kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Västlig kronsångare

Västlig kronsångare (Phylloscopus occipitalis) är en asiatisk bergslevande fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar.

Utseende 
Västlig kronsångare är en medelstor till stor (11-13 cm) lövsångare med långt ögonbrynsstreck och dubbelt vingband och hjässband på huvudet. Ovansidan är grågrön, undersidan gråvit. Både vingband och hjässband är mindre iögonfallande än hos liknande mindre kronsångaren.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i bergstrakter i östra Afghanistan och Kashmir, och övervintrar i Indien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Arten är nära släkt med mindre kronsångare (P. reguloides), dock ej särskilt nära östlig kronsångare (P. coronatus).

Släktestillhörighet 
DNA-studier visar att släktet Phylloscopus är parafyletiskt gentemot Seicercus. Dels är ett stort antal Phylloscopus-arter närmare släkt med Seicercus-arterna än med andra Phylloscopus (bland annat västlig kronsångare), dels är inte heller arterna i Seicercus varandras närmaste släktingar. Olika taxonomiska auktoriteter har löst detta på olika sätt. De flesta expanderar numera Phylloscopus till att omfatta hela familjen lövsångare, vilket är den hållning som följs här. Andra flyttar bland andra västlig kronsångare till ett expanderat Seicercus.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Västlig kronsångare häckar i granskog, blandskog och lövskog på 2100-3200 meters höjd. Den lever mestadels av små leddjur, bland annat flugor, små skalbaggar, spindlar och dagsländor. Fågeln häckar mellan maj och juli.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig och vida spridd.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Timorsångare

Timorsångare (Phylloscopus presbytes) är en fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Timorsångaren är en liten grön och gul sångare. Ovansidan är olivgrön med ett brett gult ögonbrynsstreck och ibland också ett svagt centralt hjässband. Strupen är vit, kontrasterande mot gul undersida. Ibland kan den också uppvisa ett otydligt enkelt vingband. Näbben är övervägande svart med en ljus fläck längst in på undre näbbhalvan. Sången är kort och ljus, återgiven som "swit-swee-swit-swee".

Utbredning och systematik 
Timorsångare delas in i två distinkta underarter med följande utbredning:
 Phylloscopus presbytes floris – förekommer på Flores (västra Små Sundaöarna)
 Phylloscopus presbytes presbytes – förekommer på Timor (östra Små Sundaöarna)

Vissa urskiljer floris som den egna arten floressångare, då med artepitetet justerat till floresiensis.

Släktestillhörighet 
DNA-studier visar att släktet Phylloscopus är parafyletiskt gentemot Seicercus. Dels är ett stort antal Phylloscopus-arter närmare släkt med Seicercus-arterna än med andra Phylloscopus (bland annat timorsångare), dels är inte heller arterna i Seicercus varandras närmaste släktingar. Olika taxonomiska auktoriteter har löst detta på olika sätt. De flesta expanderar numera Phylloscopus till att omfatta hela familjen lövsångare, vilket är den hållning som följs här. Andra flyttar bland andra timorsångaren till ett expanderat Seicercus.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Timorsångaren hittas i bergsskogar och skogsbryn på Flores, på Timor även i låglänta områden buskmarker. Den ses enstaka, i par eller grupper, mestadels i trädkronorna.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Små Sundaöarna
Rhododendronsångare

Rhododendronsångare (Phylloscopus pulcher) är en mycket liten asiatisk fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Rhododendronsångaren är en 10 cm lång fågel påminnande om tajgasångare och kungsfågelsångare. Kännetecknande är beigeorange vingband samt gult inslag i ögonbrynsstreck och på undersidan. Den har vidare vitt på yttre stjärtfjädrarna och en liten gulaktig övergump. På huvudet syns ett rätt suddigt hjässband. Lätet är ett kort och vasst "swit". Sången består av en eller flera lockläten följt av en snabb och gäll drill, inte olikt grönsångare.

Utbredning och systematik 
Rhododendronsångare delas in i två underarter med följande utbredning:
 Phylloscopus pulcher kangrae – förekommer i bergsskogar av ek-rhododendron i nordvästra Himalaya
 Phylloscopus pulcher pulcher – förekommer från Nepal till Tibet, sydvästra Kina och norra Myanmar, övervintrar i norra Thailand

Vissa urskiljer även underarten vegetus med utbredning i södra Kina och nordvästra Vietnam.

Släktestillhörighet 
Arten placeras vanligen i släktet Phylloscopus, men vissa auktoriteter bryter ut rhododendronsångare med släktingar (bland annat tajgasångare och kungsfågelsångare) till ett eget släkte, Abrornis.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Rhododendronsångaren häckar i högbelägna buskmarker och skogsområden mellan 2100 och 4300 meters höjd. Den livnär sig av insekter, men ses även ta nektar från blommande träd och sav från ek. Den häckar mellan april och juli, varefter den söker sig till lägre regioner där den påträffas i lövskog.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Mindre kronsångare

Mindre kronsångare (Phylloscopus reguloides) är en asiatisk fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Mindre kronsångare är en medelstor (10,5-12 cm), vältecknad lövsångare med centralt hjässband, gulaktig undersida och breda vingband med mörk vingpanel tvärs över större täckarna. Huvudteckningen är jämfört med liknande västlig kronsångare mer pregnant med gult ögonbrynsstreck och centralt hjässband kontrasterande med svarta hjässidor. Ovansidan är även mörkare och tydligare grön. Lätet är ett konstant upprepat "kee-kew-i".

Utbredning och systematik 
Mindre kronsångare delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Phylloscopus reguloides reguloides – förekommer från Himalaya i norra Indien till Nepal, södra Tibet och södra Kina (sydvästra Sichuan)
 Phylloscopus reguloides assamensis – förekommer från nordöstra Indien (Assam) till norra Myanmar och sydvästra Kina (nordvästra Yunnan)
 Phylloscopus reguloides ticehursti – förekommer i södra Vietnam (Da Lat Plateau)

DNA-studier visar att arten är nära släkt med västlig kronsångare (P. occipitalis). Fram tills nyligen behandlades både claudiasångare (P. claudiae) och hartertsångare (P. goodsoni) som underarter.

Släktestillhörighet 
DNA-studier visar att släktet Phylloscopus är parafyletiskt gentemot Seicercus. Dels är ett stort antal Phylloscopus-arter närmare släkt med Seicercus-arterna än med andra Phylloscopus (bland annat mindre kronsångare), dels är inte heller arterna i Seicercus varandras närmaste släktingar. Olika taxonomiska auktoriteter har löst detta på olika sätt. De flesta expanderar numera Phylloscopus till att omfatta hela familjen lövsångare, vilket är den hållning som följs här. Andra flyttar bland andra mindre kronsångare till ett expanderat Seicercus.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Mindre kronsångare häckar i rhododendron- och ekskogar på mellan 1500 och 2550 meters höjd. Fågeln lever av små leddjur och larver som den söker efter både högt i höga träd och lågt i buskar, men även små bär under hösten. Den häckar mellan februari och augusti.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och stabil populationsutveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Svartbrynad sångare

Svartbrynad sångare (Phylloscopus ricketti) är en fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Svartbrynad sångare är en medelstor (10–11 cm) lövsångare med bjärt gult på huvud och undersida. Vidare har den en pregnant huvudteckning med svartaktig hjässida, ett gröngult centralt hjässband, långt och livligt gult ögonbrynsstreck samt svartaktigt på tygeln och i ett streck genom ögat. På kind och örontäckare är den olivgul med olivgrön anstrykning. Sången består av en serie ljusa accelererande toner, medan lätet beskrivs i engelsk litteratur som ett frejdigt "pi-pew".

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i bergsområden i södra Kina. Den övervintrar i Laos och södra Vietnam. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktskap 
Svartbrynad sångare har tidigare behandlats som en del av gulgumpad sångare (P. cantator). Åt andra hållet har hartertsångaren fram tills nyligen kategoriserats som underart till svartbrynad sångare.

Släktestillhörighet 
DNA-studier visar att släktet Phylloscopus är parafyletiskt gentemot Seicercus. Dels är ett stort antal Phylloscopus-arter närmare släkt med Seicercus-arterna än med andra Phylloscopus (bland annat svartbrynad sångare), dels är inte heller arterna i Seicercus varandras närmaste släktingar. Olika taxonomiska auktoriteter har löst detta på olika sätt. De flesta expanderar numera Phylloscopus till att omfatta hela familjen lövsångare, vilket är den hållning som följs här. Andra flyttar bland andra svartbrynad sångare till ett expanderat Seicercus.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Svartbrynad sångare hittas i blandskog, enskog och öppnare vegetation på sluttningar upp till 1500 meters höjd. Den ses vanligen enstaka eller i par, ofta i artblandade flockar utanför häckningstid, födosökande i trädtoppar på jakt efter små ryggradslösa djur. Liksom andra lövsångare är den mycket aktiv i lövverket och kan ofta ses fånga insekter i flykten.

Häckning 
Fågeln häckar mellan maj och juli, med ägg funna i juni och ungar i juli. Boet placeras på marken bland klippblock eller upp till en meter upp i vegetationen.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC). Populationen har inte uppskattats, men den beskrivs som lokalt och sparsamt förekommande.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Charles Boughey Rickett (1851-1943), brittisk bankman och samlare av specimen i Bortre Orienten.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Kina
Lompobattangsångare

Lompobattangsångare (Phylloscopus sarasinorum) är en fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar. Den förekommer enbart i bergstrakter på sydvästra Sulawesi i Indonesien. Fram tills nyligen behandlades den och sulawesisångaren (P. nesophilus). Arten tros minska i antal till följd av skogsavverkningar. IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Utseende 
Lompobattangsångaren är en medelstor familj med brunaktig ovansida med grön anstrykning och ljusgul undersida. Näbben är övervägande svartaktig och benen mörka. På huvudet syns ett otydligt centralt hjässband, på vingarna ett ljust band på större täckarna och på stjärten en tydlig mängd vitt på stjärten, det senare dock bara synligt i flykten och underifrån. Närbesläktade sulawesisångaren saknar både hjässband och vingband samt har mindre vitt i stjärten.

Utbredning och systematik 
Lompobattangsångaren förekommer endast på sydvästra delen av ön Sulawesi i Indonesien. Den inkluderade tidigare arten Phylloscopus nesophilus, då med svenska trivialnamnet sulawesisångare. Sedan 2021 urskiljer dock tongivande International Ornithological Congress (IOC) nesophilus som egen art efter studier, sedan 2022 även av Clements et al. Det svenska trivialnamnet sulawesisångare har i samband med detta flyttats över till nesophilus som har den vidare utbredningen, medan den lokalt förekommande sarasinorum döpts om till lompobattangsångare.

Släktestillhörighet 
DNA-studier visar att släktet Phylloscopus är parafyletiskt gentemot Seicercus. Dels är ett stort antal Phylloscopus-arter närmare släkt med Seicercus-arterna än med andra Phylloscopus (bland annat lompobattangsångare), dels är inte heller arterna i Seicercus varandras närmaste släktingar. Olika taxonomiska auktoriteter har löst detta på olika sätt. De flesta expanderar numera Phylloscopus till att omfatta hela familjen lövsångare, vilket är den hållning som följs här. Andra som Howard & Moore flyttar lompobattangsångaren med släktingar till ett expanderat Seicercus.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Lompobattangsångaren hittas i skogar och skogsbryn i bergstrakter. Den ses ofta som en del av kringvandrande artblandade flockar.

Status 
Lompobattangsångaren har ett begränsat utbredningsområde där omfattande skogsavverkningar pågår, vilket tros påverka populationen negativt. IUCN kategoriserar den därför som nära hotad. Beståndet uppskattas till mellan 50 000 och 100 000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Sulawesi
Berggransångare

Berggransångare (Phylloscopus sindianus) är en fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar. Den förekommer i bergstrakter i Asien i två skilda områden, dels i Kaukasus, dels kring Kashmir.

Utseende och läte 
Berggransångaren är mycket lik gransångaren. Fåglar i Kaukasus mest lik sibirisk gransångare (P. c. tristis), men med smalare mörkare näbb, brunare ovansida och mattgula sidor. Populationen i Kashmir, P. s. lorenzii, är varmare och mörkare brun än nominatformen. Berggransångarens sång är nästan identisk med gransångarens, men locklätet är ett svagt psuu.

Utbredning och systematik 
Berggransångare delas in i två underarter med skilda utbredningsområden:
 Phylloscopus sindianus lorenzii (kaukasisk gransångare) – förekommer från sydvästra Asien (östra Turkiet till Kaukasus, Transkaukasien och nordöstra Iran)
 Phylloscopus sindianus sindianus (kashmirgransångare) – förekommer från allra västligaste Kina (sydvästra Xinjiang) till norra Pakistan och norra Indien

Båda underarter flyttar till lägre höjder på vintern. Den är sympatrisk med gransångaren i ett litet område i västra Kaukasus, men hybrider förekommer sällan, om någonsin. Vissa auktoriteter, bland annat BirdLife Sverige, delar upp taxonet i två arter, kashmirgransångare P. sindianus och kaukasisk gransångare P. lorenzii.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Under häckningssäsongen återfinns berggransångaren i tall- och björkskog, pilsumpskog, vassbälten, poppellundar och alar utmed åar och forsar, men även i trädgårdar, buskage med havtorn, Myricaria elegans eller rhododendron samt på sluttningar med en och bland dvärgbjörk vid trädgränsen. Den häckar från maj till början av augusti och lägger två till fem ägg. Det är osäkert vad den livnär sig av, men troligen småinsekter, spindlar och under hösten bär.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). I Europa tros det häcka 82.000-320.000 par. Eftersom Europa antas motsvara ungefär 35% av artens utbredningsområde uppskattas världspopulationen till 468.000-1.829.000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i palearktiska regionen
Lidsångare

Lidsångare (Phylloscopus subaffinis) är en asiatisk fågel i familjen lövsångare inom ordningen tättingar.

Fältkännetecken

Utseende 
Lidsångaren är en liten till medelstor lövsångare med en kroppslängd på 10,5 till 11 cm. Liksom liknande alpsångaren (Phylloscopus affinis) är ovansidan grönbrun, men den gula undersidan har till skillnad från denna beige inslag. Vidare är ögonbrynsstrecket otydligare men mer enhetligt, där alpsångarens bleknar bakom ögat. Ögonstrecket är mindre distinkt och kontrasterar i mindre grad med örontäckarna. Näbbunderhalvan är också övervägande mörk där alpsångarens är ljus eller endast mörkspetsad.

Läte 
Sången är en serie mjuka toner: tui-tui-tui-tui-tui. Lätet är ett mjukt och ganska svagt trrup eller tripp.

Utbredning 
Fågeln förekommer i västra Tonkin i norra Vietnam samt i centrala, södra och sydöstra Kina (sydöstra Qinghai österut till södra Shaanxi, Jiangxi och Fujian, söderut till norra och östra Yunnan, södra Guangxi samt nordöstra och östra Guangdong). Utanför häckningstid ses den i södra Kina (södra Yunnan österut till Zhejiang), norra och östra Myanmar, nordvästra Thailand, norra Laos och norra Vietnam (östra Tonkin). Arten har tillfälligt påträffats i nordöstra Indien, i Meghalaya.

Systematik 
Tidigare har lidsångaren behandlats som underart till alpsångaren, men skiljer sig åt vad gäller utseende, levnadsmiljö och läten. DNA-studier visar även att de inte är särskilt nära släkt. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Lövsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Phylloscopidae. Lövsångarnas närmaste släktingar är familjerna cettisångare (Cettiidae), stjärtmesar (Aegithalidae) samt den nyligen urskilda afrikanska familjen hylior (Hyliidae).

Levnadssätt 
Lidsångaren häckar i bergstrakter på mellan 1800 och 3600 meters höjd, dels i skog, dels nedanför trädgränsen på öppna buskiga sluttningar. Den häckar mellan maj och juli och lägger fyra ägg i ett litet kupolformat bo med sidoingång som placeras lågt. Information om födan saknas.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Endemiska fågelarter i Kina