Juvelvingar

Juvelvingar (Lycaenidae) är en familj i underordningen dagfjärilar. Juvelvingarna är tämligen små, vanligen mellan 18 och 42 mm vingspann och har smala kroppar. Familjen omfattar över 6 000 arter.

Utseende 
Hanarna och honorna skiljer sig i att hanarna enbart går på två av de tre benparen; de främsta av hanarnas ben är klolösa och kortare än övriga. 

Juvelvingarna har vanligen ägg som är tillplattade och larver som till formen närmast påminner om en gråsugga. Många juvelvingelarver vårdas av myror som i gengäld för den sockerhaltiga vätska som larven producerar matar dem, eller till och med tar med dem hem till stacken och föder upp dem på bland annat sina egna larver.

Levnadssätt 
Juvelvingar har normalt en lugn och gärna fladdrande flykt. Ofta flyger de korta turer från blomma till blomma.  Under natten och i molnigt väder vilar de. Flygtiden och antalet generationer varierar mellan arterna. Vingarna hålls sammanlagda upp och ut från kroppen, och den något spräckliga vingundersidan ger ett visst kamouflage och skydd. 

Vuxna juvelvingar lever av nektar som de suger från blommorna på olika örter. Sugsnabeln, på huvudets undersida, ger fjärilen möjlighet att nå in i djupa blommor och suga till sig nektar. Sugsnabeln gör att fjärilar är beroende av flytande föda.

Fortplantning 
Parningen sker genom att hane och hona sammankopplar respektive könsdelar ytterst i bakkroppen. Under parningen utsöndrar hannen ett doftämne från vingarna, detta kan vara en mekanism för att påverka honans parningsvillighet. Om ett par störs under parningen, flyger vanligtvis hannen iväg, med honan hängande efter sig. Honor som har parat sig intar ofta en speciell ställning, där vingarna hålls ganska platt och utbredda, medan bakkroppen lyftes upp. Äggen placeras ett och ett på undersidan av värdväxtens blad, vid mittnerven. Kläckningstiden varierar.

Larvstadiet 
Larverna har, med sin tjocka hud, plana undersida och välvda översida, ett gråsuggelikt utseende.  Den visar inget försvarsbeteende.

Vissa arter av juvelvingar lever i symbios med myror. De utsöndrar då en sockerhaltig vätska åt myrorna som i gengäld vårdar dem. Larvens kroppstemperatur är mellan 35 och 38 grader C°. Vid lägre temperatur blir den inaktiv. Det krävs därför solig väderlek för att de ska kunna vara aktiva. Om det blir för varmt reglerar larven temperaturen genom att uppsöka skugga.

Puppa 
Juvelvingar har fullständig förvandling. De är holometabola insekter som genomgår en metamorfos som ett led i utvecklingen. Mellan larvstadiet och det vuxna stadiet finns ett puppstadium, en viloperiod, där fjärilens inre och yttre organ förändras. Larvens böjliga och mjuka kropp omvandlas till en puppa med ett hårt skal. När skalet är hårt börjar omvandlingen från larv till vuxnen fjäril (imago). De inre organen bryts i varierande grad ned till en cellmassa. En omorganisering sker och djuret byggs upp igen. I Norden övervintrar de som puppor.

Systematik 
Många auktoriteter inkluderar idag enbart underfamiljerna Lycaeninae, Theclinae, Polyommatinae, Poritiinae, Miletinae och Curetinae inom familjen Lycaenidae.
Underfamiljen Aphnaeinae behandlades tidigare som tribuset Aphnaeini inom underfamiljen Theclinae.

 Underfamilj Curetinae – förekommer i orientaliska och palearktiska regionen
 Tribus Curetini
 Curetis
 Underfamilj Miletinae – förekommer främst i Afrika, men även i orientaliska regionen. En art förekommer i nearktis.
 Tribus Miletini
 Allotinus 
 Lontalius 
 Miletus 
 Logania 
 Megalopalpus
 Tribus Spalgini
 Spalgis 
 Feniseca 
 Taraka – placeras ibland i det egna tribuset Tarakini
 Tennenta
 Tribus Lachnocnemini
 Lachnocnema 
 Thestor 
 Tribus Liphyrini – behandlades tidigare som den egna underfamiljen Liphyrinae
 Euliphyra 
 Aslauga 
 Liphyra 
 Underfamilj Poritiinae – förekommer i orientaliska regionen och i tropiska Afrika
 Tribus Poritiini
 Cyaniriodes – placeras ibland i Lycaeninae
 Poriskina
 Poritia 
 Simiskina
 Deramas
 Tribus Liptenini - behandlas ibland som underfamiljen Lipteninae
 Subtribus Pentilina
 Alaena 
 Ptelina 
 Telipna 
 Liptenara
 Pentila 
 Ornipholidotos
 Torbenia 
 Subtribus Durbaniina
 Durbania 
 Durbaniella
 Durbaniopsis 
 Subtribus Mimacraeina
 Cooksonia 
 Mimacraea 
 Mimeresia 
 Subtribus Liptenina
 Pseuderesia 
 Teriomima
 Euthecta 
 Baliochila
 Cnodontes 
 Congdonia 
 Eresinopsides
 Eresina 
 Toxochitona 
 Argyrocheila 
 Citrinophila 
 Liptena
 Obania 
 Kakumia 
 Falcuna 
 Tetrarhanis
 Larinopoda 
 Micropentila 
 Subtribus Epitolina 
 Epitola 
 Cerautola
 Geritola 
 Stempfferia
 Cephetola 
 Deloneura 
 Batelusia 
 Tumerepedes 
 Pseudoneaveia 
 Neaveia 
 Epitolina 
 Hypophytala 
 Phytala 
 Neoepitola
 Aethiopana
 Hewitsonia
 Powellana 
 Iridana
 Teratoneura 
 Underfamilj Aphnaeinae – förekommer i orientaliska regionen och i tropiska Afrika
 Tribus Aphneini
 Aloeides 
 Aphnaeus 
 Argyraspodes
 Axiocerses
 Cesa
 Chloroselas 
 Chrysoritis 
 Cigaritis
 Crudaria 
 Erikssonia 
 Lipaphnaeus 
 Phasis 
 Pseudaletis 
 Trimenia
 Tylopaedia 
 Vansomerenia
 Zeritis
 Underfamilj Theclinae – snabbvingar, förekommer över stora delar av världen
 Tribus Amblypodiini
 Amblypodia
 Iraota
 Myrina
 Tribus Arhopalini
 Apporasa
 Arhopala
 Flos
 Keraunogramma
 Mahathala
 Mota
 Ogyris
 Semanga
 Surendra
 Thaduka
 Zinaspa
 Tribus Catapaecilmatini
 Acupicta
 Catapaecilma
 Tribus Cheritrini
 Ahmetia – placerades tidigare i Cowania
 Cheritra 
 Cheritrella
 Dapidodigma
 Drupadia
 Ritra
 Ticherra
 Tribus Deudorigini
 Araotes
 Artipe
 Bindahara
 Capys
 Deudorix – inkluderar Actis, Hypokopelates och Virachola
 Hypomyrina
 Paradeudorix
 Pilodeudorix – inkluderar Diopetes
 Qinorapala
 Rapala
 Sinthusa
 Sithon
 Tribus Eumaeini – behandlas ibland som den egna underfamiljen Eumaeinae. Omfattar över 1000 arter som förekommer i den neotropiska regionen.
 Tribus Horagini
 Horaga
 Rathinda
 Tribus Hypolycaenini
 Hemiolaus
 Hypolycaena
 Chliaria
 Zeltus
 Leptomyrina
 Tribus Hypotheclini
 Hypochlorosis
 Hypothecla
 Tribus Iolaini 
 Tribus Loxurini
 Tribus Luciini
 Tribus Oxylidini
 Oxylides
 Syrmoptera
 Tribus Remelanini
 Tribus Theclini
 Tribus Tomarini
 Tomares
 Tribus Zesiini
 Underfamilj Lycaeninae – äkta juvelvingar, förekommer i holarktis
 Tribus Heliophorini
 Heliophorus 
 Iophanus
 Melanolycaena
 Tribus Lycaenini – guldvingar
 Athamanthia
 Gaeides – förs ofta till släktet Lycaena
 Hyrcanana
 Lycaena 
 Phoenicurusia
 Underfamilj Polyommatinae – förekommer över stora delar av världen
 Tribus Candalidini
 Candalides
 Nesolycaena
 Zetona
 Tribus Lycaenesthini
 Anthene
 Cupidesthes
 Tribus Niphandini
 Niphanda
 Tribus Polyommatini – för släkten, se blåvingar

Vissa äldre taxonomier inkluderade även andra underfamiljer som Liphyrinae (nu tribuset Liphyrini, inom underfamiljen Miletinae), Lipteninae (nu tribuset Liptenini, inom underfamiljen Poritiinae). Tidigare sorterades även metallmärken (Riodiniae) in i denna familj, men behandlas idag som en egen familj.

Se även 
 Lista över Nordens juvelvingar

Referenser 
Artikeln är delvis en bearbetning av norskspråkiga artikeln Glansvinger

Noter

Tryckta källor