kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rolf Pipping

Hugo Rudolf "Rolf" Pipping, född 1 juni 1889 i Kiel, Tyskland, död 7 december 1963 i Helsingfors, var en finlandssvensk språkvetare. 

Pipping blev filosofie doktor 1919 samt var professor i filologi och svenska språket vid Åbo Akademi 1928–1956 och rektor där 1936–1942. 

Rolf Pipping var son till professor i svenska språket Knut Hugo Pipping och Anna Constance Westermark, gift den 12 december 1918 i Stockholm med Estrid Augusta Constance Jägerskiöld, dotter till zoologen Leonard Jägerskiöld. Han var far till Ulla Ehrenkrona (1919–2016), Knut Gunnar Pipping (1920–1997), Olof Runar Pipping (1923–1944) och Gunnar Hugo Leonard Pipping (1927–2015).
 
I sin filologiska forskning har Pipping bland annat ederat och publicerat studier kring Erikskrönikan. Han är även känd för att år 1912 ha myntat begreppet finlandssvensk. Tidsandan var i början på 1910-talet sådan att den svenskspråkiga befolkningen i Finland kände starkt behov  av att på ett adekvat sätt benämna sig själva. En namntävling utlystes i tidningen Studentbladet och Rolf Pippings förslag  finlandssvensk vann allmänt bifall. Vidare räknas också till Rolf Pippings förtjänst att ha 1938 myntat begreppet sakprosa.

Pipping utnämndes 1954 till hedersdoktor vid Göteborgs universitet.


Bibliografi i urval

Forskning rörande Erikskrönikan 
 Erikskrönikans ordskatt enligt texten i Cod. Holm. D 2. Doktorsavhandling, Åbo 1919.
 Erikskrönikan enligt Cod. Holm. D.2 jämte avvikande läsarter ur andra handskrifter. Stockholm 1921. (Samlingar utgivna av Svenska fornskriftsällskapet. Serie 1, Svenska skrifter, 47 (= häfte 158.)
 Nytryck med tillägg: Samlingar utgivna av Svenska fornskriftsällskapet, häfte 231, band 68. Uppsala 1963.
 Kommentar till Erikskrönikan. Helsingfors 1926. (Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland.)

Forskning rörande fornsvenska lagtexter 
 Strödda anteckningar till de fornsvenska lagarna 1931.
 "Anteckningar till Västgötalagen" Arkiv för nordisk filologi 35, 1948, s.1–100.
 Fsv. flokker såsom lagterm ; Ordspråksstudier. 2:3 A 1962.
 Västgötalagens stadgande om svearna och konungavalet.

Övrigt 
 Huru man inte bör skrifva. Helsingfors 1920.
 1922 – Uttrycksbehov och stilarter         

 

 

 Potenserande genitiv. Helsingfors 1937.
 Språk och stil. Åbo 1940. Andra upplagan, Stockholm 1964.
 1940 – En genusuppgift hos M.O. Wexionius-Gyldenstolpe
 Om några grundtankar i Ferdinand de Saussures föreläsningar över allmän språkvetenskap. Lund 1946.
 1949 – Hyllningsskrift till Rolf Pipping : 1 juni 1949 (medförfattare)
 1953 – Namnen Grab, Grabbe och Grabbacka i Karis
 1960 – Ordspråksstudier. 2:2 ; Innehållsförteckning till Studier i nordisk filologi bd 1-50(1910-1960) 
   1963   – Ordspråksstudier. 2:3 B, C
 Utg.-år okänt – Fsv. torsbelgbune 

Förkortningar
 Fsv.= fornsvenska

Referenser

Noter

Källor 
 
 Bibliografi (Åbo Akademi)
 Nationalencyklopedin
 GeneaNet (databas för släktforskning)

Finländska filologer
Finländska professorer
Personer verksamma vid Åbo Akademi
Födda 1889
Avlidna 1963
Hedersdoktorer vid Göteborgs universitet
Män
Personer från Kiel
Rektorer vid Åbo Akademi
Karlstad, Minnesota

Karlstad är en stad i Kittson County i norra Minnesota i Förenta Staterna. Staden hade 794 invånare år 2000 och en areal på 3,9 kvadratkilometer. Karlstad använder som slogan uttrycket The Moose Capitol of the North.

Totalt 98 procent av befolkningen i Karlstad utgörs av personer av europeiskt ursprung, medan resterande delar av befolkningen är indianer och latinamerikaner.

Historia 
Kring 1883 flyttade Carl August Carlson till området där Karlstad i dag är belägen. Carlson anlade där en gård. År 1904 anlades järnväg till gården; runt om denna växte sedan en stadsbebyggelse upp som döptes till Karlstad. Befolkningen i området utgjordes huvudsakligen av svenska immigranter. Snart nog växte ett antal firmor fram med svenskklingande namn: Raier Olson's blacksmith shop, Nordin's hotel, Peter Lofgren's general store för att nämna några.

Externa länkar 
 Karlstad, officiell webbplats

Orter i Minnesota
Svensk migration till Nordamerika
Kittson County
Gedenkstätte Berlin-Hohenschönhausen

Gedenkstätte Berlin-Hohenschönhausen är en minnesplats för de politiska offren under DDR-diktaturen.

I Berlins stadsdel Hohenschönhausen fanns en anläggning som under DDR-tiden användes som centralhäkte och förhörscentral för den östtyska säkerhetspolisen Stasi. Efter kommunismens fall har det omvandlats till museum, minnesplats och forskningscentral. Anläggningen har också varit inspelningsplats för olika dokumentärfilmer om DDR-tiden. Inspelningstillstånd ges ytterst sällan till vanliga spelfilmer.

Se även
De andras liv

Referenser 

Byggnader och anläggningar i Berlin
Minnesmärken i Berlin
Stasi
Östtysklands politiska historia
Lichtenberg (stadsdelsområde)
Nedlagda fängelser
Irbid

Irbid (arabiska إربد) är en stad i Jordanien. Staden är huvudort i guvernement Irbid och är belägen cirka 85 kilometer från huvudstaden Amman. Själva staden Irbid har 387 760 invånare medan storstadsområdet har cirka en miljon invånare. Därigenom är den Jordaniens näst största stad efter Amman och Zarqa, medan storstadsområdet är landets näst största.

Referenser 

Orter i Irbid (guvernement)
Mac OS X v10.3

Mac OS X v10.3, "Panther" var den fjärde riktiga uppdateringen av Apples operativsystem Mac OS. Operativsystemet lanserades den 24 oktober 2003 och kostade 129 USD eller 199 USD för familjepaketet som tillät att man installerade operativsystemet på fem stycken olika datorer i hushållet.

Systemkrav 
 Datorer som stöds - Power Mac (G3, G4, G5), Imac, Emac, Powerbook (G3 (bara de som hade brons tangentbord) G4) och Ibook (G3, G4)
 Processor Typ - PowerPC G3, G4 eller G5.
 Krav på internminne – 128 MB
 Hårddisksutrymme - 1.5 GB

Finesser 
Apple hävdade i sin marknadsföring för Panther att det skulle vara med minst 150 nya finesser i uppdateringen av operativsystemet.
 Finder fick ett uppdaterat gränssnitt 
 Fönster och program fick borstad metall på lister med mera.
 Realtids-sökning - Som i Itunes
 Möjligheten att förändra sidofältet i Findern
 Modifierad ikon
 Snabbt användarbyte - En användare kunde fortfarande vara inloggad trots att en annan användare loggade in på sitt konto. Bytet mellan olika användarkonton förtydligades genom en animation där skrivbordet roterades ut som en kub och den andra användaren hade sitt skrivbord på en annan sida av kuben. Denna effekt syntes bara på system som hade Quartz Extreme.
 Exposé - Ett program som hjälper användaren att ordna sina fönster. Det är särskilt användbart om användaren har väldigt många fönster öppna samtidigt.
 Inbyggt stöd för
 Fax
 Zip
 X11 fönsterhanterare
 Stöd för Microsoft Word-dokument i TextEdit
 En ny Dock - Med en ny stil; transparent. Man har bland annat tagit bort den gamla stilen "Pinstripe".
 Ökat stöd för att kommunicera med Microsoft Windows
 Förbättrad säkerhet
 Ett förbättrat Filevault - Krypterar och dekrypterar användarens hemmapp dynamiskt.
 Säker borttagning av filer
 Ett förbättrat Xcode - Ett utvecklar verktyg var kompileringstid förbättrats avsevärt.
 Ett förbättrat Ichat - Apples egna direktmeddelandeprogram fick stöd för videosamtal.
 PDF renderingstiderna förbättrades
 Filmärkning - Möjligheten att färglägga olika filer för att på så sätt organisera deras ändamål.
 Pixlet - En högdefinitionsvideo codec
 CoreAudio
 En typsnittsbok

Se även 
 Mac OS X Server

BSD
Operativsystem
Operativsystem utvecklade av Apple
Programvaror 2003
Tväråvalvet

Tväråvalvet är ett område i Högzon i Åre skidområde, beläget på Åreskutans nordvästra kalfjäll intill förtoppen Västerskutans södra sluttning.

Området är tillgängligt främst frampå vårkanten i solsken, och populärt mest för dess närhet till offpist. Dess läge högt upp i skidområdet på Åreskutan gör det känsligt för hårda vindar, vilket orsakar att liftarna behöver hållas stängda vid sådana förhållanden. Den höga luftfuktigheten på Åreskutan medför också kraftig nedisning, vilket kräver mycket underhållsarbete och specialåtgärder för anläggningens personal. I Tväråvalvet finns tre ankarliftar, varav en transportlift vid fjällets liftburna topp, med enbart natursnö i kringvarande pister.

Stendalen 

Stendalen är belägen mellan Tväråvalvet och Ullådalen. Dess blå-kategoriserade (lätta) nedfart Solravinen och röda (medelsvåra) huvudbacke är de enda carving-anpassade nedfarterna på Åreskutans kalfjäll. I närheten av Stendalsliftens topp var en tidigare startplats belägen för den årliga (världens största) familje-störtloppstävlingen Skutskjutet, med dåvarande målgång nedanför Ullådalsstugan (tävlingen fick en annan bansträcka 2019).

Stendalsliften var en av fyra släpliftar som ingick i en omfattande utbyggnad utmed Åreskutans västra delar under sommaren 1980, då visionen var att skapa en mer allsidig skidåkning än bara för experter/tävlingsåkare då allmänheten i decennier hade förknippat Åre med branta backar.

I närheten till liftstationen finns en Jämtlands-samisk privatservering med en bångstångskåta för skidturisterna, som varit verksam sedan 1988. Stendalen är också den ena stationsänden av en 8,5 kilometer lång offpist-led till/från den historiska gruvbyn Huså, vid Åreskutans norra fot.

Se även 
Åre
VM-Gondolen

Referenser 

Sportanläggningar i Åre kommun
Vintersportanläggningar i Sverige
Heroes (album av Tom Paxton)

Heroes är den amerikanske trubaduren Tom Paxtons trettonde studioalbum, utgivet 1978. Albumet är producerat av Waynard Solomon och Jeff Zaraya och gavs ut på skivbolaget Vanguard Records.

Låtlista
Samtliga låtar skrivna av Tom Paxton
"Presbyterian Boy"
"A Day in the Country"
"Anita O. J."
"Winter Song"
"The Death of Steven Biko"
"Hand Me Down My Jogging Shoes"
"Phil"
"Lucy, the Junk Dealer's Daughter"
"Not Tonight, Marie"
"There Goes the Mountain"

Musikalbum 1978
Album av Tom Paxton
Wii Music

Wii Music är ett tv-spel utvecklat av Nintendo. Spelet var ursprungligen tänkt som en lanseringstitel, men sköts upp och släpptes i Japan under 2008. Spelet släpptes i Europa den 14 november 2008. Runt 50 låtar och lika många instrument finns tillgängliga. Målet med spelet är att mixa musik, exempelvis Mario theme Song. Det finns inga regler för hur man ska spela, låtar kan mixas på olika sätt ochinget sätt är fel i spelet. Spelet har även instrument som inte finns på riktigt bland annat Dog suit och Cat suit.
 

Nintendo
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Hubertus Knabe

Hubertus Knabe, född 1959 i Unna, är en tysk historiker och forskare med huvudinriktning på SED-diktaturen.

Under 1990-talet var han verksam inom den statliga forskningsmyndighet som inrättades för att förvalta Stasis arkiv. Knabe anser att DDR-nostalgin och den utveckling av synen på DDR-verkligheten som sker, att gränserna för vad som får sägas och inte, är i kombination farlig och att man ska använda samma måttstock gentemot DDR som man har mot nazisterna. Han säger också att var och en i Tyskland kan promenera runt med DDR-statens symboler, rättfärdiga massmorden i GULAG eller håna offren vid minnesplatserna. Knabe framhåller att de ansvariga för förföljelser och mord begångna av statsanställda i DDR behandlats synnerligen milt av den tyska rättsapparaten. Han konstaterar att en enda av 19000 Stasi-anställda har avtjänat fängelsestraff för brott begångna före kommunistdikaturens fall.

Skrifter
 Aufbruch in eine andere DDR. Reformer und Oppositionelle zur Zukunft ihres Landes. Rowohlt, Reinbek 1989, 
 Umweltkonflikte im Sozialismus. Möglichkeiten und Grenzen gesellschaftlicher Problemartikulation in sozialistischen Systemen. Eine vergleichende Analyse der Umweltdiskussion in der DDR und Ungarn. Verlag Wissenschaft und Politik, Köln 1993, 
 West-Arbeit des MfS. Das Zusammenspiel von „Aufklärung“ und „Abwehr“. Ch. Links Verlag, Berlin 1999, 
 Die unterwanderte Republik. Stasi im Westen. Propyläen, Berlin 1999. Taschenbuchausgabe: 
 Der diskrete Charme der DDR. Stasi und Westmedien. Propyläen, Berlin 2001. Taschenbuchausgabe: 
 17. Juni 1953. Ein deutscher Aufstand. Propyläen, Berlin 2003, 
 Stätten der DDR-Diktatur. Gedenkstätte Berlin-Hohenschönhausen, Forschungs- und Gedenkstätte Normannenstraße, AlliiertenMuseum, Deutsch-Russisches Museum Karlshorst, Erinnerungsstätte Notaufnahmelager Marienfelde, Gedenkstätte Berliner Mauer, Museum Haus am Checkpoint Charlie u.a.. Jaron, Berlin 2004, 
 Der verbotene Stadtteil. Stasi-Sperrbezirk Berlin-Hohenschönhausen. Jaron, Berlin 2005,  (tillsammans med Peter Erler)
 Tag der Befreiung? Das Kriegsende in Ostdeutschland. Propyläen, Berlin 2005, 
Gärningsmännen finns ibland oss, (tyska:Die Täter sind unter uns. Über das Schönreden der SED-Diktatur). Propyläen, Berlin 2007, 

Tyska författare
Tyska historiker
Födda 1959
Män
Levande personer
Riddare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Volvo Snabbe

Volvo Snabbe/Trygge är en serie lastbilar, tillverkade av den svenska biltillverkaren Volvo mellan 1956 och 1975.

Volvo L420 Snabbe 
Volvo presenterade sin första frambyggda distributionsbil L420 Snabbe i slutet av 1956. Bilen hade en lastvikt på ca 3 ton. Motorn var en V8, B36, som Volvo tagit fram till prototypen Philip i början av 1950-talet. 

V8-motorn i den lätta bilen gav imponerande fartresurser för en lastbil. Nackdelen var den höga bränsleförbrukningen och från 1964 kunde man även erbjuda den dieselmotor som införts i Trygge-modellen året innan som alternativ.

Volvo L430 Trygge 
I början av 1957 tillkom den större L430 Trygge. Med kraftigare chassi och hjulupphängningar kunde bilen lasta ca 5 ton. Trygge såldes med dieselmotor från 1963. Eftersom Volvo saknade resurser att ta fram en egen motor valde man att köpa en motor från Ford, men dess effekt om 65 hk gav modellen begränsade prestanda.

Volvo F82/F83 
1965 införde Volvo sitt ”System 8”. Enda förändringen för de minsta lastbilarna var att Snabbe bytte namn till F82 och Trygge blev F83. Produktionen av B36-motorn upphörde under 1966 och därmed försvann Volvos sista lastbil med bensinmotor. 1967 byttes den trötta Ford-dieseln mot en starkare motor från Perkins.

1972 genomfördes en modernisering av modellserien. Motorn flyttades bakåt i chassit för att ge bättre utrymmen inne i hytten. På utsidan märktes främst en ny kylargrill i plast. Bilarna kallades nu F82S och F83S.

Motorer

Källor 
Volvo - Lastbilarna igår och idag av Christer Olsson, 1987.

Noter

Externa länkar 

www.volvo.com - Historik

Snabbe
Bakhjulsdrivna fordon
Eckeröhallen

Eckeröhallen är en sporthall i Eckerö på Åland. Hallen är Ålands största och rymmer en fullstor konstgräsfotbollsplan, sex stycken 110 meter långa löparbanor, hopp- och kastanläggning, sex omklädningsrum för lag, samt fyra mindre omklädningsrum för domare och funktionärer. Det finns även möjlighet att lägga ut golv över planen för att anpassa den för övriga bollsporter samt andra slags evenemang. I hallen finns även gym, cafeteria samt ett konferensrum.

Hallen färdigställdes år 2000, den har läktarkapacitet för 1 200 personer och total kapacitet för 5 000 personer.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Sportanläggningar på Åland
Sporthallar
Sportanläggningar invigda 2000
Sport i Eckerö
Japans huvudstad

Vilken stad som haft ställning som Japans huvudstad har varierat genom Japans historia. Japans de facto-huvudstad sedan Meiji-restaurationen 1868 fram till idag är Tokyo. Något juridiskt stöd för flytten från föregångaren Kyoto finns dock inte.

När Japan enades under klanen Tokugawa flyttade den politiska makten till den nya militärregimens  Edo. Den maktlösa kejsarfamiljen bodde kvar i Kyoto, som behöll sin ställning som symbolisk huvudstad. När edoperioden efterföljdes av Meiji-restaurationen bytte Edo namn till Tokyo, som ordagrant betyder "östra huvudstaden".

Listan nedan skall tas med en nypa salt. Centralstyret har periodvis varit svagt i Japan, rivaliserande militärstyren har förekommit och kejsarfamiljens status varierat. De facto-huvudstaden har ofta varit en annan än den kejserliga.

Lista över japanska kejserliga huvudstäder 
592–645 • Asuka-no-miya (Asuka, Nara)
645–655 • Naniwa-kyo (Osaka)
655–667 • Asuka-no-miya (Asuka, Nara)
667–672 • Otsu-kyo (Ōtsu, Shiga)
672–694 • Asuka-no-miya (Asuka, Nara)
694–710 • Fujiwara-kyo (Kashihara, Nara)
710–740 • Heijo-kyo (Nara)
740–744 • Kuni-kyo (Kizugawa, Kyoto)
744 • Naniwa-kyo (Osaka)
745 • Shigaraki-no-miya (Shigaraki, Shiga)
745–784 • Heijo-kyo (Nara)
784–794 • Nagaoka-kyo (Nagaokakyo, Kyoto)
794–1180 • Heian-kyo (Kyoto)
1180 • Fukuwara-kyo (Kobe, Hyōgo prefektur)
1180–1868 • Heian-kyo (Kyoto)
1868– • Tokyo

Referenser 

Orter i Japan
Japans historia
WP:Projekt Japan
Idrottsparken

Idrottsparken kan syfta på:

 Norrköpings Idrottspark – tidigare namn på Östgötaporten (tidigare Nya Parken) – en fotbollsarena i Norrköping
 Stockholms idrottspark – en idrottsplats anlagd vid platsen för nuvarande Stockholms stadion på Norra Djurgården i Stockholm mellan 1896 och 1910
Idrottsparken, Sundsvall – tidigare namn på en fotbolls- och evenemangsarena i Sundsvall, vars namn var Sundsvalls idrottspark fram till 2006 när namnet ändrades till Norrporten Arena och 2018 till NP3 Arena
 Idrottsparken, Mariehamn – en anläggning i Mariehamn, där Wiklöf Holding Arena och Islandia ligger
 Idrottsparken, Södertälje – en arena i Södertälje
 Idrottsparken, Åbo, där Paavo Nurmis stadion ligger

Se även
 Parken, Köpenhamn – (tidigare Københavns Idrætspark) i  Köpenhamn
Permanent uppehållstillstånd i Sverige

Permanent uppehållstillstånd (PUT) innebär att icke svensk medborgare har rätt att utan tidsbegränsning bo och arbeta i Sverige. Permanent uppehållstillstånd utfärdas av Migrationsverket. För att få permanent uppehållstillstånd krävs i regel att man har varit, och fortfarande är, folkbokförd i Sverige sedan minst två år. Tillståndet infogades tidigare i vederbörandes pass, i form av ett klistermärke som innehåller uppehållstillståndet, personuppgifter och fotografi, sedan maj 2011 utfärdas ett särskilt kort som bevis om uppehållstillstånd. Detta är dock inte att förväxla med pass eller identitetskort. 

Den som har permanent uppehållstillstånd har rätt att fritt resa in i och ut ur Sverige, men måste vid inresa kunna visa sitt pass.

Den som har permanent uppehållstillstånd behöver inte betala den studieavgift som annars utgår till icke-europeiska freemover-studenter som läser vid svenska universitet och högskolor. En person med permanent uppehållstillstånd som inte har svenskakunskaper men i övrigt har högskolebehörighet, kan kostnadsfritt läsa ett utbildningsprogram riktat till internationella studenter, där undervisningen i allmänhet sker på engelska.

Migrationsverket återkallar i regel permanent uppehållstillstånd för den som bosätter sig i annat land än Sverige eller inte har vistats i Sverige under mer än ett år i följd. Migrationsverket kan bevilja undantag från denna regel vid bland annat studier, vård av sjuk anhörig, eller om bortavaron föranleds av uppdrag för Sveriges regering. 

Efter beviljad asyl får flyktingar vänta i tre år för PUT. 

Personer med permanent uppehållstillstånd skall inte förväxlas med svenska medborgare som, bland annat, alltid har en ovillkorlig rätt att vistas i Sverige och inte kan bli dömda till utvisning ur Sverige vid brott. En person med permanent uppehållstillstånd kan ansöka om och erhålla svenskt medborgarskap om personen har haft sin hemvist i Sverige i ett visst antal år och inte har begått brott (i många fall krävs fem års hemvisttid, och kortare om man är under 21 eller kommer från ett nordiskt land).

Historik 
1976 - Permanent uppehållstillstånd ersatte tidigare bosättningstillstånd, och innebar att den som uppehålls sig i Sverige under ett år i följd kunde beviljas PUT, och därmed ges rätt att vistas i Sverige utan tidsbegränsning.

1984 - Permanent uppehållstillstånd angavs som standard vid beviljande av uppehållstillstånd, istället för tidsbegränsade uppehållstillstånd. Den som beviljades uppehållstillstånd på grund av arbete, familjeanknytning eller asylskäl skulle härmed ges permanent uppehållstillstånd direkt vid beviljande.

Se även
 Permanent uppehållstillstånd
 Uppehållstillstånd
 Mänsklig migration

Källor
Migrationsverket

Externa länkar
Migrationsverket

Sveriges samhälle
Min klasskompis är en apa

Min klasskompis är en apa (engelska: My Gym Partner's a Monkey) är en amerikansk animerad TV-serie som handlar om Adam Lyon som blir flyttad från den vanliga skolan till en djurskola på grund av sitt efternamn Lyon som påminner om Lion ("lejon").

På den nya skolan träffar Adam Jens Spindelapa, de hittar på många hyss och hamnar ofta hos skolan rektor, Rektor Lövgroda, som ofta sitter inne på sitt kontor på ett näckrosblad. Det finns många konstiga lärare på skolan också som den ensamma idrottsläraren Coach Guldfisk och massa andra karaktärer tillkommer i serien som visas på barnkanalen Cartoon Network.

Skådespelare (endast röst) 
 Tom Kenny / Eye N' I - Jens
 Nika Futterman / Anna Nordell - Adam
 Grey DeLisle
 Maurice LaMarche / Christian Fex - Rektor Lövgroda
 Phil LaMarr
 Rick Gomez
 Brian Doyle-Murray - Coach Guldfisk
 Cree Summer

Amerikanska animerade TV-serier från 2000-talet
TV-seriestarter 2005
TV-serieavslutningar 2008
TV-program i Cartoon Network
Doris Matsui

Doris Okada Matsui, född 25 september 1944 i ett interneringsläger för japansk-amerikaner i Poston i Arizona, är en amerikansk demokratisk politiker. Hon representerar delstaten Kaliforniens femte valkrets i USA:s representanthus sedan 2005. Valkretsen omfattar delstatshuvudstaden Sacramento med omgivningar.

Hon avlade sin grundexamen i psykologi vid University of California at Berkeley. Hon träffade sin blivande make Bob Matsui under studietiden. De fick ett barn, Brian.

Bob Matsui var kongressledamot från 1979 fram till sin död. Doris Matsui ställde upp i fyllnadsvalet efter makens död och vann valet. Hon omvaldes till representanthuset i 2006 års val. Två av Doris Matsuis kollegor från Kalifornien, Mary Bono och Lois Capps, har också efterträtt sina framlidna makar. Det samma gäller kongressledamoten Jo Ann Emerson från Missouri.

Externa länkar
Biographical Directory of the United States Congress
Officiell hemsida på representanthusets webbplats

Ledamöter av USA:s representanthus från Kalifornien
Födda 1944
Kvinnor
Levande personer
Alumner från University of California, Berkeley
Musta Surma

Musta Surma är ett black metal-band från Nivala i Finland. Bandet grundades år 1994 under namnet Crimson Evenfall, men år 1997 bytte de namn till Musta Surma.

Medlemmar
 Thyrgrimmr – sång, trummor
 Strigoi Mort – gitarr, basgitarr

Diskografi

Crimson Evenfall 
Demo
 1996 – Nocturnal Storms of Infinity
 1997 – Ad Inferos Ante Christum Natum
 1997 – Winterheart

Musta Surma 
Demo
 1998 – Demo '97
EP
 1999 – Riena
 2002 – Kaiken Pyhän Raunioilla
Övrigt
 2000 – Horna / Musta Surma (delad EP)
 2002 – Musta Surma / Horna (delad album)
 2005 - Vihan Vuodet (delad album med Horna)
 2005 – Crushing the Holy Trinity (delad album: Clandestine Blaze / Deathspell Omega / Musta Surma / Stabat Mater / Exordium / Mgła)
 2013 – Christian Genocide (delad album: Annihilatus / Musta Surma / Bloodhammer)

Externa länkar
 Crimson Evenfall på Encyclopaedia Metallum
 Musta Surma på Encyclopaedia Metallum

Finländska black metal-grupper
Musikgrupper bildade 1994
Medborgarrättsrörelsen i USA

Med medborgarrättsrörelsen i USA avses kampen för lika medborgerliga rättigheter för alla medborgare i USA, särskilt med avseende på att den svarta befolkningen skulle få samma rättigheter som de vita.

 Medborgarrättsrörelsen i USA 1896–1954 – kampen för lika medborgerliga rättigheter för alla medborgare i USA mellan Plessy v. Ferguson, 163 U.S. 537 1896 och Brown mot skolstyrelsen 1954
 Medborgarrättsrörelsen i USA 1955–1968 – den kamp som fördes för lika medborgerliga rättigheter för alla medborgare i USA efter Brown mot skolstyrelsen 1954

Se även
 Black Power – en slogan som används av afroamerikaner som vill ha nationellt självbestämmande
 Medborgarrättsrörelse