kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nils Dahlbeck

Nils Erik Dahlbeck, född 13 mars 1911 i Tierps församling, död 19 december 1998 i Kållereds församling i Västra Götalands län, var en svensk botanist och medarbetare i radio och TV.

Biografi 
Nils Dahlbecks föräldrar var kyrkoherde Leonard Dahlbeck och Anna Dahlbeck, född Strandell, och han växte upp på faderns prästgård nära Tierps kyrka.
Han arbetade inom Svenska Naturskyddsföreningen åren 1936–1951 och var redaktör för tidskriften Svensk Natur 1938–1951. År 1945 disputerade Dahlbeck vid Uppsala universitet med doktorsavhandlingen Strandwiesen am südöstlichen Öresund.  

Hans verksamhet vid Sveriges Radio innebar att han först var planeringschef, därefter distriktschef för Sveriges Radio – Göteborg tiden 1955–1964. Inom Sveriges Radio främjade Dahlbeck intresset för naturen och redogjorde för och förespråkade naturskydd och naturvård. Som främsta medel för detta ledde han under perioden 1955–1977 radioprogrammet Naturen och vi tillsammans med Nils Linnman, och tillsammans med Torleif Ingelög startade han Floraväktarna år 1987.

Dahlbeck medverkade även som Kapten Bäckdahl i barnprogrammet Humle och Dumle.

Han är begravd på Kållereds kyrkogård.

Utmärkelser 
I Göteborg har Dahlbeck en spårvagn (M29 821) och en gata, där TV-huset "Synvillan" tidigare stod, uppkallad efter sig.

Bibliografi (urval) 

Dahlbeck medverkade dessutom som redaktör och fackgranskare vid tillkomsten av ett flertal verk.

Referenser 

 Nils Dahlbeck i Svensk mediedatabas
"Radio- och tv-mannen Nils Dahlbeck död" Expressen. 20 december 1998. Läst 22 april 2012.

Noter

Vidare läsning 
 Carlsson, Ulf T. (2006). "In memoriam: Nils Dahlbeck 1911–1998" i Sällskapet för Naturskydds Jubileumsskrift

Externa länkar 
 
 Nils Dahlbeck på KulturNav
 Inge Börjesson: "Nils Dahlbeck: Naturvännen och tv-kändisen från Kållered" på Digitalt Museum

Programledare i Sveriges Radio
Programledare i Sveriges Television
Svenska radiopersonligheter
Svenska TV-programledare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Alumner från Uppsala universitet
Mottagare av Illis Quorum
Sommarvärdar 1959
Sommarvärdar 1960
Personer från Tierp
Födda 1911
Avlidna 1998
Män
Arthur Pearson

Sir Cyril Arthur Pearson, 1:e baronet,, född 24 februari 1866 – död 9 december 1921, var en brittisk tidningsmagnat och publicist, kanske mest känd som grundare av Daily Express. Han hade trilldelats Brittiska Imperieorden.

Tidigt liv 
Pearson föddes i byn Wookey, Somerset och utbildades på det prestigefulla Winchester College i Hampshire. Sitt första jobb som journalist fick han av Londonpublicisten George Newnes.

Död 
Pearson dog 1921 efter att ha fallit i sitt badkar. 1922 skrevs hans biografi, The Life of Sir Arthur Pearson, av Sidney Dark.

Vidare läsning

Källor 

Födda 1866
Avlidna 1921
Brittiska journalister
Män
Baronetvärdiga personer
Rune Monö

Rune Gotthard Monö, född 4 juni 1920 i Helsingborg, död 25 februari 2007 i Täby, svensk industridesigner, formgivare, banbrytande designteoretiker, konstnär, författare. Utnämndes till hedersdoktor i industriell design vid Chalmers och var professor emeritus i semiotik vid Konstfack i Stockholm.
Hans mest kända skapelser är ICA:s samt SAS logotyper.
 
Rune Monö var en av grundarna av Föreningen Svenska Industridesigner, SID, dess förste ordförande 1957–1961 och engagerad i det internationella designsamarbetet. Han undervisade även vid Designhögskolan i Umeå.  

Rune Monös dokumentation av svensk designhistoria finns samlad på Arkivet för Svensk Formgivning på designmuseet i Nybro. Han skrev flera böcker om design, bland annat Design för gemensamma resor (1992), Design for Product Understanding (1997) och I Ruskins Spegel (2006).  

Rune Monö gav ut flera böcker med teckningar, lyrik och tankar och var en flitig och uppskattad konstnär som målade, skulpterade, täljde i trä och framför allt tecknade. Rune Monös konst finns i samlingar över hela världen bland annat är han representerad vid Nationalmuseum . 

Monö promoverades 2003 till hedersdoktor vid Chalmers tekniska högskola.

Källor

Svenska formgivare
Hedersdoktorer vid Chalmers tekniska högskola
Födda 1920
Avlidna 2007
Män
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska målare under 1900-talet
Svenska träsnidare
Svenska tecknare under 1900-talet
Appuna församling

Appuna församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2006  i Väderstads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Hov och Appuna. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Väderstad, Appuna, Hogstad och Kumla där även Rinna och Hovs församlingar ingick mellan 1962 och 1992. Församlingen uppgick 2006  i Väderstads församling. 

Församlingskod var 058610.

Komministrar
Komministertjänsten i Appuna och Hovs pastorat drogs in 1914.

Klockare och organister

Kyrkvaktmästare

Kyrka 
Appuna kyrka

Se även
Appuna socken

Referenser

Litteratur
Östergötland, 4 delar, 1914–1920, 
II:2. Östergötlands beskrivning med dess städer samt landsbygdens socknar och alla egendomar, 1918

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Mjölby kommun
Hogstads församling

Hogstads församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2006  i Väderstads församling.

Administrativ historik 

Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1596 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Högby, Hogstad och Västra Skrukeby. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Väderstad, Appuna, Hogstad och Kumla där även Rinna och Hovs församling ingick mellan 1962 och 1992. Församlingen uppgick 2006  i Väderstads församling. 

Församlingskod var 058611.

Kyrkoherdar

Komministrar

Klockare och organister

Kyrkvaktmästare

Kyrka 
Hogstads kyrka

Se även
Hogstads socken

Referenser

Källor
 

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Mjölby kommun
Hjulstabron

Hjulstabron är en svängbro på Riksväg 55 i Enköpings kommun på sträckan mellan Enköping och Strängnäs. Den går över Hjulstafjärden, en del av Mälaren. Bron förbinder Märsön och Upplands fastland. Trafikmätning 2012 visade att 5 060 motorfordon per dygn passerade över bron.
Bron öppnades för fordonstrafik 1953. Den är cirka 520 m lång med en 540 m vägbank lagd på sjöbottnen och hastighetsbegränsningen på hela sträckan är satt till 50 km/h. Hjulstabron är Sveriges största svängbro med ett svängspann på 87 meter.

Historik 
Bron invigdes av prins Bertil den 2 december 1953. Uppförandet av bron gjordes av Väg- och vattenbyggnadsstyrelsen med Christiani & Nielsen, Landsverk och Nya Asfalt AB som underentreprenörer. Kostnaden för brobygget blev 7,6 miljoner kronor. Bron ersatte en färja över Mälaren på samma plats, som kunde transportera upp till 900 fordon per dygn över Hjulstafjärden.

Ny planerad bro 
Arbete pågår för att större fartyg ska kunna trafikera Mälaren och den befintliga Hjulstabron är en flaskhals. Den har också av åldersskäl stora underhållsbehov. Därför planerar Trafikverket att bygga en ny bro. I juni 2022 meddelade regeringen att en ny Hjulstabro är med i den nya nationella planen för transportinfrastruktur 2022-2033. Staten skjuter till 400 miljoner kronor till bygget av den nya bron.

Händelser omkring bron 

Hjulstabron påseglades av ett lastfartyg 1965. 80 meter av bron norr om svängspannet rasade i vattnet och bron blev obrukbar en tid. En temporär militärbro kom snabbt på plats varefter den ursprungliga bron byggdes upp igen.

Hjulstabron var med i filmatiseringen av Stieg Larssons Män som hatar kvinnor.

Natten till den 12 mars 2013 förföljde en polisbil en bil med två personer i som hade smitit från betalning på en bemannad mack i Uppsala. Färden gick mot Hjulstabron som på order av polisen hade öppnats för att stoppa bilen men föraren körde igenom de nedfällda bommarna, över brokanten och sedan ner i sjön där den sjönk till botten. Innan bilen hamnade i vattnet slog den i brofundamentet med taket så att hela kupén trycktes ihop. De två personerna klämdes fast och drunknade.

Polisen som beordrade att bron skulle öppnas dömdes 2014 för tjänstefel till 50 dagsböter av Uppsala tingsrätt. Svea hovrätt fastställde senare samma år tingsrättens dom.

Källor

Externa länkar

Broar i Uppsala län
Broar invigda 1953
1953 i Sverige
Broar i Södermanlands län
Enköpings kommun
Transport i Strängnäs kommun
Gustaf Blidström

Gustaf Blidström, född 1658, död 1744, var en svensk karolin och musiker känd för sina uppteckningar av samtida musik. Gustaf Blidström var skalmejblåsare och hautboist vid Skaraborgs regemente 1697-1709. Efter svenska arméns nederlag vid Poltava 1709 blev han tillfångatagen av ryssarna och förd till Sibirien där han satt i fångenskap tills han tog sig hem efter kriget, efter freden i Nystad 1721.

Tiden som krigsfånge ägnade han åt att nedteckna musiken han spelat under slag, på banketter och på danser. Blidström påbörjade sin notuppteckning i mars 1715 i Tobolsk. Notboken innehåller uppteckningar av 40 marscher, 170 menuetter, 70 polska danser, samt några exempel på gavott och gigue. Notuppteckningen är skriven i fransk violinklav, Samuel Landtmanson transkriberade ett antal av melodierna till normal g-klav i sin folkmusiksamling som utgavs 1912. Blidströms  nothandskrift från fångenskapen i Tobolsk finns nu i Stifts- och landsbiblioteket i Skara.

Blidström beviljades avsked med pension 1723. Enligt ett protokoll 1724 från en husesyn på hans boställe som regementsmusiker - Lubbagården i Acklinga socken, levde han i stor fattigdom 

Blidström flyttade därefter till Häggum. Han var gift med Brita Svensdotter (född 1690, död 1754). De fick  en son, Harald, 1729. Hautboisten Gustaf Blidström avled  den 19 februari 1744 i Häggum, 86 år gammal.

Referenser

Externa länkar 
 Anna Nedospasova: Ur 1700-talets sibiriska musikhistoria

Svenska oboister under 1600-talet
Svenska oboister under 1700-talet
Karoliner
Män
Födda 1658
Avlidna 1744
Sov på min arm (musikalbum)

Sov på min arm är ett studioalbum, släppt 2001, av den svenska popsångerskan Carola Häggkvist. På albumlistorna placerade sig albumet som bäst på 1:a plats i Sverige och 18:e plats i Norge.

Låtlista
"Byssan lull"
"Det gåtfulla folket"
"Brahms vaggvisa (Nu i ro slumra in)"
"Thula Sana"
"Jag vill alltid älska"
"Videvisan"
"Sov på min arm"
"Vi har en tulta med ögon blå"
"Majas visa"
"Ge mig handen, min vän"
"Jag lyfter ögat"
"Att komma hem (Som när ett barn)"
"Tänk att få vakna" ("Morning Has Broken")
"Lyckeliten"
"Käre Gud, jag har det gott"
"Lasse litens medley"
"Jag sjunger godnatt"
"Gud, som haver barnen kär"
"Du omsluter mig"

Medverkande
Eivind Aarseth - gitarr
Rune Arnesen - trummor, slagverk
Kjetil Bjerkestrand, flygel, klaviatur, programmering

Listplaceringar

Listföljd

Källor

Album av Carola Häggkvist
Album producerade av Erik Hillestad
Album utgivna på Universal Music Group
Musikalbum 2001
Svenskspråkiga musikalbum
Blott en dag (musikalbum)

Blott en dag är ett studioalbum, släppt 1998, av den svenska Carola Häggkvist. Albumet består av psalmer av Lina Sandell.

På albumlistorna placerade sig albumet som bäst på 24:e plats i Sverige.

Låtlista
"Blott en dag"
"Jag är en gäst och främling"
"Är det sant att Jesus är min broder"
"Modersvingen"
"O Jesus, öppna du mitt öga"
"Jesus för världen givit sitt liv"
"Gör det lilla du kan"
"Tryggare kan ingen vara"
"Aldrig är jag utan fara"
"Jag kan icke räkna dem alla"
"Herrens nåd är var morgon ny"
"Bred dina vida vingar"

Singlar
Blott en dag

Listplaceringar

Medverkande
Iver Kleive - orgel, flygel
Børge Petersen-Øverleir - gitarr

Källor

Externa länkar

Album av Carola Häggkvist
Album producerade av Erik Hillestad
Album utgivna på Universal Music Group
Musikalbum 1998
Svenskspråkiga musikalbum
Kumla församling, Linköpings stift

Kumla församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Mjölby kommun. Församlingen uppgick 2006  i Väderstads församling.

Administrativ historik 

Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Svanshals och Kumla. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Väderstad, Appuna, Hogstad och Kumla där även Rinna och Hovs församling ingick mellan 1962 och 1992. Församlingen uppgick 2006  i Väderstads församling. 

Församlingskod var 058613.

Komministrar

Klockare och organister

Kyrkvaktare

Kyrka 
Kumla kyrka

Se även
Kumla socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Mjölby kommun
Besparingsskog

Besparingsskog är ett skogsområde som avsattes i Dalarna vid storskiftet under 1870- och 1880-talet och som ägs gemensamt av ägarna till de fastigheter som ingick i storskiftet. I Lappland motsvaras besparingsskogarna av allmänningsskogar som avsattes i samband med avvittringen.

Historia
Missväxtåren 1867–1869 orsakade stor fattigdom och hungersnöd i norra Sverige. Under 1800-talet hade befolkningen i Sverige ökat i högre takt än tidigare och befolkningen mer än fördubblades innan seklet var över. Befolkningsökningen påskyndade den pågående avvittringen som tillkommit för att skapa gränser mellan Kronans och böndernas skogar. Den här processen var en lantmäteriförrättning som pågick från 1600-talet till 1920-talet (även om det fortfarande finns områden i Dalarna som ej är färdigavvittrade). Avvittringens genomförande reglerades av förordningar som ändrades och ersattes med nya allt eftersom tiden gick och förhållandena ändrades. Idéerna om att skapa enhetliga brukningsenheter inom jordbruket, Laga skifte och storskifte som kom igång under mitten av 1700-talet påverkade också avvittringsprocessen.  Vid storskiftet beslöt Kungl. Maj:t att 1/3 av avrösningsjorden, alltså den rena skogsmarken, skulle samlas till besparingsskogar, där bönderna fick andelar i förhållande till storleken på sin inrösningsjord.

Besparingsskogar avsattes i Lima, Transtrands, Särna, Idre, Älvdalens, Venjans, Orsa och Los socken (med Hamra kapellag). Den största är Orsa besparingsskog med (1923) 69 259 hektar. Liksom de norrländska allmänningarna omfattas besparingsskogarna av Lagen om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna.

Svärdsjö Svartnäs Besparingsskog tillkom tidigare än de egentliga besparingsskogarna (då som Svärdsjö och Envikens gemensamhetsskogar) och är formellt sett en häradsallmänning. Båda typerna lyder under allmänningsskogslagen, men medan besparingsskogar bara kan dela ut pengar som bidrag för vägar, plantering, röjning och liknande kan häradsallmänningen betala ut kontanta medel från överskottet.

Besparingsskogarna har haft och har fortfarande stor betydelse för de berörda områdena.

Källor

Externa länkar
 Hamra kapellags besparingsskog
 Lima besparingsskog
 Orsa besparingsskog
 Särna-Idre besparingsskog
 Transtrand besparingsskog
 Älvdalens besparingsskog

Skogsbruk
Dalarnas historia
Hälsinglands historia
Fösingsmåla

Fösingsmåla är en ort i Älmeboda socken, Tingsryds kommun,  Kronobergs län. Fösingsmåla ligger cirka 2.5 km från byn Yxnanäs, belägen längs Länsväg 122 mellan Rävemåla och Eringsboda.

Historia
Enligt lokal sägen kommer ortnamnet från en person med namnet Phösing. Sannolikt skedde den första permanenta bosättningen i området i samband med jordbrukets expansion och befolkningstillväxten mellan åren 1200 och 1350. I källorna finns byn omnämnd i Arvid Trolles jordebok från 1498, där byn anges som Fesmale. Arvid Trolle var vid den här tiden en av Sveriges största jordägare och innehavare av Bergkvara slott. I en skattelängd upprättad i samband med Älvsborgs lösen 1571 återfinns två gårdar i Fösingsmåla. En gård ägdes av Lage Axelsson Posse av adelsätten Posse på Aspenäs och arrenderades av frälselandbo Erengisle, medan den andra gården ägdes av Sten Axelsson Banér och arrenderades av frälselandbo Sven Sommar. Båda gårdarna innehade vardera 2 oxar och 15 kor, samt ca 20 får eller svin. Dessa båda gårdar antas utgöra Fösingsmåla Norregård respektive Södergård.

I boken "Historisk beskrifning om Småland i gemen, i synnerhet Kronobergs och Jönköpings lähner, ifrån äldsta, til närwarande tid, om thess politie, natural-historia, bergwärk, kyrko-stat, folkmängd, hushållning, kyrkor, slott och herre-gårdar, med mera minnes wärdt." från 1770 anges Fösingsmåla som allmänning.

Inom byns område har 13 torp identifierats. Ett av torpen har varit ett husartorp tillhörigt smålands husarregemente. Ett annat har varit ett soldattorp tillhörigt Konga kompani.

Byn skiftades vid enskiftet runt 1825 och laga skifte 1870-1881. Efter skiftena flyttades husen i början av 1900-talet från byns centrum, där de tidigare legat i en radby, ut till respektive gårds skiften.

Fösingsmåla beskrivs 1932 i Svenska orter : atlas över Sverige med ortbeskrivning / Del I (sidan 311) :

By i Kronobergs län, Älmeboda kommun med 11 jordbruksfastigheter med sammanlagt taxeringsvärde 80 300 kr, därav 57 600 jordbruksvärde och 22 700 skogsvärde. Antalet jordbruksfastigheter har sedan dess minskat till 8.

Byn
Byn består idag av 8 gårdar, varav 4 härstammar från Fösingsmåla Norregård och 4 från Fösingsmåla Södergård. Av torpen återstår endast ett idag, övriga är ruiner.

Källor 
Institutet för språk och folkminnen
Lantmäteriverket
Hemsida om Älmeboda

Orter i Tingsryds kommun
Väderstads församling

Väderstads församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ingår i Folkungabygdens pastorat i Vätterbygdens kontrakt och ligger i Mjölby kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1892 moderförsamling i pastoratet Väderstad och Harstad, för att 1892 införliva Harstads församling och därefter till 1962 utgöra ett eget pastorat. Från 1962 till 1992 var församlingen moderförsamling i pastoratet Väderstad, Hov, Appuna, Kumla, Rinna och Hogstad. Från 1992 var den moderförsamling i pastoratet Väderstad, Appuna, Kumla och Hogstad. Församlingen slogs 2006 samman med församlingarna i pastoratet: Appuna församling, Hogstads församling och Kumla församling och utgjorde därefter till 2007 ett eget pastorat. Från 2007 till 2014 var församlingen annexförsamling i pastoratet Mjölby och Väderstad. Församlingen ingår sedan 2014 i Folkungabygdens pastorat.

Kyrkoherdar

Klockare och organister

Kyrkvaktmästare

Församlingens kyrkor 
Väderstads kyrka
Appuna kyrka
Hogstads kyrka
Kumla kyrka

Se även
Väderstads socken

Referenser

Externa länkar
Svenska kyrkan i Mjölby – Folkungabygdens pastorat

Indelningar i Mjölby kommun
Församlingar i Linköpings stift
Obbolabron

Obbolabron är en vägbro på väg E12 över Österfjärden, nära Umeälvens mynning, som förbinder orterna Obbola och Holmsund söder om Umeå. Den är 979 meter lång och går mellan Obbola och Holmen, en ö i fjärden. Från Holmen fortsätter E12:an på Holmsundsbron som är 402 meter lång till Holmsund. Broarna invigdes 1989. Vid invigningen cyklade förskolebarn från Holmsund över bron. Innan dess skedde transporterna mellan de båda Umeåförorterna med vägfärja, som tog både bilar och passagerare, och som kunde ställas in på grund av is.

Referenser

Broar invigda 1989
Broar i Umeå kommun
1989 i Sverige
Holmsund
Carola Hits 2

Carola Hits 2 är ett samlingsalbum av den svenska pop- och gospelsångerskan Carola Häggkvist, släppt 1996. På albumlistorna placerade sig albumet som bäst på 50:e plats i Sverige.

Låtlista
"Believe" - 4:49
"Save Me" - 3:44
"Just The Way You Are" - 5:01
"Säg mig var du står" ("Why Tell Me Why") - 3:50
"Hunger" - 4:30
"Ännu en dag" - 4:35
"Thunder & Lightning" - 4:35
"Gjord av sten" - 4:00
"Vilken värld det ska bli" - 3:11 (med Per-Erik Hallin)
"Brand New Heart" - 3:39
"Spread Your Wings (for Your Love)" - 3:17
"Every Beat of My Heart" - 4:28
"All The Reasons To Live" - 4:37
"Save the Children" - 4:11
"Oh, Happy Day" - 3:28
"Guld i dina ögon" - 4:36
"Det kommer dagar" - 4:13
"Mixade minnen" - 4:42

Singlar
Believe
Just the way you are

Listplaceringar

Källor

Samlingsalbum av Carola Häggkvist
Samlingsalbum 1998
Album producerade av Lasse Holm
Album producerade av Lennart Sjöholm
Album producerade av Lasse Lindbom
Flerspråkiga samlingsalbum
Creampie

Creampie (engelska för gräddpaj) är ett begrepp inom porrfilmsindustrin som innebär att mannen sprutar sin sperma in i slidan eller anus på partnern utan att använda kondom. När sperman sedan rinner ut, är det man ser en så kallad creampie.

Användning i pornografi 
Inre ejakulationsskott är en relativt ny utveckling inom pornografi och därför hittas inte i tidiga pornografiska filmer. Användningen av ordet creampie för att beskriva sådana scener har sitt ursprung i amerikansk pornografi i början av 2000-talet och hittats att vara i användning så tidigt som i början av 1999.

Hälsorisker 
Produktionen av pornografi med inre utlösningar involverar oskyddat sex, vilket ökar risken för graviditet hos kvinnor och sexuellt överförbara infektioner (STI/STD) som HIV.

Se även 
 Cumshot
 Felching
 Snowballing

Referenser

Externa länkar 

Pornografiska termer
Sexualtekniker
Västra Hargs församling

Västra Hargs församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ingick i Folkungabygdens pastorat och låg i Mjölby kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2018 i Vifolka församling. 

Församlingskyrka är Västra Hargs kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 1736 utbröts delar av församlingen till den då nybildade Ulrika församling. Församlingen hade ursprungligen namnet Hargs församling, för att få nuvarande namn åtminstone från mitten av 1700-talet.

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat för att därefter vara moderförsamling i pastoratet Västra Harg, Östra Tollstad och Sya. Från 2002 till 2014 var församlingen annexförsamling i Vifolka pastorat. Från 2014 ingick församlingen i Folkungabygdens pastorat. Församlingen uppgick 2018 i Vifolka församling.

Kyrkoherdar

Komministrar

Klockare och organister

Se även
Västra Hargs socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift

Indelningar i Mjölby kommun
Toppvinkel

Toppvinkeln är vinkeln mellan de två lika benen i en likbent triangel, pyramid, kon eller liknande geometrisk struktur.

Geometri
Alirs Öga

Alirs öga är ett jordkonstverk i Söderhamns kommun från 1995-1996, byggt av överskottsmassor från anläggandet av Hällåse ntunneln, en omläggning av Ostkustbanan. Det invigdes den 30 april 2001.

Alirs öga ligger vid Hällmyra motionsanläggning och har sitt namn efter det äldst kända ortsnamnet för Hälsingland.  Konstnärer är Hans Peterson och Mats Olofgörs. Landskapsarkitekt är Bengt Schibbye.

Alirs öga är 160 meter i diameter och 24 meter högt. Det består av 150 000 m³ schaktmassor.

Källor 
 Om Alirs öga på Skulpturförbundetswebbplats

Jordkonstverk
Konstverk i Söderhamns kommun
Konstverk av svenska konstnärer
Konstverk 2001