kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sap-Res

Sap-Res ("Södra skölden", även Neret-Res) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

 R25-M24:R12:N24

Sap-Res med hieroglyfer

Geografi
Sap-Res var ett av de 20 nomoi i Nedre Egypten och hade distriktnummer 4.

Distriktets yta var cirka 1 cha-ta (cirka 2,7 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 14 iteru (cirka 147 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Ptkheka/Sobek (dagens Tanta) och övriga större orter var Timinhor/ Hermopolis Parva (dagens Damanhur) som periodvis också var huvudort. Även Raqote/Alexandria tillhörde området under en tid.

Hermopolis blev senare huvudort i A-bt, det 8.e nome i Nedre Egypten

På Vita kapellet omnämns nome 4 och nome 5 som södra och norra delen av Neret. Möjligtvis ska inskriptionen som en enhet men det finns ett streck mellan Neith och Sobek under nome 4 och Sais under nome 5.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Hathor och bland övriga gudar dyrkades främst Behedeti, Neith, Sebek och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Al-Gharbiyya.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Sap-Meh

Sap-Meh ("Norra skölden", även Neret-Meh) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten. 

R25-M15:R12:N24

Sap-Meh med hieroglyfer

Geografi
Sap-Meh var ett av de 20 nomoi i Nedre Egypten och hade distriktnummer 5.

Distriktets storlek går ej att utläsa, vanligen var distrikten cirka 30-40 km långa och ytan beroende på Nildalens bredd eller öknens början. Ytan räknades i cha-ta (1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) och längden räknades i iteru (1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Zau/Sais (dagens Sa el-Hagar) som periodvis även var huvudstad för hela Egypten. Övriga större orter var Per-Wadjet/Boutos (dagens Tell el-Farain). Per-Wadjet var periodvis även del av nome 6.

På Vita kapellet omnämns nome 4 och nome 5 som södra och norra delen av Neret. Möjligtvis ska inskriptionen som en enhet men det finns ett streck mellan Neith och Sobek under nome 4 och Sais under nome 5.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Neith och bland övriga gudar dyrkades främst Atum, Isis, Wadjet, Sebek och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Al-Gharbiyya.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Khaset

Khaset ("Bergstjur", även Chasuu) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

 N26-E2:R12:N24

Khaset med hieroglyfer

Geografi
Khaset var ett av de 20 nomoi i Nedre Egypten och hade distriktnummer 6.

Distriktets storlek går ej att utläsa, vanligen var distrikten cirka 30-40 km långa och ytan beroende på Nildalens bredd eller öknens början. Ytan räknades i cha-ta (1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) och längden räknades i iteru (1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Khasu/Xois (dagens Sakha) och övriga större orter var Per-Wadjet/Boutos (dagens Tell el-Farain). Per-Wadjet var periodvis även del av nome 5.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Wadjet och Ra och bland övriga gudar dyrkades främst Isis och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Al-Gharbiyya.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
A-ment

A-ment ("Östspjutet", även Hui-ges imnti) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

T21-R14:R12:N24

A-ment med hieroglyfer

Geografi
A-ment var ett av de 20 nomoi i Nedre Egypten och hade distriktnummer 7.

Distriktets storlek går ej att utläsa, vanligen var distrikten cirka 30-40 km långa och ytan beroende på Nildalens bredd eller öknens början. Ytan räknades i cha-ta (1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) och längden räknades i iteru (1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var troligen Pithom/Metelis även Heroonopolis (nära dagens Tell el-Maschuta) och övriga större orter var periodvis Piemro/Naukratis (dagens Kom Gieif).

På Vita kapellet omnämns nome 7 och nome 8 tillsammans som västra och östra delen av samma distrikt.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Ha.

Idag ingår området i guvernement Ismailia.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
A-bt

A-bt ("Västspjutet", även Hui-ges iabti) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten. 

 T21-R15:R12:N24

A-bt med hieroglyfer

Geografi
A-bt var ett av de 20 nomoi i Nedre Egypten och hade distriktnummer 8.

Distriktets yta var cirka 6 cha-ta (cirka 18,0 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 4 iteru (cirka 42 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Per Tem/Hermopolis (nära dagens Tell el-Maschuta) och övriga större orter var periodvis Piemro/Naukratis (dagens Kom Gieif).

Hermopolis var tidigare del i Sap-Res, det 4.e nome i Nedre Egypten

På Vita kapellet omnämns nome 8 och nome 7 tillsammans som västra och östra delen av samma distrikt.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Atum och bland övriga gudar dyrkades främst Osiris.

Idag ingår området i guvernement Ismailia.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Anetzi

Anetzi ("Anedjti", även Ati) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten. 

 A22:R12:N24

Anetzi med hieroglyfer

Geografi
Anetzi var ett av de 20 nomoi i Nedre Egypten och hade distriktnummer 9.

Distriktets storlek går ej att utläsa, vanligen var distrikten cirka 30-40 km långa och ytan beroende på Nildalens bredd eller öknens början. Ytan räknades i cha-ta (1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) och längden räknades i iteru (1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Djed/Busiris (dagens Abu Sir Bana).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnat områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Anedjti och bland övriga gudar dyrkades främst Horus, Isis och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Qalyubiyya.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Morgantown, West Virginia

Morgantown är en stad med 29 660 invånare (2010) i Monongalia County, West Virginia, USA, vid floden Monongahela River. Morgantown är administrativ huvudort (county seat) i Monongalia County. Orten har fått sitt namn efter grundaren Zackquill Morgan. I staden finns universitetet West Virginia University (med 28 898 studenter, hösten 2009) samt (sedan 1975) spårtaxisystemet Morgantown Personal Rapid Transit som är det enda av sitt slag.

Referenser

Externa länkar 
 Greater Morgantown

 
Orter i West Virginia
Morgantown

Morgantown är namnet på flera orter i USA:

Morgantown, Indiana
Morgantown, Kentucky
Morgantown, Maryland
Morgantown, Mississippi
Morgantown, North Carolina
Morgantown, Pennsylvania
Morgantown, West Virginia, den största orten med namnet Morgantown

Se även
Morganton
Knud Dorph-Petersen

Knud Dorph-Petersen, född 8 maj 1872, död 26 september 1937, var en dansk agronom.

Dorph-Petersen blev student 1891, varefter han studerade och ledde lantbruk intill 1896. Han blev lantbrukskandidat 1898, var sekreterare i Statens Planteavlsudvalg 1898-1902; studerade 1899 växtfysiologi hos Wilhelm Detmer och Ernst Stahl i Jena och blev i december 1902 direktör för Statsfrøkontrollen. I syfte att studera frökontroll och växtförädling företog han åtskilliga resor till de flesta europeiska länder. 

Under Dorph-Petersens ledning växte Statsfrøkontrollens arbete kraftigt, så att antalet undersökta fröprover från 1903 till 1915 mer än tiodubblades. I en rad artiklar i lantbrukstidningar förespråkade han inte bara utökad användning av Statsfrøkontrollen, utan även för bland annat förädling av lantbruksväxter och av danskt gräs- och klöverfrö.

Bibliografi i urval
Om avl af græs og kløverfrø (Århus, 1908 och 1912)
Nogle undersøgelser over ukrudsfrøs forekomst og levedygtighed (Tidsskrift for Planteavl, band 17)
Græs- og kløverfrøavlen i Danmark 1907-13 (ibid., band 21)

Källor

Externa länkar

Danska agronomer
Födda 1872
Avlidna 1937
Män
Salmonsens
Fy katten, Sune

Fy katten, Sune utkom 2007 och är den 24:e boken i Suneserien av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson.

Bokomslaget 
Bokomslaget visar Sune och katter.

Handling 
Familjen Anderssons katt Persson har dött, och alla tycker det är tråkigt, även om katten de senaste åren mest legat och sovit. Nu funderar de på att skaffa hund, och man testar först genom att vara hundvakt en helg. Men den hund man tror skall vara en liten Chihuahua visar sig vara en stor Grand danois, och de visar sig inte vara några hundmänniskor. I stället välkomnar man en Blå Kongokatt.

Sune skall också ha party, och tjusa tjejerna.

Källor

Fotnoter 

Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Skönlitteratur 2007
Suneböcker
Sunes tusen tjusarknep

Sunes tusen tjusarknep utkom 2008 och  är den 25:e boken i Suneserien av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson.

Bokomslaget 
Bokomslaget visar Sune, som håller i en bok.

Handling 
Sune gillar inte att läsa böcker, men när hans lärarinna tvingar dem väljer han den tunnaste, som heter "Kärlekens språk" och visar sig kunna ge Sune tjejtjusartips.

Hans mamma Karin, som är bibliotekarie, skall till Bokmässan i Göteborg och möta en person från USA, och hela familjen Andersson följer med. Sune tror det skall bli trist, med tråkiga böcker och tanter, men han träffar flera snygga tjejer i passande ålder, och hittar bra böcker. I Göteborg sker mycket tokigheter på restaurangen och hotellet, bland annat gör pappan Rudolf bort sig.

I Sunes klass börjar även två tvillingar, Harry och Karry von Brååk, vilka är tuffa men rädda för tjejbaciller.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Boktips

Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Göteborg i skönlitteratur
Skönlitteratur 2008
Suneböcker
Sune i Grekland

Sune i Grekland utkom 2009 och är den 26:e kapitelboken i Suneserien av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. 2012 kom en filmatisering av boken ut.

Bokomslaget 
Bokomslaget visar Sune vid badstranden medan Hedda dyker upp, iklädd klänning, och vinkar till honom.

Handling 
Sunes familj åker till Grekland på semester, fastän hans pappa Rudolf hoppats på en billigare fisketur till Myggträsk.

Sune tycker det skall bli kul, men inte att ta sprutor inför avresan. Sedan går mycket fel, passen är gamla, fel saker hamnar i bagaget, och tullkontrollanten vill ta beslag. När de kommer fram blir det problem med bland annat språket och maten.

Sune träffar en flicka som heter Hedda, som dock bara är intresserad av Sune om han gör knasiga saker. Annars vill hon inte ha honom, och Sune ställer upp och gör bus.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Böckerna om Sune 

Böcker utgivna på Egmont Kärnan
Grekland i skönlitteratur
Skönlitteratur 2009
Suneböcker
Ernst Stahl

Christian Ernst Stahl, född 21 juni 1848 i Schiltigheim, Alsace, död 3 december 1919 i Jena, var en tysk botaniker.

Stahl blev 1880 extra ordinarie professor i botanik i Strasbourg och 1881 professor och föreståndare för botaniska trädgården i Jena. Hans mest betydande forskning omfattar växtfysiologi och -biologi samt experimentella, fysiologisk-morfologiska undersökningar, varvid särskilt bladens form, ställning och färg utgör föremålet.

Arbeten i denna riktning är bland annat Ueber sogenannte Kompasspflanzen (andra upplagan 1883), Pflanzen und Schnecken (1888), Regenfall und Blattgestalt (1893), Ueber bunte Laubblätter (1896), Ueber den Pflanzenschlaf etc. (1897) och Biologie des Chlorophylls (1909). Han blev ledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala 1911.

Källor

Tyska professorer i botanik
Personer verksamma vid Strasbourgs universitet
Personer verksamma vid Jena universitet
Alumner från Strasbourgs universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Botaniker under 1800-talet
Botaniker under 1900-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska forskare under 1900-talet
Personer från Schiltigheim
Födda 1848
Avlidna 1919
Män
Ugglan
Johan Elf

Olika personer heter Johan Elf:
 Johan Elf (handbollsspelare)
 Johan Elf (biolog)
Wilhelm Detmer

Wilhelm Detmer, född 1850, död 1930, var en tysk kemist och växtfysiolog. 

Detmer studerade särskilt agrikulturkemi, tog 1871 doktorsgraden i Leipzig, blev 1875 privatdocent i Jena och 1879 e.o. professor. 

Hans viktigaste arbeten är Naturwissenschaftliche Grundlagen der Bodenkunde (1876), Vergleichende Physiologie des Keimungsprocesses (1880), Lehrbuch der Pflanzenphysiologie (1883) och Pflanzenphysiologisches Praktikum (1887), en anvisning till växtfysiologiska demonstrationsförsök som utkom i flera upplagor och även översattes till andra språk.

Källor

Tyska lantbrukskemister
Tyska botaniker under 1800-talet
Tyska botaniker under 1900-talet
Tyska professorer
Födda 1850
Avlidna 1930
Män
Salmonsens
Personer från Hamburg
Alumner från Leipzigs universitet
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Personer verksamma vid Jena universitet
Christen Christensen (skulptör)

Christen Christensen, född 18 januari 1806 i Köpenhamn, död 21 augusti 1845, var en dansk skulptör och medaljgravör. 

Christen Christensen studerade först bildhuggeri, men ägnade sig därefter åt medaljgraveringskonsten, studerade utrikes 1831-35 och blev efter Thorvaldsen 1844 professor vid konstakademiens modellskola.

Bland hans arbeten må nämnas: medalj med anledning av Thorvaldsens arbetens ankomst till Köpenhamn (1838), åtsidan (aversen) av Kristian VIII:s stora kröningsmedalj och samma medalj i mindre storlek (1840) samt reformationsmedaljen (1836).

Externa länkar

Källor
  

    
Danska skulptörer
Danska gravörer
Födda 1806
Avlidna 1845
Män
Konstnärer från Köpenhamn
Danska konstnärer under 1800-talet
Anne Grete Hollup

Anne Grete Hollup, född den 29 mars 1957 i Mo i Rana, är en norsk författare. Hon har gett ut romanerna Maria og knivmakeren (1989, Tarjei Vesaas debutantpris), Forandringer (1990) och Celias kjærlighet (1994), men har varit mest aktiv inom barn- och ungdomslitteratur. Tyven (1993) följdes av Du skal ikke lyve (1995), Elsker ... Elsker ikke? (1997), Ruby og kjærligheten (1998), Engel (2000) och Skyggene lever sitt eget liv (2002). Hon har även skrivit dramatiska arbeten (Frost, 1998).

Källor

Externa länkar 

Norska författare
Norskspråkiga författare
Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1957
Levande personer
Kvinnor
Hans Christian Larsen

Hans Christian Larsen, född 8 augusti 1870 i Broby vid Sorø, död 22 juli 1955, var en dansk agronom.

Larsen blev lantbrukskandidat 1893, var kassör i Landhusholdningsselskabet 1895-1915 och sekreterare i Statens Planteavlsudvalg 1903-16 samt blev kontorschef vid Statens Forsøgsvirksomhed 1916.

Vid Emil Rostrups död 1907 övertog han redaktionen av "Tidsskrift for landbrugets planteavl". Från 1915 var han Lantbruksministeriets växtförädlingsinspektör, två år senare blev han ministeriets representant i centralstyrelsen för driften av statsegendomarna Faurholm och Trollesminde, 1918 i hushållslärarinnekommissionen, 1919 i statens markförbättringskommitté, i hed- och markförbättringskommissionen och i Landbohøjskolekommissionen.

Åren 1897-1903 var Larsen sekreterare i Foreningen af danske Landbrugskandidater, planlade och redigerade "Landøkonomisk Aarbog", som föreningen började att utge 1900, och då årsboken senare övergick till Landhusholdningsselskabet, förblev han redaktör för denna till  1918. Slutligen kan nämnas att han 1917 var en mycket intresserad deltagare vid planläggandet av vildmossarnas exploatering. Han avgav en mängd förslag och yttranden till Lantbruksministeriet och andra institutioner samt skrev artiklar i bland annat "Landbrugets ordbog".

Källor

Danska agronomer
Danska ämbetsmän
Födda 1870
Avlidna 1955
Män
Anne Katrine Bang

Anne Katrine Bang, född den 6 januari 1966, är en norsk författare och historiker med doktorsgrad i arabisk historia. Hon debuterade 1997 som skönlitterär författare med romanen Kunsten å unnslippe. Hennes andra roman, Hold i virkeligheten (2003) är en fantasifull thriller som har delar av handlingen förlagd till Jemen. Tid i taushet (2006) är en roman som bland annat behandlar förtigande och sanning.

Källor 

Norska historiker
Norska romanförfattare
Norskspråkiga romanförfattare
Norska författare under 2000-talet
Författare från Bergen
Födda 1966
Levande personer
Kvinnor
Tuva-Lisa och vindens son

Tuva-Lisa och vindens son utkom 1996 och är en roman av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson.

Bokomslaget
Bokomslaget visar Tuva-Lisa som pussar-kysser en kille.

Handling
Tuva-Lisa har börjat få bröst, men inte mens, men hon väntar. Hon väntar också på en kille. I föregående bok hade hon sett en kille sitta i parken och skriva dikter, och nu försöker hon hitta honom. Hon annonserar efter honom i tidningen, men de enda som svarar är några knäppgökar. 

Till slut hittar hon honom. Han heter Helmer, och är en försynt kille, som av sina jämnåriga anses vara lite udda. Det blir mer vänskap än kärlek mellan Tuva-Lisa och Helmer. Sedan försöker Tuva-Lisa para ihop Helmer med sin kompis Jessica, vilket leder till lögner, missförstånd och trassel.

Källor

Externa länkar
 Tuva-Lisa

Skönlitteratur 1996
Tuva-Lisa-serien
Tuva-Lisa och anden i glaset

Tuva-Lisa och anden i glaset utkom i september år 2000 och är en roman av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson.

Bokomslaget
Bokomslaget visar Tuva-Lisa och Jessica som gör anden i glaset.

Handling
Tuva-Lisas och Jessicas ockulta intresse har väckts, då de råkat komma över ett gammalt dammigt glas på en second hand-affär. Men det är inget vanligt dricksglas, när de lägger örat intill kan de höra någon kalla på dem

Tuva-Lisa och bästisen Jessica upptäcker andra dimensioner än den så kallade verkligheten. Tillvaron tycks full av mysterier, då man väl börjat intressera sig för det som döljer sig bakom det vardagliga. Exempelvis kan en gammal dam som ser ut som en vanlig pensionär i själva verket vara en häxa som pysslar med vit magi

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 Tuva-Lisa

Skönlitteratur 2000
Spökhistorier
Tuva-Lisa-serien
Annemarta Borgen

Annemarta Borgen, född 1913 i Gildeskål, död 1988, var en norsk författare, gift med Johan Borgen.

Borgen debuterade 1973 med Urtehagen på Knatten, och gav senare ut Rosehagen på Knatten (1982) och Fisk fra kjøkkenet på Knatten (1983). En bok om samlivet med Johan Borgen, Deg, kom ut 1981, och är en av de viktigaste källorna till förståelse av denna författare. Johan Borgen: Fire foredrag rammet inn av Annemarta Borgen gavs ut 1984.

Källor

Externa länkar 

Norska författare
Norskspråkiga författare
Födda 1913
Avlidna 1988
Kvinnor
Emil Rostrup

Frederik Georg Emil Rostrup, född 28 januari 1831 på Steensgård på Lolland, död 16 januari 1907 i Köpenhamn, var en dansk botaniker. 

Rostrup tog 1857 polyteknisk examen, blev 1858 lärare vid seminariet i Skaarup, 1883 docent och 1902 professor i växtfysiologi vid Landbohøjskolen och samtidigt regeringens konsulent i växtsjukdomar. Sedan 1879 sekreterare i Foreningen for kulturplanternes forbedring, blev han 1882 ledamot, senare ordförande i Frökontrolkommissionen och 1890 medlem av Landhusholdningsselskabets styrelse och hade sålunda ett omfattande arbete i rent praktiska syften. Därjämte utvecklade han stor vetenskaplig verksamhet. 

Förutom många mindre avhandlingar författade han Vejledning i den danske flora (1860; 11:e upplagan 1912), Lollands vegetationsforhold (1864), Lichenes danicæ (1869), Blomsterløse planter (1869), Færøernes flora (1870), De danske foderurter (1877; tillsammans med Johan Lange), Afbildning og beskrivelse af de farligste snyltesvampe i Danmarks skove (1889), Sygdomme hos landbrugsplanter foraarsagede af snyltesvampe (1893; andra upplagan 1903), Marktidselen (1902), samarbete av hans egen och en annan botanikers prisskrifter för 1873, och huvudverket Plantepatologi (1902). 

De senare åren sysslade han företrädesvis med studiet av svampar, och efter hans död utgavs 1913 praktverket Danish fungi efter hans herbarium. Han blev 1882 ledamot av Videnskabernes Selskab, 1888 av Fysiografiska sällskapet i Lund och 1890 av Lantbruksakademien; 1894 blev han hedersdoktor vid Köpenhamns universitet. Hans byst är rest i Landbohøjskolens trädgård.

Källor

Noter 

Danska botaniker
Danska professorer
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Hedersdoktorer vid Köpenhamns universitet
Ledamöter av Lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Ledamöter av Videnskabernes Selskab
Födda 1831
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Salmonsens
Personer från Lolland
Alumner från Köpenhamns universitet
Richard Welch

Richard Skeffington Welch, född 12 december 1929, död 23 december 1975 i Aten, Grekland, var en amerikansk diplomat och agent. Han mördades av den marxistiska stadsgerillan Revolutionära organisationen 17 november, när han var stationerad som CIA:s stabschef i Aten.

Källor 
 Arlington Cemetery

Amerikanska diplomater
Personer som blivit mördade i Grekland
Födda 1929
Avlidna 1975
Män
Alumner från Harvard University
Anne Oterholm

Anne Oterholm, född den 18 januari 1964 i Illinois, USA, är en norsk författare och litteraturkritiker.

Hon är en stilsäker minimalist som i de handlingsfattiga kortromanerna ikke noe annet enn det du vil (1995) och Avbrutt selskap (1996) tar upp erotiska motiv på ett originellt sätt. Mer filosofisk är Avslutningen (1999). Tilfeldigvis begjær (2001) är en stilistiskt genomförd roman om lust och tristess. Etter kaffen (2002) och Sannheten (2004) uppvisar samma säkra grepp om litterära verkningsmedel och strukturer.

Oterholm gav 2009 ut Toget fra Ajaccio, en förtätad roman om en man på resa genom Sydfrankrike. Hemma i Norge sitter hans kvinnliga syssling och skriver hans historia med hjälp av dagboksanteckningar som han skickar till henne.

Hon är ledare för Den norske Forfatterforening från 2005.

Källor

Noter

Externa länkar 

Norska författare
Norskspråkiga författare
Födda 1964
Levande personer
Kvinnor
Johan Magnus Bergman

Johan Magnus Bergman, född den 22 december 1792 i Färgelanda socken, Älvsborgs län, död den 17 oktober 1867 i Norrbärke socken, var en svensk läkare och topografisk författare. Han var bror till Berndt von Schinkel och farbror till Carl Wilhelm Bergman.

Bergman blev 1811 student i Lund, 1816 medicine licentiat, 1817 bataljonsläkare vid Värmlands regemente, 1819 medicine doktor, samma år provinsialmedikus i Falu distrikt av Stora Kopparbergs län och var 1820–1848 stadsläkare i Falun. Bergman kom under sin verksamhet in på topografiska studier, vilket ledde till att han författade den 1822 utgivna Beskrifning om Dalarne och Stora Kopparbergs län. Vidare utgav han Dalarnes historia (1841), Om dalkarlarnes seder och lefnadssätt (1856) och redigerade Tidning för Fahlu Län och Stad 1839–1841. Bergman var även en framgångsrik industriidkare.

Källor 
 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter 

Svenska provinsialläkare
Svenska fackboksförfattare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska författare under 1800-talet
Personer från Färgelanda socken
Födda 1792
Avlidna 1867
Män
Svensk uppslagsbok
Ugglan