kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Träskaraber

Träskaraber (arabiska: عرب الأهوار, ʻArab al-Ahwār) även kallad Maʻdān (arabiska: معدان "boende på slätten"); Qahtan (arabiska: قحطان) ” sydarabisk stamm” eller Shroog (mesopotamiska arabiska شروگ), "de från öster") – de tre sistnämnda anses ofta vara nedsättande i våra dagar – är invånare av de irakiska träskmarkerna i det moderna södra Irak, såväl som i Hawizeh-myrarna som grenslar gränsen mellan Irak och Iran.

Bestående medlemmar av många olika sydarabiska och mandeiska stammar, såsom Āl Bū Muḥammad, Ferayghāt, Shaghanbah, Āl Khamisi, hade Maʻdān utvecklat en kultur centrerad på myrarnas naturresurser och unik från andra araber. Många av myrarnas invånare fördrevs när våtmarkerna dränerades under och efter 1991 upproret i Irak. Dräneringen av kärren orsakade en betydande nedgång i bioproduktiviteten; efter den multinationella styrkans störtande av Saddam Husseins regim återställdes vattenflödet till myrarna och ekosystemet har börjat återhämta sig.

Historia och diskriminering 
Träskaraber har genom historian blivit utsatta för diskriminering och slaveri pågrund av deras yrke, utseende och unika hudfärg, de har även blivit nekade till utbildning, särskilt av kurder och sunni araber. Träskarab eller shroogi är en person som kommer från landsbygden i södra Irak, särskilt från städerna runt Basra, Amarah och Nasiriyah.  Det anses vara ett rasistiskt ord som främst används av kurder och baghdadier i Irak. Kurder och baghdadier ser ner på bönderna i södra Irak pågrund av deras yrke och utsedd när det gäller att odla mark, kurder anser att dessa bönder är lågklassmänniskor och inte förtjänar respekten, de förnekar också deras arabiska härkomst och påstår att de är romer (kawliya). Feylikurdiska emirer i Bagdad brukade oftast använda kastrerade träskaraber som tjänare och väktare i deras hem och haremer, man såg till att kastrera träskaraber så att kvinnorna inte skulle bli utsatta för våldtäkt.

Folkmord och etnisk utrensning 
Under första världskriget utsattes träskaraberna för systematisk folkmord av feylikurdiska stammar med stöd från Persien och Osmanska riket. Feyliernas motiv var att utrota och landsförvisa träskaraberna från deras hemland, feylierna ville utöka träskorna och koppla de senare med resten av persiska viket. Anledningen var att feylierna ville ha tillgång till kusten, hamnar så att de kunde handla enklare med omvärlden och bilda ett självständigt land. Feylikurdiska soldater mördade och förslavade familjer, våldtog kvinnor och steriliserade barn så att populationen inte skulle växa. Soldaterna brände ner byar, bondgårdar och förgiftade brunnar så att lokalbefolkningen inte fann något att äta eller dricka vilket ledde till svält. Runt 3 miljoner träskaraber mördades under processen, varav 70% av den mandeiska och romska populationen minskades rejält. feylierna misslyckades med deras kampanj då Storbritannien hindrade dem från att uppnå deras mål efter att Osmanska riket förlorade kriget.

Källor 

Etniska grupper i Asien
Iraks samhälle
Belgiska köket

Det belgiska köket liknar ofta det franska köket i sina nordliga varianter och anses vara en blandning av det franska och det nederländska köket. Smakerna är ofta mjuka, kryddrika och milda även om maten är ganska fet. Vanliga kryddor är muskotnöt, körvel, persilja, dragon, gräslök och lagerblad. Smör och grädde är mycket vanliga ingredienser och kött, i huvudsak fläskkött, och fisk är de mest använda varorna i basmaten. Typiska belgiska rätter är waterzooi (kyckling eller fisk med strimlade grönsaker i en buljongbaserad sås) och carbonade flamande/stoofvlees (en köttgryta på nötkött marinerat i mörkt öl) som även anses vara landets nationalrätter. 

Det finns många olika ölsorter i Belgien, runt 400 olika sorter belgiskt öl. Några av de mer uppmärksammande öltyperna är trappistöl och olika typer av fruktöl, där körsbärsöl (kriek) är vanligast. I Belgien dricks också mycket inhemskt producerad ljus lageröl, som dock sällan ses på export. Det är även vanligt att man kokar maten i öl. Belgisk choklad är känt över hela världen och många konditorier har specialiserat sig på choklad. Konditorierna har även öppet på söndagar eftersom befolkningen då går ut på morgonen och köper bröd, kakor och choklad. Belgiska våfflor är vanliga i landet.

Pommes frites, som belgarna anser är en belgisk rätt, är väldigt vanliga i hela landet. De första pommes fritesen skall ha gjorts i Vallonien 1680 när folk inte kunde fritera fisk som var en bristvara på grund av att vattnen fryst till is. Man testade då att istället fritera potatis, skuren i bitar av en plattfisks tjocklek. Pommes frites är ett fullt accepterat tillbehör i den högre gastronomin men äts för det mesta som snabbmat, oftast serverat i en pappstrut tillsammans med majonnäs, och säljs i denna form från friterier som går under namnet frietkot eller friterie och som kan vara både fasta och mobila.

Man har ända sedan medeltiden gjort inläggningar, senap, vinäger, örter och torkat frukt medan choklad, tomat, potatis och exotiska kryddor tillkom köket på 1500- och 1600-talet.

Till lunch äter man i Belgien ofta en stor smörgås. Kokta musslor serveras ofta med pommes frites i form av rätten moules frites. En mycket flitigt använd grönsak är endiver som används till det mesta. Det finns starka åltraditioner i landet.
I Bryssel finns det väldigt många restauranger som fått stjärnor i Den röda Michelinguiden.

Brysselkålen anses ha förädlats fram i Belgien under 1500-talet även om den inte blev speciellt populär internationellt förrän under 1800-talet.

Källor 

Olika regioners kök i Europa
Erik Löfgren (ingenjör)

Erik Olof Löfgren, född 23 februari 1897 i Lilla Malma församling, Södermanlands län, död 7 augusti 1986 i Gustav Vasa församling, Stockholm, var en svensk ingenjör och professor i radioteknik. Han var far till ingenjör Lars Löfgren.

Löfgren blev civilingenjör vid Kungliga Tekniska högskolan (KTH) 1920. Han arbetade vid Patent- och registreringsverket 1921–1923 och vid L M Ericsson 1923–1934. Han var tillförordnad professor vid KTH 1934–1939 och professor i radioteknik 1939 till 1963.

Erik Löfgren är i dag mest känd för sin avhandling om tonarmsgeometri för skivspelare 1938. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Noter 

Svenska professorer i elektroteknik
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Personer med anknytning till Ericsson
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer från Lilla Malma socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1897
Avlidna 1986
Män
Bentley Mulsanne (2010)

Bentley Mulsanne är en lyxbil, som den brittiska biltillverkaren Bentley introducerade på bilsalongen i Frankfurt i september 2009.. 

Bilen visades första gången på Pebble Beach Concours d’Elegance i augusti 2009 och är avsedd att vara Bentleys flaggskepp, större och dyrare än Flying Spur-modellen. Motorn är ännu en utveckling av den klassiska V8:an som Bentley använt sedan 1959. Leveranserna startade i mitten av 2010.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats. 

Mulsanne
Bakhjulsdrivna fordon
Ryssland vid världsmästerskapen i friidrott 2009

Ryssland deltog vid Världsmästerskapen i friidrott 2009 i Berlin.

Medaljörer 

2009 i Ryssland
Friidrott i Ryssland
Nationer vid världsmästerskapen i friidrott 2009
Richard Böckh

Richard Böckh, född 28 mars 1824 i Berlin, död där 5 december 1907, var en tysk statistiker; son till August Böckh.

Böckh inträdde 1845 i preussisk statstjänst, blev 1864 regeringsråd och var 1875-1902 direktör för staden Berlins statistiska byrå. År 1881 utnämndes han tillika till extra ordinarie professor vid Berlins universitet och 1895 till ordinarie professor. 

På 1860-talet publicerade Böckh några väl mottagna, på noggranna källstudier grundade arbeten om begränsningen och bestämmandet av Tysklands språkområden, såsom Sprachkarte vom preußischen Staat (1864), Die statistische Bedeutung der Volkssprache als Kennzeichen der Nationalität (1866) och Der deutschen Volkszahl und Sprachgebiet (1869).

Av hans senare arbeten kan nämnas Die geschichtliche Entwickelung der amtlichen Statistik des preußischen Staats (1863), Sterblichkeitstafel für den preußischen Staat im Umfang vom 1865 (1875), Die Bevölkerungs-, Gewerbe- und Wohnungsaufnahme von 1. Dezember 1875 in der Stadt Berlin (1878; vidare för åren 1880, 1885, 1890, 1895) och Die Bewegung der Bevölkerung der Stadt Berlin 1869-1878 (1884), varjämte han utgav "Statistisches Jahrbuch der Stadt Berlin" (årgång 1877-99, den sista utkom 1902), där han meddelade viktiga undersökningar, särskilt i fråga om äktenskapsstatistiken.

Böckh införde förfinade metoder och vetenskapligare behandling av källorna, och Berlins statistiska byrå blev under hans ledning den främsta i världen. Han hade ett stort inflytande på den i kraftigt uppsving varande kommunalstatistiken i Tysklands större städer; han utarbetade bland annat en särskild metod för mortalitetstabellernas beräkning.

Källor

Tyska statistiker
Tyska professorer
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Födda 1824
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Personer från Berlin
Keelingkurvan

Keelingkurvan är en graf som visar atmosfärens ökade halter av koldioxid. 

Den visar dels de naturliga säsongsvariationerna i koldioxidhalt i atmosfären och dels att halten koldioxid i atmosfären ökar år från år. De naturliga variationerna beror på att planeten "andas". När det är vår på norra halvklotet så växer växtligheten extra fort och binder då extra mycket koldioxid. Resultatet blir att halten koldioxid i atmosfären minskar, på liknande sätt som den minskar då människor och djur andas in. Denna "inandning" fortsätter under sommaren men när det blir höst på norra halvklotet så kommer istället en "utandning" så att koldioxidhalten ökar. Ökningen av halten beror på att förmultningen dominerar under hösten, och i den processen avges koldioxid. Klimatforskare använder sig av keelingkurvan för att förutsäga koldioxidhalterna i framtiden och därmed även jordens temperatur och klimat.

Keelingkurvan är döpt efter den amerikanska geokemisten och oceanografen Charles David Keeling (1928–2005), som var den som inledde mätningarna på toppen av berget Mauna Loa i Hawaii år 1958. Han var också den som först uppmärksammade världen på människans möjliga påverkan på växthuseffekten och på den globala uppvärmningen.

Många forskare menar att man, för att hålla den globala uppvärmningen på en säker nivå, bör hålla sig under 350 PPM, något som dock överskeds 1987.

Begreppet har populariserats av Greta Thunberg.

Referenser

Externa länkar
Mätningarna på Mauna Loa sedan 1958 i tabellform

Jordens atmosfär
Klimatförändring
Carl Otto Lagercrantz

Carl Otto Lagercrantz, född 12 juli 1683, död 15 december 1746, var en svensk militär och politiker.

Biografi
Carl Otto Lagercrantz var son till Magnus Gavelius, adlad Lagercrantz (1648–1693) och Anna Maria Sneckenberg. Han gick tidigt i krigstjänst och tjänade under Karl XII i Polen, och slogs under Magnus Stenbock vid Helsingborg och Gadebusch. Han hade även stridit under franske marskalken Claude Louis Hector de Villars i spanska tronföljdskriget och deltagit i slaget vid Malplaquet med flera bataljer.

1710 hade han avancerat till ryttmästare vid Västgöta kavalleri, 1712 fick han majors titel och 1721 överstelöjtnants. Han hade 1731 tagit avsked från sin militära tjänst i avsikt att få bli kommendant vid Marstrand, men positionen gavs till en annan och Lagercrantz gav sig i stället in i politiken.

Som huvudman för ätten Lagercrantz deltog han i riksdagarna 1723 samt 1731 till och med 1743. 1734 invaldes han i sekreta utskottet. Han var skicklig talare och blev snabbt en av Hattpartiets verksammaste hantlangare och bidrog verksamt till mössrådets störtade 1738-39. Han samlade omkring sig ett parti av unga lojala adelsmän, som skämtsamt kallades "Lagercrantz' frikår". Sedan krig 1741 blivit förklarat sattes Lagercrantz, som 1739 blivit överste för Älvsborgs regemente, som Charles Emil Lewenhaupts närmaste rådgivare.

Han sändes 1742 (sedan Ryssland uppsagt stilleståndsavtalet) till Moskva för underhandlingar, men överskred sina befogenheter som underhandlare och började på egen hand agitera för Carl Peter Ulriks val till svensk tronföljare, varför han fängslades vid sin återkomst till Sverige. Han släpptes dock snart fri.

Till Dalupprorets 1743 kuvande bidrog Lagercrantz aktivt, då hans Älvsborgs regemente var det första, som förmåddes öppna eld mot upprorsarmén. Han avled på säteriet Sannarp i Halland, som han köpt 1721.

Carl Otto Lagercrantz var gift med Anna Christina Silfverskiöld, en dotter till Nils Silfverskiöld och Juliana Gripenflycht. De hade en dotter, gift Palmhielm.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Noter

Vidare läsning 
 

Födda 1683
Avlidna 1746
Män
Hattpartiet
Bureätten
Carl Otto
Deltagare i slaget vid Helsingborg
Karoliner
Svenska militärer under 1700-talet
Deltagare i slaget vid Gadebusch
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Deltagare i slaget vid Malplaquet
What Is and What Should Never Be

What Is and What Should Never Be är en sång inspelad av den brittiska rockgruppen Led Zeppelin 1969 på albumet Led Zeppelin II. Låten handlar om en romans som Robert Plant hade med sin frus yngre syster.

Sånger 1969
Låtar av Led Zeppelin
The Lemon Song

The Lemon Song är en sång inspelad av den brittiska rockgruppen Led Zeppelin 1969 på albumet Led Zeppelin II. Textmässigt lånar låten friskt från Howlin' Wolf's "Killing Floor" och Robert Johnson's "Travelling Riverside Blues".

Sånger 1969
Låtar av Led Zeppelin
Living Loving Maid (She's Just a Woman)

Living Loving Maid (She's Just a Woman) är en sång inspelad av den brittiska rockgruppen Led Zeppelin 1969 på albumet Led Zeppelin II. Endast fragment av låten framfördes live av gruppen.

Sånger 1969
Låtar av Led Zeppelin
Ramble On

Ramble On är en sång inspelad av den brittiska rockgruppen Led Zeppelin 1969 på albumet Led Zeppelin II. Robert Plant hämtar mycket till texten från Sagan om ringen. Första gången gruppen spelade låten live i sin helhet var vid återföreningskonserten 10 december 2007.

Sånger 1969
Låtar av Led Zeppelin
Bring It On Home

Bring It On Home är en sång inspelad av den brittiska rockgruppen Led Zeppelin 1969 på albumet Led Zeppelin II. Låtens inledning och avslut är en Willie Dixon-låt, medan själva låten är en Led Zeppelin-komposition.

Sånger 1969
Låtar av Led Zeppelin
Klaus Müller

Klaus Jürgen Müller, född 6 februari 1923 i Berlin, Tyskland, död 12 mars 2010 i Bonn, var en tysk paleontolog. Han var mellan 1967 och 1988 professor i paleontologi vid Universitetet i Bonn. Han invaldes 1986 som utländsk ledamot av svenska Vetenskapsakademien.

Källor 

Tyska paleontologer
Tyska professorer
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1923
Avlidna 2010
Brades

Brades är en ort i Montserrat med cirka  invånare. Den är sedan 1998 de facto öns huvudstad. Orten ligger i öns nordvästra hörn. Den officiella huvudstaden Plymouth ligger på södra delen av ön, men har varit övergiven sedan 1997 på grund av ett vulkanutbrott, som begravde staden. Interimistiska regeringsbyggnader har sedan dess byggts i Brades. Flera namn har föreslagits för den nya huvudstaden som håller på att byggas i området. Ett av dem är Port Diana, till minne av prinsessan Diana.

Referenser

Orter i Montserrat
Yang Yong-eun

Yang Yong-eun, född 15 januari 1972 i Jeju-do, Sydkorea är en sydkoreansk golfspelare. Han vann PGA Championship 2009. Han blev Asiens förste manliga majorsegrare i golf.

Källor

Födda 1972
Män
Sydkoreanska golfspelare
Levande personer
WP:Projekt Korea
Missarna

Missarna är en sång skriven av Wille Crafoord och framförd av Wille Crafoord i den svenska Melodifestivalen 1997 och placerade sig på tredje plats. Låten låg även på studioalbumet Samma typ av annorlunda saker.

Sången är skriven i evergreenform och den optimistiskt filosofiska texten behandlar tänkbara fördelar med livets missöden, till exempel när Christofer Columbus seglade fel.

Melodin tog sig in på Svensktoppen den 22 mars 1997  men redan gången därpå var den utslagen .

Källor

 Information i Svensk mediedatabas.

Melodifestivalbidrag 1997
Musiksinglar 1997
Svensktoppsmelodier 1997
Svenskspråkiga sånger
Samma typ av annorlunda saker

Samma typ av annorlunda saker är ett bevingat uttryck hämtat från ett album från 1997 av Wille Crafoord, och hans första som soloartist, med sånger som "Samma typ av annorlunda saker", "Adam & Eva" - vilken utgjorde titelmelodin till Herngren och Holms succéfilm med samma namn - "Missarna" (som även placerade sig som trea i Melodifestivalen 1997). "Jag samlar på dej", som har etablerat sig som en av våra mer nyttjade bröllopssånger. Även "Världens Bästa Lim", "Solsken" och "Man har väl rätt att ändra sej?" som lånades ut till nya moderaterna valåret  2006 bland annat i protest mot en alltför vänsterfixerad kulturvärld. Ytterligare en singelhit "Apan ser apan gör" och "Tyst & Cool". 

Albumet, som nått stor spridning inte minst i musikerkretsar, sålde guld, grammisbelönades och nådde som högst 5:e plats på den svenska albumlistan.

Låtlista 
Samma typ av annorlunda saker
Adam & Eva
Tyst & cool
Man har väl rätt å ändra sej?
Apan ser apan gör
Missarna
Världens bästa lim
Jag samlar på dej
Din tur
Som gjort för att bli regn
Alla är bäst (till och med du)
Solsken

Listplaceringar

Medverkande 
Willie Crafoord - sång, gitarr, kompositör, textförfattare
David Nyström - piano, "Würlitzlar och sånt"
Ola Gustafsson, gitarr av "allehanda slag"
Magnus Persson - trummor och "rasselgrejer"
Sven Lindvall, bas

Referenser

Fotnoter 

Album av Wille Crafoord
Musikalbum 1997
Svenska debutalbum
Debutalbum 1997
Vart tog den söta lilla flickan vägen?

Vart tog den söta lilla flickan vägen? är en hiphoplåt av Just D från albumet Tre Amigos. Listhiten aktualiserade problematiken kring så kallad sampling då vissa delar inspirerades av Owe Thörnqvists Loppan med dess refräng Vart tog den stygga lilla loppan vägen?. Låten Loppan är i sin tur inspirerad av Jamaica-hiten Where Did The Naughty Little Flea Go?.

Svenska hiphoplåtar
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1993
Flickorna

Flickorna är en svensk dramafilm från 1968, regisserad av Mai Zetterling.

Om filmen 
Texten nedan är ursprungligen från artikeln Mai Zetterling.

Zetterlings feministiska Flickorna (1968) med Bibi Andersson, Harriet Andersson och Gunnel Lindblom handlar om ett teatersällskap som repeterar Aristofanes pjäs Lysistrate där kvinnorna i Aten gör uppror för att tvinga männen att sluta kriga. Filmen blandar scener från teatergruppens kvinnliga medlemmars privatliv med scener ur Lysistrate. Filmen mötte hård kritik och försvann från Stockholmsrepertoaren efter tre och en halv vecka. “Vilka förstockade menstruationer!”, kommenterade Expressens Bo Strömstedt.  

Av annan åsikt kom från Simone de Beauvoir: “Ironic and comic, this film moves us by the beauty of its landscapes, its poetry and above all its subtle tenderness”.

Flickorna, med sitt provocerande innehåll, sin djärva och lekfulla form, sin humor och värme, blev under decenniet efter 2000 något av en kultfilm (bland annat tack vare DVD-utgivningen av hennes filmer). “Visually stylish and edited with an anarchic vigour that heightens the sense of competing demands on each woman’s time, Swedish actress Mai Zetterling’s fourth feature as director is sassy and smart in equal measure.” skriver Sydney Film Festival som visade filmen sommaren 2009.

Flickorna har visats i SVT, bland annat i april 2019, i februari 2021 och i april 2023.

Rollista (urval) 
Bibi Andersson – Liz, skådespelerska
Harriet Andersson – Marianne, skådespelerska
Gunnel Lindblom – Gunilla, skådespelerska
Gunnar Björnstrand – Hugo, skådespelare
Erland Josephson – Carl, börsmäklare, gift med Liz
Frank Sundström – läkaren, Mariannes älskare
Åke Lindström – Bengt, gift med Gunilla
Stig Engström – Thommy, skådespelare
Margreth Weivers – turistchefens hustru
Leif Liljeroth – turistchef i Kiruna
Ulf Palme – regissör

DVD
Flickorna gavs ut på DVD av Sandrews 2008. 
The Girls, engelsktextad version utgiven i USA och Kanada (region 1) 2006

Källor

Noter

Webbkällor

Litteratur
  (doktorsavhandling vid Lunds universitet)

Externa länkar 
 Svensk filmdatabas
 Internet Movie Database

Svenska filmer 1968
Filmer i regi av Mai Zetterling
Svenska dramafilmer
Svenska 1960-talsfilmer
Svenskspråkiga filmer
Feministfilmer
Post Falls

Post Falls är en stad i Kootenai County i delstaten Idaho i USA med 17 247 invånare (2000).

Referenser 

Orter i Idaho
Tubuli

Tubuli eller tubulussystemet är ett rörsystem i njurarna. På utsidan av tubuli finns tättsittande cellager,och längst ut på varje rör sitter Bowmans kapsel. Primärurinen går genom tubuli i delen som kallas proximal tubuli, innan urinen övergår i Henles slynga som består av rör; denna är en struktur i njurarnas nefron där vatten reabsorberas ur primärurinen. Därmed koncentreras urinens innehåll av främst urea men även andra slaggprodukter såsom bilirubin vilket ger urinen dess gulaktiga färg.

Efter Henles slynga färdas primärurinen till distala tubuli varefter tubuli mynnar ut i ett rör som samlar upp urinen.

Tubuli är också en del av sekretionen, vilket betyder att den kan sänka koncentrationen av ett ämne i kroppen eller göra sig av med främmande ämnen. Urinen som går via tubuli förs antingen ut med urinen eller återupptas.

Se även 
 Njure

Källor

Webbkällor

Tryckta källor 
 

Njurar
Henles slynga

Henles slynga, som finns i njuren, är en del av nefronet som utgår ifrån Bowmans kapsel. Det är här som den sekundära filtreringen sker så att sekundärurin, färdig urin, produceras. Slyngan går ner i njurmärgen, kallad medulla, där den gör en skarp sväng och åter går uppåt mot njurbarken, cortex. Den kan delas upp i fem sektioner som var för sig filtrerar eller absorberar olika ämnen, genom att ett kapillärnätverk som kallas vasa recta ligger runt slyngan och för tillbaka de ämnen som behövs. Den döptes efter upptäckaren F. G. J. Henle.

Delar 
De fem delarna av slyngan har olika struktur beroende på sina respektive uppgifter.

Första delen  
I proximala tubuli, det vill säga delen mellan Bowmans kapsel och slyngan, reabsorberas ca 65% av vattnet och all glukosen och de små resterna av protein som filtreras ut. Det fortsätter i början av slyngan, som är tjock och har ungefär samma struktur.

Andra delen 
Röret smalnar av och går ner mot medulla, där det gör en skarp sväng. Reabsorptionen av vatten fortsätter.

Tredje delen 
Efter svängen i medulla ändras strukturen men tjockleken är samma och röret går åter utåt mot barken. Vatten kan inte längre reabsorberas, utan här gör joner det genom passiv absorption.

Fjärde delen 
I den tjocka delen av det utåtgående röret, men fortfarande kvar i märgen, sker aktiv jontransport av natrium (Na+), kalium (K+) och klor (Cl-) från urinen. K+ transporteras sedan passivt med sin koncentrationsgradient genom K+ kanaler tillbaks till urinen i det utåtgående röret; denna reglering som kallas sekretion sker med hjälp av aldosteron. Denna K+ "läcka" genererar en positiv elektrokemisk potentialskillnad i rörmembranet. Den elektriska gradienten driver på reabsorptionen av Na+, liksom av andra katjoner som magnesium (Mg2+) och det viktiga kalciumet (Ca2+).

Femte delen 
I den översta, barkdelen, av röret där det går över i distala tubuli sker viss reabsorption av vatten och andra joner, beroende på styrhormoner. Här regleras urinens vatten- och elektrolytbalans och syra-basbalans. Nu har ca 80% av vattnet åkt tillbaks till kroppen från primärurinen. Med hjälp av hormonet ADH regleras nu hur mycket vatten urinen skall innehålla, och det beror på vad kroppen för närvarande innehåller. Utan ADH åker allt den resterande urinen direkt genom uppsamlingsröret till njurpelvis, medan det sugs upp mycket vatten om hormonet finns där.

Referenser

Källor 
Henles slynga,fysiologi
Njurens Fysiologi, Njurmedicinska Kliniken,US, 26 maj 2011

Njurar
Don't Make Me Over

Don't Make Me Over är en låt skriven av Burt Bacharach och Hal David. Den är mest känd för den amerikanska publiken i dess ursprungliga version, en soulsingel inspelad av den amerikanska sångerskan Dionne Warwick. Brittisk publik känner den bättre som en singelhit från 1966 av Merseybeatgruppen, The Swinging Blue Jeans.

Musiksinglar 1962
Sånger 1962
Sånger framförda av The Swinging Blue Jeans