kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Södermanlands runinskrifter 344

Runinskrift Sö 344 är en runhäll vid Kiholm och Södertäljevikens västra strand i Västertälje socken och Södertälje kommun, Södermanland. Den är sannolikt ristad mellan 1050 och 1080.

Vägvisningen, skyltningen och anläggningarna har utförts av Kulturhistoriska Föreningen i Södertälje med stöd av Astra Zeneca och Södertälje kommun. Besökare kan parkera vid Lugnet och sedan följa markeringarna för att komma fram till runhällen.

Inskriften 

Namnen är exempel på den germanska namntraditionen där Björns tre söner fått namn med -björn som senare led. Korset i ristningens centrum betyder att Björns släkt, liksom nästan alla 1000-talets runstensbeställare, var kristen.

Runhällen
Runhällen blev känd för forskningen år 1884 genom en anmälan till Riksantikvarien och undersöktes första gången år 1888. När man målade upp ristningen på nytt i augusti 2007 omtolkades textens sista ord till Östen. Denne runmästare har även signerat Holmfastristningen vid Holmfastvägen i Södertälje, samt den år 2007 påträffade Bornhuvudristningen vid Vitsand i Salems socken.

Placering 
Ristningen som skapades på 1000-talet är placerad vid sjöleden från Södertälje inåt Mälaren för att den skulle vara väl synlig för passerande sjöfarare. Runorna är därför ovanligt stora för att kunna läsas från sjön. Denna ristning kunde under många generationer läsas av dem som färdades med båt till och från Södertälje och vidare till Uppsala, Sigtuna, Adelsö och andra platser kring Mälaren.

Landhöjningen 
Då ristningen gjordes låg den cirka två meter över vattenytan men genom landhöjningen ligger den nu på fem meters höjd.

Se även
 Alfabetisk lista över runinskrifter
 Lista över Södermanlands runinskrifter
 Sverige under vikingatiden
 Sverige under äldre medeltiden

Bildgalleri

Källor 
 Skylt på plats.
 Kulturhistoriska Föreningen i Södertälje
 Södertälje kommun

 
Södermanlands runinskrifter
Runinskrifter i Södertälje kommun
Jan Miense Molenaer

Jan Miense Molenaer, född omkring 1610 i Haarlem, död där 1668, var en nederländsk konstnär.

Molenaer tog intryck bland annat från Frans och Dirck Hals samt Adriaen Brouwer. Han gifte sig 1636 med Judith Leyster. Molenaer var verksam i Haarlem 1636/37-1648, därefter i Amsterdam och Heemstede. Han målade främst porträtt, genremålningar och bibliska motiv.

Källor 
 Holländska mästare i svensk ägo, Nationalmusei utstälningskatalog 309, 1967

Externa länkar 
 
 

Nederländska porträttmålare
Nederländska genremålare
Personer från Haarlem
Födda 1600-talet
Avlidna 1668
Män
Hassan Sheikh Mohamud

Hassan Sheikh Mohamud (, arabiska: الشيخ حسن محمود), född 29 november 1955 i Jalalaqsi i Hiiraan, är en somalisk politiker och aktivist. Han var Somalias president mellan den 10 september 2012 och 8 februari 2017. Han återvaldes till landets president den 15 maj 2022.

Biografi 
Hassan Sheikh Mohamuds familj tillhör Hawiye-klanen. Mohamud tog examen från Jaamacada Ummada Soomaaliyeed år 1981. Han flyttade senare till Indien och studerade vid Barkatullah University, där han avlade en magisterexamen år 1988. Mohamud talar somaliska och engelska.

Mohamud arbetade som utbildningsadministratör för Unicef i centrala och södra delarna av landet från 1993 till 1995. År 1999 var han med och grundade Somali Institute of Management och Administration (SIMAD) i huvudstaden. Institutet överfördes därefter till Simad-universitet, och Mohamud arbetade som dekan fram till 2010.

Politisk karriär 
Mohamud började engagera sig i somalisk politik året därpå och grundade det oberoende partiet Freds- och utvecklingspartiet (PDP) i april 2011. Partimedlemmar valde honom enhälligt till partiledare i april 2011 med ett mandat på tre år.

Den 10 september 2012 valdes Mohamud till Somalias president vid landets presidentval 2012.

Den 15 maj 2022 återvaldes Hassan Sheikh Mohamoud till Somalias president för andra gången. Han efterträdde Mohamed Abdullahi Mohamed.

Referenser

Externa länkar

Somalias presidenter
Män
Levande personer
Födda 1955
Somaliska politiker under 2000-talet
Johann Rudolf Rahn

Johann Rudolf Rahn, född 24 april 1841 i Zürich, död där 28 april 1912, var en schweizisk konsthistoriker. 

Rahn blev efter studier i födelsestaden, Bonn och Berlin filosofie doktor 1866, professor vid universitetet i Zürich 1877 och vid Polytechnikum där 1883. Han utgav bland annat Geschichte der bildenden Künste in der Schweiz von den ältesten Zeiten bis zum Schluss des Mittelalters (tre delar, 1873–77) och Schweizer Städte im Mittelalter (1889) samt flera arbeten behandlande konstminnen i Schweiz olika kantoner. Sedan 1879 redigerade han "Anzeiger für schweizerische Altertumskunde".

Källor

Schweiziska konsthistoriker
Schweiziska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Zürich
Personer verksamma vid ETH Zürich
Födda 1841
Avlidna 1912
Män
Ugglan
Personer från Zürich
Franskbaserade kreolspråk

Franskbaserade kreolska språk hämtar sitt ordförråd huvudsakligen från franska. Kreolspråk började bildas på 1500-talet ur de pidginspråk, som användes mellan kolonisterna och de koloniserade. Efter användning under flera generationer blir kreolspråket fullständigt med vokabulär och grammatik.

Klassindelning
Kreolspråket indelas i olika grupper efter geografiska områden.

 USA
 Louisiansk kreol
 Franska Karibien
 Haitisk kreol.
 Guadeloupisk kreol
 Dominikisk kreol
 Martinikisk kreol
 Luciansk kreol
 Trinidadisk kreol
 Guyanansk kreol
 Indiska oceanen
 Seychellisk kreol
 Reunionisk kreol
 Mauritisk kreol
 Stilla havet
 Tayo

Kreolspråkets relation till franskan
Forskare har studerat franska kreolspråks relation till moderspråket. Psykiatrikern och revolutionären Frantz Fanon växte upp på Martinique, i ett samhälle som var präglat av ”radikal rasmässig ojämlikhet”. Han fann att kreolspråket var ett andra klassens språk i förhållande till franskan. För att slippa rasistiska kränkningar måste invånare i före detta franska kolonier lära sig att tala perfekt franska.

Kommentarer till kreol

Referenser

Noter

Tryckta källor

Franskbaserade kreolspråk
Gottfried Kinkel

Johann Gottfried Kinkel, född 11 augusti 1815 i Oberkassel nära Bonn, död 13 november 1882 i Zürich, var en tysk skald och konsthistoriker. 

Kinkel, som var son till en protestantisk präst, studerade i sin ungdom teologi i Bonn och Berlin och föreläste 1836–1837 som privatdocent i kyrkohistoria i Bonn. Efter en vistelse i Italien 1837–1838 höll han mycket besökta föreläsningar i konsthistoria, blev 1840 religionslärare vid ett gymnasium i Bonn samt strax därefter hjälppredikant i Köln. 

Vid samma tid gjorde Kinkel bekantskap med den fem år äldre Johanna Mathieux, som sedan flera år levt skild från sin förste man, och i umgänget med henne fördes han bort från ortodoxin. När han 1843 gifte sig med henne, väckte detta den teologiska fakultetens misshag, och därmed var brytningen fullbordad. 

Kinkel gick 1845 över till den filosofiska fakulteten och blev 1846 kallad till extra ordinarie professor i konsthistoria, i vilket ämne Bonn, först bland Tysklands universitet, då fick en lärostol. År 1845 utgav han första bandet av det ofullbordade verket Geschichte der bildenden Künste bei den christlichen Völkern, som utkom samtidigt med Franz Kuglers och Karl Schnaases bekanta verk. 

Under 1848 års politiska stormar kastade sig Kinkel in i den revolutionära rörelsen, utgav broschyren Handwerker, rette dich! (1848) och tidningen "Spartacus" samt blev en av huvudmännen för socialdemokraterna i Rhenprovinsen. Som deltagare i det badensiska upproret häktades han 1849 och dömdes till livstids fästning. Han insattes på Spandau 1850, men lyckades i november samma år rymma därifrån. 

Efter att ha kommit i säkerhet till England begav Kinkel sig 1851 till USA, men återvände snart till London, där han vid universitetet höll föreläsningar över konst och tysk litteratur. I London förlorade han sin fru, som dog av ett fall ut genom fönstret. År 1866 kallades han till professor i konsthistoria vid Polytechnikum i Zürich. 

Som skald utgav Kinkel Gedichte (1843, sjunde upplagan 1872; andra samlingen 1868). I synnerhet är två episka dikter berömda, främst Otto der Schutz (1846; 81:a upplagan 1903), men även Der Grobschmied von Antwerpen (1872; femte upplagan 1900); mindre framstående är däremot hans dramatiska dikt Nimrod (1857). Tillsammans med sin fru utgav han Erzählungen (1849; tredje upplagan 1883). Hans sista dikt var Tanagra. Idyll ans Griechenland (1883; tredje upplagan 1886). 

Som konsthistoriker författade Kinkel, förutom den ovannämnda konsthistorien, Euripides und die bildende Kunst (1872), Peter Paul Rubens (1874) och Mosaik zur Kunstgeschichte (1876). Ett monument över honom restes 1906 i hans födelseort.

Källor

Noter

Externa länkar

Tyska kyrkohistoriker
Tyska konsthistoriker
Tyska professorer
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer verksamma vid ETH Zürich
Tyska poeter under 1800-talet
Tyskspråkiga poeter
Tyska författare under 1800-talet
Födda 1815
Avlidna 1882
Män
Ugglan
Karibisk kreolengelska

Karibisk kreolengelska är en sammanfattande benämning på de kreolspråk som är baserade på den engelska som talas i och omkring Karibien. De flesta kreolengelska språken bildades i brittiska kolonier efter den stora expansionen av brittiska flottans militära makt och handel under 1600-, 1700- och 1800-talen.

Engelskbaserade kreolspråk
Karibien
Wiggersdiagram

Wiggersdiagram är ett standarddiagram som används vid hjärtundersökningar, och har fått sitt namn efter Dr. Carl J. Wiggers.

X-axeln visar tiden och Y-axeln innehåller olika storheter uppställda under varandra för att tydligare visa hjärtats funktioner.

 Blodtryck
 Aortatryck
 förmakstryck
 kammartryck
 kammarvolym
 Elektrokardiogram
 Artärsflöde (optional)
 hjärtljud (optional)

Genom att sätta sätta alla dessa storheter i samma diagram blir det enklare att illustrera förhållandet mellan dem i hjärtcykeln.

Händelser i en cykel 

Notera att under de isovolymetriska faserna så är alla hjärtklaffar stängda samtidigt. Att alla klaffar är öppna sker normalt inte. 
S3 och S4 är hjärtljud som bara hörs vid sjukdomstillstånd och hörs normalt inte.

Bilder

Se även 
 Elektrokardiogram
 Blodtryck

Externa länkar 
 Flash animation at utah.edu

Källor 
 Wiggerdiagram, McGill, läst 10 september 2012

Elektrodiagnos
Diagnostekniker för hjärt-kärlsystemet
La Ferté-Alais

La Ferté-Alais är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen La Ferté-Alais som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade La Ferté-Alais  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen La Ferté-Alais

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Fleury-Mérogis

Fleury-Mérogis är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Morsang-sur-Orge som tillhör arrondissementet Évry. År  hade Fleury-Mérogis  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Fleury-Mérogis

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Kulturbryggan

Kulturbryggan var en statlig kommitté i Sverige som 2010 till 30 september 2015 verkade med att utreda alternativa och kreativa sätt att säkerställa finansiering av kulturprojekt. De skulle samtidigt fördela 25 miljoner kronor årligen till nya kulturprojekt i en försöksverksamhet. Kommittén redovisade sitt slutbetänkande Att angöra en kulturbrygga SOU 2012:16 den 30 mars 2012, men försöksverksamheten förlängdes genom flera tilläggsdirektiv fram till den 31 september 2015.

Som ordförande för kommittén utsågs Bo-Erik Gyberg.

Bakgrund
Fram till 2009 skedde viss finansiering av nyskapande kulturprojekt med medel från stiftelsen Framtidens kultur som tilldelades drygt 500 miljoner kronor vid avvecklingen och utskiftningen av Löntagarfonderna 1994. Med påfyllning från avkastningen delade Framtidens kultur ut cirka 900 miljoner under sin existens. 
Regeringen Reinfeldt beslutade att inrätta Kulturbryggan för att utreda framtida finansiering samt att fördela 50 miljoner kronor i konstnärsstöd fördelat på två år 2011 och 2012. För att ta del av medlen var man som projektansökare tvungen att ordna privat medfinansiering till projektet. Kommittén hade som ambition att starta en kulturfond som samlade in medel från privata aktörer.

I sitt slutbetänkande Att angöra en kulturbrygga SOU 2012:16 föreslog kommittén att verksamheten skulle ombildas till en myndighet under 2013. I avvaktan på slutligt besked förlängdes kommitténs försöksverksamhet flera gånger fram till 31 december 2015, när regeringen vid ett sammanträde 19 mars 2015 beslutade att kommitténs uppdrag att driva bidragsverksamheten skulle upphöra 31 december 2015. Försöksverksamheten i Kulturbryggan skulle istället inordnas som ett beslutsorgan under Konstnärsnämnden.

Referenser

Externa länkar
 Att angöra en kulturbrygga SOU 2012:16
 Kulturbryggan under Konstnärsnämnden

Organisationer bildade 2011
Statens offentliga utredningar
Sveriges kulturpolitik
Fontaine-la-Rivière

Fontaine-la-Rivière är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Méréville som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade Fontaine-la-Rivière  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Fontaine-la-Rivière

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Fontenay-lès-Briis

Fontenay-lès-Briis är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Limours som tillhör arrondissementet Palaiseau. År  hade Fontenay-lès-Briis  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Fontenay-lès-Briis

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Fontenay-le-Vicomte

Fontenay-le-Vicomte är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Mennecy som tillhör arrondissementet Évry. År  hade Fontenay-le-Vicomte  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Fontenay-le-Vicomte

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
La Forêt-le-Roi

La Forêt-le-Roi är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Dourdan som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade La Forêt-le-Roi  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen La Forêt-le-Roi

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
La Forêt-Sainte-Croix

La Forêt-Sainte-Croix är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Méréville som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade La Forêt-Sainte-Croix  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen La Forêt-Sainte-Croix

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Forges-les-Bains

Forges-les-Bains är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Limours som tillhör arrondissementet Palaiseau. År  hade Forges-les-Bains  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Forges-les-Bains

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Gironville-sur-Essonne

Gironville-sur-Essonne är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Milly-la-Forêt som tillhör arrondissementet Évry. År  hade Gironville-sur-Essonne  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Gironville-sur-Essonne

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Gometz-la-Ville

Gometz-la-Ville är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Limours som tillhör arrondissementet Palaiseau. År  hade Gometz-la-Ville  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Gometz-la-Ville

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Gometz-le-Châtel

Gometz-le-Châtel är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Limours som tillhör arrondissementet Palaiseau. År  hade Gometz-le-Châtel  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Gometz-le-Châtel

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Les Granges-le-Roi

Les Granges-le-Roi är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Dourdan som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade Les Granges-le-Roi  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Les Granges-le-Roi

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Guibeville

Guibeville är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Arpajon som tillhör arrondissementet Palaiseau. År  hade Guibeville  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Guibeville

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Guigneville-sur-Essonne

Guigneville-sur-Essonne är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen La Ferté-Alais som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade Guigneville-sur-Essonne  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Guigneville-sur-Essonne

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Guillerval

Guillerval är en kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Méréville som tillhör arrondissementet Étampes. År  hade Guillerval  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Guillerval

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Essonne
Lästen

Lästen är en sjö cirka 14 kilometer söder om Gnesta i Nyköpings kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Sjön är en sprickdalssjö och en av Svärtaåns källsjöar. Någon gång efter 1793 grävdes sjöns nuvarande utlopp, en kort bäckfåra med en fallhöjd av 7 meter  till sjön Likstammen, Natura 2000 - SE0220357.Därigenom sänktes sjöns vattennivå med ca 1,5 meter. Tack vare ett vandringshinder i Lästens nuvarande utlopp torde fiskbeståndet i Lästen vara genetiskt opåverkat sedan 150-200 år. Lästens avrinningsområde utgörs i allt väsentligt av en likåldrig  och grandominerad barrskog (huggningsklass D1 2012). Ett mindre tilloppsdike i SV är påverkad av jordbruksmark. Lästens södra strandlinje omfattar klippor och branter, medan den norra är skogbevuxen till standkanten.
Lästens strandlinje uppgår till 4,5 km och dess yta  till 23 ha. Med  ett medeldjup på 3,6 meter (största djup 4,8 meter) rymmer sjön 730 000 m3. Med ökad näringstillförsel har ett tidigare oligotroft (näringsfattigt) tillstånd ersatts av ett mesotroft (måttligt näringsfattigt) tillstånd.  Rester av en vattendriven såg/kvarn som tog ur bruk omkring 1920  återfinns i Lästens utlopp till Likstammen. Mellanvik, den enda bosättningen vid Lästen, brukades av torparen Hans redan 1654. Den sista småbrukaren avvecklade verksamheten, med tre kor och en häst, 1952.  Lästringe medeltidskyrka, 4,5 km SO om Lästen lär ha fått sitt namn av folket bosatt vid sjön "Lästern".

Delavrinningsområde 
Lästen ingår i delavrinningsområde (653690-158240) som SMHI kallar för Utloppet av Likstammen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Svärtaån (Sundbyån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Nyköpings kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Svärtaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Nyköpings kommun
Funktionsgenerator

En funktionsgenerator är vanligtvis en typ av elektroniskt mätinstrument eller mjukvara som används för att generera olika typer av elektriska vågformer över ett brett område av frekvenser.  Några av de mest vanliga vågformerna som produceras av en funktionsgenerator är sinus, fyrkant, triangel och sågtandsformer.  Dessa vågformer kan antingen vara repetitiva eller engångs (vilket kräver en inre eller yttre triggerkälla).  Integrerade kretsar som används för att generera vågformer kan också betraktas som funktionsgenerator IC.

Se även 
 Signalgenerator
 Oscilloskop
 Spektrumanalysator

Referenser

Noter 

Elektronik
Mätteknik
Elektriska mätinstrument
Signalbehandling
Jenny Widarsson

Jenny Widarsson (senare Johannesson), född 2 september 1976, är en svensk friidrottare (långdistanslöpare). Hon tävlar för Mullsjö SOK.

Personliga rekord 

Utomhus 
1 500 meter – 4:32,51 (Göteborg 5 juli 2003)
5 000 meter – 16:51,76 (Växjö 1 juli 2003)
10 000 meter – 34:26,85 (Helsingfors, Finland 5 september 2003)
10 km landsväg – 34:49 (Stockholm 1 september 2003)
Halvmaraton – 1:17:32 (Berlin, Tyskland 1 april 2007)
Maraton – 2:48:13 (Frankfurt, TYskland 25 oktober 2009)

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Svenska långdistanslöpare
Kvinnor
Födda 1976
Levande personer
Svenska mästare i långdistanslöpning
Hugo Knorr

Hugo Knorr, född 17 november 1834 i Königsberg (nuvarande Kaliningrad), död 29 september 1904 i Karlsruhe, var en tysk landskapsmålare.

Knorr blev 1852 elev vid konstakademien i sin födelsestad. Efter att först ha målat landskap från Harz kom han 1861 till Norge, där han gjorde studier i berg och skog, vilka sedan användes för kompositioner, vittnande om förmåga att skildra sublima naturscener med vattenfall, högslätter, fjäll och jöklar. Stor uppmärksamhet väckte han 1867 med tio kartonger till Frithiofs saga, även om bifallet var delat. Under det man å ena sidan framhöll den poetiska uppfattningen och kännedomen om Nordens natur, anmärktes å den andra, att det specifikt konstnärliga var svagt, att figurerna inte var människor, utan dimgestalter, och att i det hela uppfattningen var för mycket lyriskt stämningsfylld. Därefter följde en ny cykel, Was der Mond bescheint, och sagan om Kung Vinter. Han blev 1873 professor vid Polytechnikum i Karlsruhe.

Källor

Tyska landskapsmålare
Tyska professorer
Personer verksamma vid Karlsruher Institut für Technologie
Tyska målare under 1800-talet
Personer från Königsberg
Födda 1834
Avlidna 1904
Män
HMP Wolds

HMP Wolds är ett privat fängelse i kategori C för män i England, beläget sydväst om Everthorpe, (utanför Brough) i East Riding of Yorkshire. Det drivs av G4S, och närmaste fängelse är HMP Everthorpe.

Historia
1991 vann G4S den första upphandlingen om privata fängelser i Storbritannien, vilken även var den första i hela Europa. HMP Wolds invigdes i april 1992 som ett häkte, men blev 1993 ett fängelse i säkerhetsklass B. 2001 vann HMP Wolds nästa upphandling, och fängelset bytte säkerhetsklass till C.

Fängelset
Fängelset är i kategori C och för vuxna män (inklusive de som avtjänare senare delar av livstidsstraff). Fängelset består av sex enheter med enkel- och dubbelceller (vissa enkelseller har infört dubbelbeläggning. 

I programmet förekommer bland annat utbildning, arbete och trädgård. Det finns också ett gym och kaplan för flera religioner.

Den 13 juli 2011 meddelades att HMP Wolds kommande höst skulle genomgå ny handlingar, med anbud från privata företag och HM Prison Service sedan kontraktet med G4S gått ut.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 G4S webbplats för HMP Wolds
 Storbritanniens justitieministerium

Fängelser i England
Byggnader och anläggningar i Yorkshire