kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Länstidningen Östergötland

Länstidningen Östergötland  är en dagstidning, som startades den 1 januari 1948 och utkommer varje fredag till prenumeranter över hela Östergötland. Länstidningen är den enda abonnerade tidningen för hela Östergötland och har ambitionen att ha med inslag från länets alla delar.

Länstidningen Östergötland tillhör dagspressen, även om den utkommer endast en dag i veckan. Länstidningen Östergötland AB är medlem av Tidningsutgivarna och tidningens upplaga kontrolleras av Tidningsstatistik AB. 

Länstidningens främsta ambition är att skildra den moderna östgötska landsbygden, dess människor, organisationer, samhällen och företag, dess nutid och framtid, dess möjligheter och utmaningar. Regelbundet återkommande ämnen i tidningen är lantbruk, hund, häst, lokal mat, gårdar till salu, porträttet och kultur. Andra populära inslag är korsordet, familjesidan, länsmarknaden med privatannonser (gratis för prenumeranter), det händer i Östergötland samt tips och trav. 

Lantbruket är en viktig del av livet på landsbygden och har en särskild plats i Länstidningen. En gång i månaden ger Länstidningen dessutom ut tidningen Jordbrukaren, som delas ut till alla lantbrukshushåll i hela Östergötland. Jordbrukaren berättar om lantbrukare och deras verksamhet – konventionell odling, ekoproduktion, väl genomförd traditionell verksamhet och kreativa nya idéer – men även om jordbrukspolitik, jordbrukets utveckling, föreningsrörelsen med dess framtid och mycket annat. 

Länstidningen Östergötland grundades av Bondeförbundet, nuvarande Centerpartiet, som i oktober 2005 sålde den till Kurirengruppen i Sverige AB, ett Motalaföretag som drivs av Gunilla Norlén. Den nya ägarens ambition är att utveckla och modernisera tidningen, men att behålla samma redaktionella inriktning som tidigare. I köpeavtalet ingår också att Centerpartiet även fortsättningsvis skriver tidningens ledare. Tidningens debattsida är dock öppen för alla och de redaktionella artiklarna har ingen partipolitisk prägel. Det finns idag ett 15-tal länsförankrade endagarstidningar med centerpartistisk ledarsida. En del ägs fortfarande av centerrörelsen, medan en del har andra ägarkonstellationer.

Sommaren 2006 fick tidningen en ny grafisk profil och samtidigt påbörjades en omfattande nyförsäljning av abonnemang, något som gjorde att upplagan ökade.

2007 sålde ägaren Kurirengruppen gratistidningarna Söndags-Kuriren och Fredags-Kuriren och fokuserar nu huvudsakligen på Länstidningen Östergötland. Under sommaren samma år flyttade redaktionen från Linköping till Motala.

Referenser 

Dagstidningar startade 1948
Svenska dagstidningar
Östergötland
Fridolf Wijnbladh (arkitekt)

Johan Fridolf Wijnbladh, född 24 september 1826 på Väppeby, Östuna socken, död 5 oktober 1872 i Örebro, var en svensk arkitekt.

Biografi
Wijnbladh var son till Olof Johan Wijnbladh och Johanna Maria Wijnbladh, född Collander, samt sonsons son till Carl Wijnbladh, och farbror till Fridolf Wijnbladh.

Wijnbladh var stadsarkitekt i Örebro under åren 1854 och fram till sin död 1872. Han utförde där rådhuset (1859–1863) i engelsk sengotik, på sin tid den ståtligaste byggnad i sin art i den svenska landsorten, fullbordade teatern i samma stad, lämnade även ritningar till läroverkshuset i Jönköping och till byggnader ibland annat Norrköping och Karlstad.

Fridolf Wijnbladh är begravd på Nikolai kyrkogård i Örebro.

Byggnadsverk, urval
Örebro rådhus (1859–1863)
Örebro Teater (1851–1852), efter ritningar av brodern, löjtnant Hjalmar Wijnbladh
Stora hotellet, Örebro
Segelbergska palatset, Örebro (nu rivet)
Hypoteksföreningens hus, Örebro

Bilder

Källor
Örebro stadsfullmäktige under hundra år. En minnesskrift utgiven av Örebro stad. Örebro 1966.
 
Noter

Externa länkar

 

Svenska arkitekter under 1800-talet
Örebros stadsarkitekter
Personer från Östuna socken
Födda 1826
Avlidna 1872
Män
Ugglan
Fridolf
Tristram Shandy

Tristram Shandy (originaltitel: A Cock and Bull Story) är en brittisk komedifilm från 2005 i regi av Michael Winterbottom, baserad på Laurence Sternes roman Välborne herr Tristram Shandy (1759–1767). Den hade världspremiär vid Cambridge Film Festival den 17 juli 2005 och svensk premiär den 21 april 2006.

Handling 
Filmen handlar om den problemfyllda inspelningen av en ofilmbar roman.

Medverkande i urval 
 Steve Coogan – Tristram Shandy / Walter Shandy / Steve Coogan 
 Rob Brydon - Toby Shandy / Rob Brydon 
 Keeley Hawes - Elizabeth 
 Shirley Henderson - Susannah 
 Raymond Waring - Trim 
 Mark Tandy - Doktor i London
 Dylan Moran - doktor Slop 
 David Walliams - Parson 
 Jeremy Northam - Mark
 Naomie Harris - Jennie
 Kelly Macdonald – Jenny
 Ashley Jensen – Lindsey
 Mark Williams - Ingoldsby 
 Tony Wilson - intervjuare i TV 
 Ian Hart - Joe 
 Greg Wise - Greg 
 Stephen Fry - Patrick Curator / Parson Yorick 
 Gillian Anderson - änkan Wadman 
 Stuart Wilson - ljudtekniker

Produktion 
Filmen är inspelad i Blickling, Deene, Felbrigg, Gunthorpe, Heydon, Corby, Northampton, Hungarton och Coxwold.

Musik i filmen 
 Chasing Sheep is Best Left to Shepherds, komponerad av Michael Nyman, framförd av the Michael Nyman Band
 An Eye for Optical Theory, komponerad av Michael Nyman, framförd av the Michael Nyman Band
 Sommarnattens leende, komponerad av Erik Nordgren, framförd av Slovakiska radions symfoniorkester
 Pianokvintett i E-dur opus 44 (In Moda d'una Marcia), komponerad av Robert Schumann, framförd av the Michael Nyman Band
 Symfoni i C-dur opus 3 nr 2, komponerad av Johann Christian Bach, framförd av Camerata Budapest och Hanspeter Gmur
 Sarabande, komponerad av Georg Friedrich Händel, framförd av the Michael Nyman Band
 Lilliburlero
 Carlotta's Gallop, skriven av Nino Rota
 La passerella d'addio, skriven av Nino Rota
 L'illusionista, skriven av Nino Rota
 Amarcord, skriven av Nino Rota
 Unknown Waltz", komponerad av W. Warren
 Over the Waves, komponerad av Juventino Rosas
 The Interview'', skriven och framförd av Christopher Barnett

Utmärkelser 
 2006 - Istanbul International Film Festival - Gyllene tulpanen - bästa utländska film, Michael Winterbottom
 2007 - Chlotrudis Award - bästa manus, Frank Cottrell Boyce

Referenser

Externa länkar 

 

Brittiska komedifilmer
Filmer 2005
Filmer i regi av Michael Winterbottom
Självrefererande filmer
Engelskspråkiga filmer
John Wood (guvernör)

John Wood, född 20 december 1798 i Moravia, New York, död 11 juni 1880 i Quincy, Illinois, var en amerikansk republikansk politiker. Han var den 12:e guvernören i delstaten Illinois 1860–1861.

20 år gammal flyttade han västerut till Illinois och bosatte sig sedan permanent på ett område dit staden Quincy senare grundades. Wood deltog i Black Hawk-kriget och var aktiv bland motståndarna till slaveriet. Han var ledamot av delstatens senat 1850-1854 och viceguvernör i Illinois 1857–1860. Guvernör William Henry Bissell avled 1860 i ämbetet och efterträddes av viceguvernören Wood.

Woods hustru Ann avled 1863. De hade haft åtta barn tillsammans, fyra av vilka hade dött som barn. Woods grav finns på Woodland Cemetery i Quincy.

Externa länkar

biografi på National Governors Associations webbplats
Illinois Blue Book
Political Graveyard
John Wood Mansion i Quincy, Illinois
Governor John Wood Mansion på Historical Society of Quincy and Adams Countys webbplats

Guvernörer i Illinois
Amerikanska republikaner
Amerikanska politiker under 1800-talet
Personer från Cayuga County
Födda 1798
Avlidna 1880
Män
Andrew Eaton

Andrew Eaton, född 1960 i Derry, Nordirland. Filmproducent.

Filmografi (filmer som haft svensk premiär)

Utmärkelser
2000 - British Independent Film Awards - årets producent
2004 - BAFTA Film Award - bästa icke engelskspråkiga film tillsammans med Michael Winterbottom och Anita Overland för In This World

Externa länkar
 
 

Brittiska filmproducenter
Nordirländare
Födda 1960
Levande personer
Män
Thomas F. Ford

Thomas Francis Ford, född 18 februari 1873 i Saint Louis, Missouri, död 26 december 1958 i South Pasadena, Kalifornien, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var ledamot av USA:s representanthus 1933-1945.

Ford arbetade för United States Postal Service 1896-1903. Han studerade därefter juridik. Han arbetade länge som journalist och undervisade i internationell handel vid University of Southern California i början på 1920-talet. Han var ledamot av Los Angeles stadsfullmäktige 1931-1933 innan han blev kongressledamot. Han kandiderade inte till omval efter sex mandatperioder i kongressen.

Hans grav finns på Forest Lawn Memorial Park i Glendale, Kalifornien.

Externa länkar
Biographical Directory of the United States Congress

Födda 1873
Avlidna 1958
Ledamöter av USA:s representanthus från Kalifornien
Män
Alumner från University of Southern California
Eivor Marklund

Eivor Ingegerd Marklund, född Lantto 17 november 1930 i Jukkasjärvi, död 29 november 2011 i Stockholm, var en svensk politiker (Vänsterpartiet kommunisterna). 

Marklunds föräldrar inflyttade från Tornedalen. Hon var äldst bland sex syskon och växte upp under mycket enkla förhållanden. Hon var ordförande i den kommunistiska ungdomsklubben i Kiruna och tillhörde senare kommunalfullmäktige under 16 år – de tre sista åren som vice ordförande. Hon tillhörde också under flera år partiets distriktsstyrelse i Norrbottens län. Hon var ledamot av partistyrelsen 1964–1985 och av Sveriges riksdag 1968–1982 för Norrbottens läns valkrets, fram till 1970 i andra kammaren. Hon var även ledamot av partiets verkställande utskott 1969–1982 och vice partiordförande 1975–1982. Hon var därefter under fem år föreståndare för partiets kursgård på Syninge. Hon var en av initiativtagarna till Syninge kamratförening och verkade aktivt för att försvara kursgården mot de i partiledningen som ville avyttra denna. Hon utgav Kvinnokamp–Klasskamp (tillsammans med Barbro Backberger och Gunvor Ryding, 1973).

Referenser 
Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 255.
Eivor Marklund har gått bort, Norrländska socialdemokraten, 10 december 2011.

Noter 

Personer från Jukkasjärvi socken
Födda 1930
Avlidna 2011
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Vänsterpartiet kommunisterna
Ledamöter av Sveriges riksdag för Vänsterpartiet
Kvinnor
Nilssonsberg

Nilssonsberg är ett bostadsområde vid Skanstorget i stadsdelen Annedal i Göteborg.

Tidigare historia 
Namnet kommer av trädgårdsmästare Åke Nilsson (1813-1877), gift med Anna Catharina Olsson, inflyttad 1860 till "foten av Risåsen" (Skansberget).

Nilsson köpte 1852 av destillator Alfred Johan Nikolaus Setterborg (född 1815) egendomen "Östra Haga 48 till 51" senare kallad Nilssons äng (ungefär nuvarande Skanstorget). Själva berget där bostadsområdet breder ut sig hette Spekeberget eller Lilla Ryssåsen (1600-talet), men döptes om till Nilssonsberg i slutet av 1860-talet. Nilssons äng såldes 1885 till Göteborgs stad för 112 000 kronor, och 1888 ändrades namnet till Skanstorget.

Området totalsanerades slutet av 1960-talet, och bebyggdes med främst bostäder i gult tegel.

Nybyggnation på 1970-talet
Byggherren Innerstadsbyggen uppförde de två lamellhusen (hus D=9 och hus E=11 våningar höga) högst upp på Nilssonsberg i kvarteret Körsbäret, med inflyttning på våren 1977. Arkitekt var Lund & Valentin arkitekter. Med adress Nilssonsberg 27-37, byggdes 359 lägenheter med 1-6 rum och kök, och med 36 till 157 kvadratmeter lägenhetsyta.

Kvarteren som inramas av Övre Husargatan-Brunnsgatan-Carl Grimbergsgatan-Seminariegatan uppfördes 1974–1975. Det är fem, sex och sjuvåningshus i gult tegel. Byggherrar var; Walter Lundborg Byggnadsaktiebolag, Alexandersson Byggnads AB, Gunnar Zetterberg Byggnads AB, Byggnadsfirma Ernst Rosén samt Innerstadsbyggen i Göteborg AB.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Områden i Göteborgs kommun
Annedal
Trosa-Vagnhärads socken

Trosa-Vagnhärads socken var en jordebokssocken som bildades den 1 januari 1926 genom sammanslagning av jordebokssocknarna Trosa och Vagnhärad. Samtidigt bildades Trosa-Vagnhärads församling genom sammanslagning av Trosa landsförsamling och Vagnhärads församling.

Socknens areal var den 1 januari 1961 109,97 kvadratkilometer, varav 106,30 km² land.

Se även
Trosa-Vagnhärads distrikt

Källor

Socknar i Hölebo härad
Indelningar i Trosa kommun
Gustav Lorentzon

Bror Gustav Linné Lorentzon, född 8 september 1913 i Hunnebostrands församling i Göteborgs och Bohus län, död 12 februari 1993 i Hässelby församling i Stockholm, var en svensk ombudsman och politiker (vänsterpartiet kommunisterna).

Lorentzon, som var son till stenarbetare Linus Lorentzon och Henriette Olsson, var verksam som stenhuggare 1930–1942 och blev ombudsman inom kommunistpartiet 1943. Han var ledamot av riksdagens andra kammare 1965–1968, invald i Västernorrlands läns valkrets. Han invaldes som ledamot av Kramfors stadsfullmäktige 1963 och blev styrelseledamot i Stiftelsen Kramfors stads hyreshus samma år.

1976–1980 var Lorentzon ordförande för Svensk-koreanska föreningen.

Referenser 
 
 Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 253.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Vänsterpartiet kommunisterna
Personer från Tossene socken
Födda 1913
Avlidna 1993
Män
Bengt Wiklund

Bengt Wiklund, född 5 januari 1919 i Nora socken, Ångermanland, död 2 januari 1996 i Härnösands domkyrkoförsamling, var en svensk tidningsredaktör och politiker (socialdemokrat). 

Wiklund var riksdagsledamot 1966-1985, invald i Västernorrlands läns valkrets, varav åren  1966-1970 som ledamot av riksdagens andra kammare .

Referenser 
Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 253. 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Personer från Nora socken, Ångermanland
Födda 1919
Avlidna 1996
Män
Rune Jonsson (politiker)

Rune Jonsson, född 17 september 1929 i Grundsunda församling, död 20 juni 2006 i Örnsköldsvik, var en svensk elektriker och politiker (socialdemokrat). 

Jonsson var ledamot av riksdagens första kammare 1969-1970 (invald i Västernorrlands läns och Jämtlands läns valkrets) samt riksdagsledamot från 1971 (för Västernorrlands läns valkrets).

Referenser 
Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 253. 

Svenska socialdemokrater
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Män
Födda 1929
Avlidna 2006
Valfrid Wikner

Jonas Valfrid Wikner (i riksdagen kallad Wikner i Sveg), född 14 november 1911 i Sveg, död där 8 januari 1994, var en svensk skogsvårdskonsulent och politiker (socialdemokrat).

Wikner var ledamot av riksdagens första kammare 1962–1964 och var ledamot av andra kammaren 1965–1970, invald i Jämtlands läns valkrets.

Referenser 
 Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 253.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Personer från Sveg
Födda 1911
Avlidna 1994
Män
Sven Ekström

Sven Erik Axel Ekström, född 2 juni 1912 i Forsa församling, Gävleborgs län, död 18 juli 2000 i Hudiksvall, var en svensk kommunalkamrer och politiker (socialdemokrat). 

Ekström var riksdagsledamot 1958-1976, invald i Gävleborgs läns valkrets, åren 1958-1970 som ledamot av riksdagens andra kammare. Han var ordförande i riksdagens finansutskott 1971-1973 samt vice ordförande i samma utskott 1974-1976. Han var också landstingsman 1947-1979.

Referenser 
Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 251. 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Personer från Forsa socken
Födda 1912
Avlidna 2000
Män
Carl Magnus Craelius

Carl Magnus Craelius (även Crælius), född 4 april 1773 på Kosta i Ekeberga socken, död 7 juni 1842 i Stockholm, var en svensk sångare (tenor), skådespelare och sångpedagog. 

Craelius studerade i Uppsala 1790–1792. Han var sångare vid Kungliga Operan 1795–1806, sångmästare 1809, förste sångmästare 1812–1814 och 1816–1831 samt sånglärare 1814–1815 vid Kungl. Musikaliska Akademiens undervisningsverk. Han var bland annat lärare till Jenny Lind. Han studerade i Tyskland och Italien 1802–1809 med stipendium från Operakassan och uppträdde vid konserter i Leipzig och Berlin.

Han översatte flera operalibretti och gav också ut några solosånger, Quattro pezzetti di canto, omkring 1825. Vid sidan av sin musikaliska gärning var han 1796–1801 också tjänsteman i Storamiralsämbetet och Kammarrevisionen. Han invaldes som ledamot nummer 238 av Kungliga Musikaliska Akademien den 28 december 1822.

Craelius var son till Frans Kristian Craelius, direktör vid Kosta glasbruk, och Maria Helena Hederstierna. Han gifte sig första gången den 23 oktober 1795 i Danviks församling med Johanna Fredrika (Jeanette Fredrique) Fredrisen, född 12 oktober 1779, död 23 augusti 1854, dotter till prins Fredrik Adolf och skådespelaren Fredrica Löf, och andra gången i Rom med Caterina Silvia Gertrude Calderari, född 18 maj 1785 i Rom, död 26 april 1860 i Stockholm. Han fick fyra barn.

Källor 
 
 Sohlmans musiklexikon
 Gustaf Hilleström: Kungl. Musikaliska Akademien, Matrikel 1771–1971
 Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor
 
 Kalmar stifts herdaminne
 Kalmar och Kalmarbor under 1600-talet av Gunnar Håkansson

Externa länkar 
 

Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Svenska operasångare under 1800-talet
Födda 1773
Avlidna 1842
Män
Svenska operasångare under 1700-talet
Personer från Ekeberga socken
Sven G. Andersson

Sven Gustaf Andersson (i riksdagen kallad Andersson i Örebro), född 14 juli 1917 i Örebro norra församling, död 29 november 2011 i Almby församling i Örebro län, var en svensk frisör och politiker (folkpartist). 

Sven G. Andersson, som var son till en frisörmästare, arbetade själv som frisör men blev aldrig frisörmästare själv. Han hade en bror, Karl-Axel Andersson, som drev frisersalongen medan Sven G. Andersson var i riksdagen. På grund av det så arbetade Sven G. Andersson sporadiskt i företaget i Örebro 1931–1982. Han var ledamot i Örebro stadsfullmäktige 1963–1966 och var även ordförande för Folkpartiets partiavdelning i staden.

Han var riksdagsledamot 1965–1982 för Örebro läns valkrets (fram till 1970 i andra kammaren). I riksdagen var han bland annat ledamot i allmänna beredningsutskottet 1969–1970 och näringsutskottet 1971–1982. Han var särskilt engagerad i småföretagsfrågor.

Han var från 1944 gift med Ragna Viktoria Andersson (1920–2012).

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 472-473
 Enkammarriksdagen 1971–1993/94. Ledamöter och valkretsar, band 2 (Sveriges riksdag 1996), s. 210-211

Noter

Födda 1917
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Män
Avlidna 2011
Craig Levein

Craig William Levein, född 22 oktober 1964 i Dunfermline, är en skotsk fotbollstränare. Levein var tidigare en spelare och gjorde 16 landskamper för Skottland och var med vid VM i Italien 1990. Under karriären var han länge trogen Hearts FC som han tillbringade tolv säsonger i och gjorde över 300 matcher.

Craig Levein har dock varit mest framgångsrik som tränare. Han startade i Cowdenbeath och fick efter några år jobb i Hearts FCdär han ledde dem till tredjeplatsen samt framgångsrikt spel i Europa. År 2004 fick han chansen i Leicester City FC men efter en och en halv säsong så fick han sparken. Detta innebar att han fick börja om i Scottish First Division där han tog över Raith Rovers FC. Men efter bara en månad på jobbet så skrev han på för Dundee United FC där han var väldigt framgångsrik och kunde få fyra av sina hittills sex priser som månadens tränare i Scottish Premier League. Den 23 december 2009 blev han utnämnd till ny coach för Skottland. Kvalet till EM 2012 började dock sådär och för närvarande ligger Skottland på en tredjeplats. Efter en 2-1-seger mot Liechtenstein, ett 0-0-resultat mot Litauen samt två förluster mot Spanien och Tjeckien.

Han är för närvarande förbundskapten för Skottland.

Födda 1964
Skotska fotbollstränare
Skotska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Heart of Midlothian FC
Spelare i Scottish Football League
Spelare i VM i fotboll 1990
Tränare i Heart of Midlothian FC
Tränare i Leicester City FC
Tränare i Dundee United FC
Män
Levande personer
Personer från Dunfermline
Torill Thorstad Hauger

Torill Thorstad Hauger, född 22 november 1943 i Vika i Oslo, död 4 juli 2014 i Oslo, var en norsk författare och konstnär.
 
Hauger utbildade sig vid Statens håndverks- og kunstindustriskole och studerade senare etnologi, folkminne och nordisk arkeologi vid Universitetet i Oslo. Under perioden 1970–1975 arbetade Hauger vid Historisk Museum i Oslo. Där arrangerade hon museets utställningar om vikingatiden; dessutom guidade hon besökare.

De flesta av hennes böcker är skrivna för barn och ungdom och har handlingen förlagd till olika historiska perioder, ofta vikingatiden. De fem böckerna Røvet av vikinger, Flukten fra vikingene, Sigurd Drakedreperen, Tord Illugesson och Ravnejenta utspelar sig i samma miljö, men sett från olika vinklar. 

Filmen Sigurd Dragedreper (1989) är baserad på hennes roman.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 I fångenskap 1980
 Flykten från vikingarna 1981
 Det kom ett skepp till Björgvin 1349, 1982
 Sigurd drakdräparen 1983
 Den långa resan. Amerika, Amerika! 1988
 Den långa resan. Rödskinnens land 1989
 Korpflickan 1990
 Den långa resan. Lincolns blå soldat 1991
 Den långa resan. Uppbrott 1992
 Varulven och Iselin 1993
 Sagan om Håkon och Kristin 1996

Priser och utmärkelser 

 Kritikerpriset 1980 för Det kom et skip til Bjørgvin i 1349
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1980 för Det kom et skip til Bjørgvin i 1349
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1982 för Sigurd drakedreperen
 Bokhandlarpriset 1984 för Krestiane Kristiania 
 Skolbibliotekarieföreningens litteraturpris 1989
 Doblougska priset 1991
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1991 för Den lange reisen

Källor

Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Norskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Norska författare under 1900-talet
Författare från Oslo
Födda 1943
Avlidna 2014
Kvinnor
Konstnärer från Oslo
Gösta Josefsson

Gösta Josefsson (i riksdagen kallad Josefsson i Halmstad), född 27 januari 1914 i Snöstorp, död 9 november 1982 i Halmstad, var en svensk länsarbetsdirektör och politiker (socialdemokrat). 

Josefsson var ledamot av riksdagens andra kammare 1964-1970, invald i Hallands läns valkrets.

Övriga utnämningar 
 Under 1930-talet ordförande för Sveriges Socialdemokratiska Ungdomsförbund i Halland där han aktivt propagerade emot nazismen, den s.k. nationella rörelsen i Sverige 
 Diplomerad socionom från Socialhögskolan i Stockholm 1947
 Ordförande i socialdemokratiska partidistriktet i Halland (under 1950 - 60-talet)
 Ledamot och ordförande i stadsfullmäktige i Halmstad (under 1950 - 60-talet)
 Ordförande i skolstyrelsen i Halmstad (under 1950 - 60-talet)
 Ledamot och ordförande i förvaltningsutskottet i Hallands läns landsting (under 1950 - 60-talet)
 Ledamot av finansutskottet och justitieutskottet i Sveriges riksdag
 Länsarbetsdirektör i Värmland 1973 - 1978

Familj 
 Gift 1950 med Stina Agestam, legitimerad sjuksköterska (Sophiahemmet), socionom från Socialhögskolan i Stockholm 1948 och kurator (socialt arbete), född 20 maj 1918, död 26 december 2008 i Kalmar
 Son Carl Helge Josefsson, född 23 januari 1955, civilekonom DHS, jur. kand.

Källor 
Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 251.

Noter 

Svenska socialdemokrater
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Män
Födda 1914
Avlidna 1982
Personer från Snöstorps socken
Arne Nygren

Arne Johannes Nygren, född 15 juni 1925 i Umeå, död 10 mars 2019 i Bromma (Västerled), var en svensk journalist och politiker (socialdemokrat).

Nygren var ledamot av riksdagens andra kammare 1969–1970, invald i Västerbottens läns valkrets.

Referenser 
 Tidens kalender 1971, Stockholm: Tidens förlag, 1970, sid. 254.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Politiker från Umeå
Födda 1925
Avlidna 2019
Män