten "desiderantes meliorem patriam" (de som önskar ett bättre land), vilken är devis för Order of Canada.

Äldre vapen

Se även 
S:t Edvards krona

Referenser

Externa länkar 
The arms of Canada (Canadian Heritage)
Royal Heraldry Society of Canada: Coat of Arms of Canada

Kanadas nationalsymboler
Riksvapen i Nordamerika
Heraldiska vapen med leoparder
Heraldiska vapen med lejon
Heraldiska vapen med musikinstrument
Heraldiska vapen med liljor
Heraldiska vapen med blad
Klampenborg

För ön utanför Sundsvall med samma namn, se Klampenborg (ö).

Klampenborg, område i Gentofte kommun norr om Köpenhamn, med stationen Klampenborg station på Kystbanen samt ändstation för S-tågen från Köpenhamn. 
Området, som ligger vid Öresund intill Dyrehaven, Dyrehavsbakken och stranden Bellevue, är känt för sitt inslag av tidig modernistisk arkitektur av arkitekten Arne Jacobsen. Det finns en galoppbana i Klampenborg vid Ordrup Mose, kallad Klampenborg Galopbane. Den invigdes 1910 och hette ursprungligen Klampenborg Væddeløbsbane.

Galleri 

Förorter till Köpenhamn
Gentofte kommun
Kurorter i Danmark
Stjärnorna (olika betydelser)

Stjärnorna kan syfta på:
 Stjärnorna – stor och självlysande himlakropp av plasma, se stjärna
 Stjärnorna (Lena Philipsson-låt) – en sång som Lena Philipsson hade en hit med 1994-1995
 Stjärnorna (Roger Pontare & Marie Bergman-låt) – en balladlåt framförd vid Melodifestivalsbidrag 1994
 Stjärnorna på slottet – svensk porträttserie i SVT1, sändes första gången i januari 2006
Stjärnorna (speedway) – en tidigare speedwayklubb i Hallstavi
 Stjärnorna (sång av Tuk Tuk Rally) – låt av Tuk Tuk Rally från 1992

Sånger med stjärnorna i titeln
 Vem tänder stjärnorna? – ballad av Eva Dahlgren från 1991
 Och du tände stjärnorna – album av Thorleifs från 1994
 Och du tände stjärnorna (sång) – låt av Thorleifs från 1994
 Fråga stjärnorna – låt av Cajsa Stina Åkerström från 1994

Se även
 Stjärna
Qutb ad-Din

Qutb ad-Din (med flera alternativa stavningar) kan syfta på:

 Qutb ad-Din Mawdud, emir av Mosul 1149-1169
 Qutb ad-Din Aybak (död 1210), sultan av Delhi
 Qutb ad-Din Haydar (död cirka 1221), persiskt sufihelgon
 Qutb al-Din al-Shirazi (1236-1311), persisk astronom
 Qutb ad-Din Mubarak Shah (död 1320), tredje och siste härskaren av Khaldjidynastin i Indien
 Qutb al-Din Bahadur Shah (död 1536), sultan av Gujarat
Kosmologiska principen

Kosmologiska principer är arbetshypoteser, när astrofysiker skapar kosmologiska modeller. Dess verkan kan vara mer eller mindre omfattande, men fler än tre grader av utökad stränghet har sällan åberopats.

Den kosmologiska principen 
Den kosmologiska principen tar sin utgångspunkt i att observatörer på jorden inte intar någon begränsad, ovanlig eller privilegierad plats inom universum som helhet, i sin roll som observatörer av de fysikaliska fenomen som framkallas av enhetliga och universella lagar. Principen säger att universum är homogent och isotropt på stor skala. Det vill säga att det ser ungefär likadant ut, oavsett var man än befinner sig och vart man än tittar. Med andra ord är till exempel förekomsten av stjärnor inte något unikt för Vintergatan.

Homogeniteten och isotropin är principens två strukturella konsekvenser som kan prövas. Homogenitet betyder att samma observationella belägg står till buds för observatörer på olika platser i universum. Isotropi betyder att samma observationella belägg finns att se i godtycklig riktning i universum. Egenskaperna är tydliga men nära besläktade, eftersom ett universum som förefaller isotropt från vilket som helst av två (tre för sfärisk geometri) lägen måste även vara homogent.

Den perfekta kosmologiska principen 
Den kosmologiska principen godtar att universum förändrar sina stora drag i tiden men inte i rummet. Den perfekta kosmologiska principen är en utvidgning som inte tillåter storskalig förändring heller i tid. Med detta synsätt ser universum likadant ut överallt i stor skala som det alltid har gjort och alltid kommer att göra. Denna princip ligger till grund för steady state-teorin och kaotiska inflationsteorin.

Ytterligare avgränsningar 
Annan alternativ fysikalisk kosmologi har, i ambitionen att utgå från grundprinciper (engelska "first principles"), lagt till ytterligare krav. Vid gängse användning av Fridmans ekvationer noterar man att FLRW-metriken arbetar med en absolut tid. Tiden behandlas med andra ord inte på samma sätt som rumskoordinaterna av skalfaktorn.

Observationellt stöd 
NASA initierade projekten med satelliterna COBE (1989) och WMAP (2003) för att utföra mätningar på den kosmiska bakgrundsstrålningen, CMB. COBE-satellitens mätningar visade att CMB är isotrop i förhållandet ett på 105. För genomförandet belönades projektledarna John C. Mather och George F. Smoot med Nobelpriset i fysik år 2006.

Referenser

Se även 
 Bakgrundsoberoende

Astronomi
Princip
Qutb ad-Din Mubarak Shah

Qutb ad-Din Mubarak Shah, eller Qutb ad-Din Khaldji, död 1320, var den siste härskaren av Khaldjidynastin i Indien. Han efterträddes som sultan av Delhisultanatet av Nasr ad-Din Khusrau Shah av Tughlaqdynastin. Qutb ad-Din Mubarak Shah var son till Ala-ed-Din Khaldji.

Referenser 

Delhis sultaner
Män
Avlidna 1320
Födda okänt år
Personer i Indien under 1300-talet
Just nu!

Just nu!, med text och musik av Tomas Ledin, är en sång som var den svenska popsångaren Tomas Ledin bidrag till den svenska Melodifestivalen 1980, där "Just nu!" vann och fick representera Sverige i Eurovision Song Contest 1980. Låten toppade även den svenska singellistan och låg sju veckor på Svensktoppen.

Historik

Dramatik i ESC
Ledins ESC-framträdande med "Just nu!" i Nederländerna såg Anders Berglund som dirigent. Framträdandet blev smått dramatiskt, eftersom sladden till Tomas mikrofon lossnade mellan första och andra versen. Han hann precis skruva fast den innan andra versen började. Låten såg i början av omröstningen ut att ha en chans att vinna, och som mest fick låten tio poäng från Grekland och Luxemburg. Den låg ett tag (efter femte omröstningen) på andra plats, åtta poäng efter ledarlåten, och sedan på tredje plats i omgången efter, men då endast tre poäng upp till ledarlåten. Sedan tog dock poängflödet till Sverige i princip stopp, och bidraget dalade ner till tionde plats med 47 poäng.

Andra listor och tolkningar
"Just nu!" toppade den svenska singellistan den 16 maj 1980. Melodin låg på Svensktoppen i sju veckor under perioden 20 april-1 juni 1980, med femteplats som högsta placering.

I Dansbandskampen 2009 framfördes låten av Von Hofstenz.

Under avsnitt 1 av Så mycket bättre (säsong 2) 2011 tolkades låten av Laleh Pourkarim.

Listplaceringar

Referenser

Externa länkar 
Information i Svensk mediedatabas.

Bidrag till Eurovision Song Contest 1980
Låtar av Tomas Ledin
Melodifestivalbidrag 1980
Singelettor i Sverige
Singlar utgivna på Polar Music
Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest
Svensktoppsmelodier 1980
Svenskspråkiga sånger
Engelskspråkiga sånger
Køge

Køge (alternativt Köge på svenska) är en stad på Själland i Danmark, med  invånare i tätorten (2021). Køge ligger vid Køge bugt, omkring 40 km söder om Köpenhamn. Køge är centralort i Køge kommun (med  invånare 2021). Bornholmslinjen har färjeförbindelse till Rønne på Bornholm. Køges äldsta hus är ett korsvirkeshus från 1524.

Transporter 
Køge är den sydligaste stationen på järnvägslinjen Køge Bugt-banen som trafikeras av Köpenhamns S-tåg. Dessutom passerar järnvägslinjen Lille Syd mellan Roskilde och Næstved. Køge är utgångsstation för regionaltågen på Østbanen till Faxe Ladeplads och Rødvig.

Källor

Externa länkar 
 Köge i Fotevikens museums årtalsdatabas över Öresunds städer

 
Orter i Region Själland
Køge kommun
Fångad i en dröm

Fångad i en dröm, text och musik av Björn Skifs och Bengt Palmers, var Björn Skifs bidrag till Melodifestivalen 1981, där Fångad i en dröm vann och fick representera Sverige i Eurovision Song Contest 1981 i Irland, med Anders Berglund som dirigent. Som bäst fick bidraget 12 poäng av Frankrike och låg som bäst till på femte plats efter sjunde röstningsomgången. Till sist hade Sverige fått ihop 50 poäng, vilket gav en tionde plats. Detta var det första svenska bidrag som fått 12 poäng av juryn.

På svenska singellistan placerade sig singeln som högst på elfte plats. På Svensktoppen låg melodin i sju veckor under perioden 5 april-24 maj 1981, med tredjeplats som bästa resultat där .

Melodin skrevs till musikalen Spök, och användes också där, men när Bengt Palmers blev inbjuden till att skriva ett av fem bidrag i Melodifestivalen valde han och Björn Skifs ut den här låten till att först tävla där.

Listplaceringar

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Bidrag till Eurovision Song Contest 1981
Låtar av Bengt Palmers
Låtar av Björn Skifs
Melodifestivalbidrag 1981
Musiksinglar 1981
Singlar utgivna på EMI
Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest
Svensktoppsmelodier 1981
Svenskspråkiga sånger
Frederikssund

Frederikssund är en stad med  invånare (2017) i Frederikssunds kommun vid Roskildefjorden på Själland i Danmark, väster om Köpenhamn. Slutstation för järnvägslinjen Frederikssundbanen som trafikeras med S-tåg till Köpenhamn.

Staden grundades på 1600-talet och fick 1650 sitt namn efter Fredrik III av Danmark. Den fick köpstadsrättigheter 1810.

Frederikssund är känt för det årliga vikingaspelet, som ges på en friluftsscen, samt för J.F. Willumsens museum, som invigdes 1957. Orten binds samman med Horns Herred via Kronprins Frederiks Bro över Roskildefjorden, invigd 1935.

Fredrikssund är hemmahamn för veteranångbåten S/S Skjelskør och replikan av vikingskeppet Sif Ege.

Bildgalleri

Se även
Frederikssundbanen

Källor 
Frederikssund i Den Store Danske

Noter

Orter i Region Hovedstaden
Frederikssunds kommun
Rödklint

Rödklint (Centaurea jacea) är en upp till 70 centimeter hög ört som liknar den mer välkända blåklint, men skiljer sig från denna framför allt genom att den har röda blommor (mot blåklintens blå). Blommans färg är i stort sett aldrig en ren röd färg utan snarare rödlila eller rödrosa, men färgen ligger alltid närmare röd än blå och blåklinten har en tydligt blå färg som är mycket svår att missta sig på.

Rödklint kan användas för växtfärgning av textilier och har dialektalt kallats gulskära med anledning av de gula färgnyanser som denna växt ger. Benämning enbart skära kan avse ängsskära, Serratula tinctoria, som också är en färgväxt.

Externa länkar 
 Den virtuella floran

Korgblommiga växter
Rö Växtindex
Khusrov

Khusrov (persiska: خسرو) är ett persiskt mansnamn (med flera alternativa stavningar ) som betyder "med gott rykte" och "kung".

Personer med namnet
Khusrov I Anushirvan (regerade 531–579), den tjugonde sasanidiske kungen av Persiska riket
Khusrov II Parvez (–628), sassanidisk kung i Persien
Naser Khosrou, medeltida persisk poet
Amir Khusrou (1253–1325), indisk musiker och poet

Persiska förnamn
Mansnamn
Hillerød

Hillerød (alternativt Hilleröd på svenska) är en stad i Hillerøds kommun på norra Själland i Danmark. Tätorten har 28 941 invånare (2006). 

Hillerød har järnvägsförbindelse med Köpenhamn och Helsingör via Nordbanen. Övriga järnvägar som utgår från Hillerød är Frederiksværkbanen och Gribskovbanen.

I Hillerød ligger Frederiksborgs slott. Region Hovedstaden har sin förvaltning i Hillerød.

Staden har en svensk vänort: Karlskrona. Där delas Hillerødpriset ut för årets idrottsprestation.

Varje år anordnas Hillerød Judo Cup, en stor internationell judotävling med deltagare från Danmark, Sverige, Norge, Finland, Island, Tyskland, Ungern, Polen och Färöarna.

Under flera år bodde folklivsforskaren Anders Uhrskov i Hillerød.

Historia 

Staden växte upp kring den gamla gården Hillerødsholm, som ägdes av Herluf Trolle och Birgitte Gøye. Gården låg vid den medeltida byn Hilderød (Hildes röjning), som tros härstamma från 1200-talet. 

När Frederik II tog över Hillerødsholms jordbruksmark i mitten på 1500-talet byggde han Frederiksborgs slott. Hans son Christian IV byggde senare om slottet.

Staden har hemsökts av flera stora stadsbränder, först 1692 och 1698, därefter 1733 och slutligen 1834. Sammantaget med rivningen av flera gamla hus under andra halvan av 1920-talet innebär det att det bara finns ett fåtal historiska hus kvar. Den gamla stadens atmosfär kan dock fortfarande upplevas utefter ena sidan av Bakkegade och kring området Nyhuse.

Hillerød upplever för närvarande en kraftig tillväxt. Nya bostäder växer upp i den västra delen av Hillerød, framförallt i de nya bostadsområdena Sophienborg och Ullerødbyen.

Av gamla frimärken framgår att ett alternativt namn för staden fram till omkring 1910 var Frederiksborg.

Galleri

Kända personer från Hillerød 
 Kristian IV av Danmark, kung, född på Frederiksborgs slott (1577-1648)
 Henning Frederik Feilberg, präst och folklorist (1831–1921)
 Kurt Trampedach, konstnär (1943-2013)
 Hans Ole Brasen, konstnär (1849–1930) 
 Mogens Bøggild, konstnär (1901–1987)
 Nicki Sørensen, tävlingscyklist (1975-)
 Hartvig Frisch, politiker (1893-1950)
 Dorte Olesen, koreograf (1967-)
 Nina Agdal, fotomodell (1992-)

Se även
Hillerødsholm

Källor
Augustibuller 2001

Augustibuller 2001 var den sjätte upplagan av musikfestivalen Augustibuller. Den hade 40 spelande band och besökarantalet låg på 2 800 personer. Detta var första året som festivalen tog inträde, priset för en biljett var 100 kronor.

Bandlista

Inställda band
 Raised Fist

2001
Musikåret 2001
Liten kardborre

Liten kardborre (Arctium minus) är en art i familjen korgblommiga växter. Den förekommer naturligt i Europa, på Madeira och i Medelhavsområdet, samt österut till Afghanistan. I södra och mellersta Sverige är liten kardborre ganska vanlig vid vägar och annan kulturpåverkad mark.

Liten kardborre är en tvåårig ört som blir upp till 1 meter hög. Den blommar i juli till augusti med rosaröda blommor. Bladen hjälper mot infekterade sår och roten är mycket kolhydratrik. Kardborren har små krokar på sina kardeler vilket låter dem fastna på textiler.

Externa länkar
 Den virtuella floran

Källor
 Den virtuella floran

Korgblommiga växter
Li Växtindex
Fredensborgs slott

Fredensborgs slott (danska: Fredensborg Slot) är ett kungligt slott i Fredensborg på norra Själland i Danmark.

Bakgrund

Fredensborgs slott blev byggt som jaktslott för Fredrik IV av Danmark 1719. Slottet ritades av Johan Cornelius Krieger efter utkast av Nicodemus Tessin den yngre. Byggmästare var Marcantonio Pelli. Huvudslottet blev invigt 1722 och kyrkan 1726. Slottet utvidgades under 1700-talets andra hälft med nya flyglar av Nicolai Eigtved och Laurids de Thurah.

För den inre dekorationen stod konstnärer som Johan Mandelberg och Nicolai Abildgaard. Förutom den mindre, nu så kallade "Marmorhaven", tillkom en stor park i fransk stil, som sträckte sig nedåt sjön, med skulpturer av Johannes Wiedewelt med flera. Den förändrades senare till en mera fri engelsk park. Här finns även den så kallade "Nordmandsdalen", prydd med en rad statyer av J. G. Grund.

Efter drottning Juliane Maries död 1796 användes slottet sällan. Det var inte förrän kung Kristian IX fattade tycke för slottet på 1860-talet, som man började bebo det igen i längre perioder. Då samlade "Europas svärföräldrar" om somrarna sina barn och barnbarn, som kom från flera av Europas kungafamiljer och furstehus, på Fredensborg. 

Kung Fredrik IX bebodde det i perioder och drottning Ingrid använde delar av det som sitt residens som änka. Hon dog där år 2000. Drottning Margrethe II:s make, prins Henrik, somnade in på Fredensborgs slott 13 februari 2018.

Numer använder sig drottning Margrethe II av slottet tre månader om våren och tre månader om hösten. 

Slottskyrkan tillhör Asminderøds församling.

Se även 
Fredensborgs herrgård
Frederiksborgs slott

Referenser

Noter

Externa länkar

Slott i Danmark
Parforcejaktlandskap på norra Själland
Fredensborgs kommun
Byggnadsminnen i Danmark
Fredensborg

Fredensborg är en ort på norra Själland i Danmark, i Fredensborg kommun. Det är dock inte huvudort i kommunen, det är Kokkedal.

Fredensborg, som ligger vid järnvägen Lille Nord mellan Hilleröd och Helsingör, har  invånare i tätorten (2017). Orten har fått sitt namn efter Fredensborgs slott, som ligger i nordvästra delen av orten. Bostadsområdet Fredensborghusene ritades av arkitekten Jørn Utzon.
Den danska författaren Willy Breinholst är född i Fredensborg.

Källor 

Orter i Region Hovedstaden
Fredensborgs kommun
Pestskråp

Pestskråp (Petasites hybridus) är en art i familjen korgblommiga växter som växer vild i större delen av Europa.

Beskrivning
Pestskråp är en flerårig ört med krypande jordstam. Bladen är skaftade och kan bli mycket stora. Bladskivorna kan bli upp till en meter breda, de är rundade med hjärtlik bas och bladundersidan är grön eller något gråluden.  

Arten är till övervägande del tvåbyggare, men kan delas in i fyra typer, de rent honliga, rent hanliga, med övervägande del honblommor eller med övervägande del hanblommor. Hanplantor har stjälkar med 6-21 stödblad, medan honplantorna har 17-38 stödblad. Blomstjälken är bara några decimeter hög vid blomningen, men växer till senare. Blomkorgarna kommer i axlika täta klasar och kan vara få till 130 stycken hos en välutvecklad honplanta. Honplantorna har yviga, ofta greniga klasar med mindre blomkorgar, samt blomstjälkar som kan bli ända upp till 1,5 meter höga under fruktmognaden. De flesta svenska plantor är av typen med övervägande hanblommor, honplantor är bara kända från ett fåtal lokaler. Pestskråp blommar april-maj.

Två underarter erkänns:

subsp hybridus  - holkfjällen är purpuraktiga, blommorna rosa.
subsp. ochroleucus - holkfjällen är grönaktiga, blommorna gulaktiga. Södra delen av Balkanhalvön.

Medicinsk användning
Inom folkmedicinen används pestskråp mest som ett kramplösande medel vid buksmärtor. Använd växtdel är roten.

Synonymer 

Svenska synonymer är pestilensrot och pestrot.

subsp. hybridus
Cineraria hybrida (L.) Bernh.Petasites georgicus MandenovaPetasites giganteus FussPetasites glabratus (J. Maly) BorbasPetasites hybridus subsp. georgicus (Mandenova) TomanPetasites kablikianus TauschPetasites major Cariot & St.-Lag.Petasites officinalis MoenchPetasites officinalis proles reuterianus (Jordan) RouyPetasites officinalis subsp. foemina (Hayne) Wender.Petasites officinalis var. hybridus (L.) P.Fourn.Petasites ovatus HillPetasites pratensis JordanPetasites reuterianus Jordan ex NymanPetasites riparius Jordan ex BoreauPetasites vulgaris DesfontainesTussilago elongata Salisb.Tussilago hybrida L.Tussilago kablikianus Opiz

subsp.ochroleucus (Boissier & Huet) SourekPetasites ochroleucus'' Boissier & Huet

Källor

Externa länkar 

Korgblommiga växter
Pe Växtindex
Dy

Dy eller sjödy är en organisk jordart bestående av utfällda humusämnen. Jordarten bildas framförallt i små näringsfattiga sjöar i barrskogs- eller mossområden. 

Dy har en lös och klibbig konsistens. Dy förekommer i naturen ofta uppblandat mer eller mindre uppblandat med gyttja, och kallas då beroende på volymförhållandet mellan dessa, gyttjig dy, eller dyig gyttja. Dyavlagringar har sällan eller aldrig några betydande mäktigheter utan begränsas vanligen till från någon centimeter upp till ett par decimeter. 

Finns mellan skog och sjö oftast.

Jordarter