kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lambda Caeli

Lambda Caeli (λ Caeli, förkortad Lambda Cae, λ Cae), som är stjärnans Bayer-beteckning, är en ensam stjärna i nordvästra delen av stjärnbilden Gravstickeln. Den har en  magnitud av 6,22 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 4,4 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd av ca 740 ljusår (230 parsek) från solen.

Egenskaper
Zeta Caeli är en orange till röd jättestjärna av spektralklass K3/4 III. Den har en radie som är ca 24 gånger solens radie och avger ca 353 gånger mer energi än solen från dess fotosfär vid en effektiv temperatur på ca 4 600 K.

Referenser

Noter

Externa länkar	
 https://www.universeguide.com/star/lambdacaeli

Stjärnbilden Gravstickeln
Bayerobjekt
Orangea jättar
HD-objekt
Grenkulla

Grenkulla (Cladanthus arabicus, tidigare Anthemis arabica) är en växt med gula blommor.

Referenser 

Korgblommiga växter
Gr Växtindex
Asteraceae
Flamingoblomma

Flamingoblomma (Anthurium scherzerianum) är en epifytisk eller marklevande, flerårig ört i familjen kallaväxter. Det första exemplaret hittades i Guatemala, men sedan dess har den bara återfunnits i Costa Rica. I Sverige förekommer den som krukväxt.

Utseende 
Flamingoblomman har många rötter, och även luftrötter. Stammen är kort. Bladen är utbredda men rundade bladskaft som blir 4–20 cm långa. Bladskivan är enkel, helbräddad, läderartad, smal lansettlik till elliptisk, 5–26 cm lång och 1,5–6,5 cm bred, utdraget spetsig och med rundad bas. Ovansidan på bladen är något glänsande, men undersidan är matt, båda sidorna är tätt punktade. Mittnerven är tydlig och upphöjd.

Blomställningen är upprätt, lika lång eller längre än bladen (14–52 cm). Hölsterbladet är klart orangerött, elliptiskt till äggrunt, 3,7–12,0 cm långt och 2–4,6 cm brett. Det är hjärtlikt vid basen och utdraget spetsigt i spetsen. Kolven är blekt orange till röd, 2–8 cm lång och vanligen skruvad. Själva blommorna är tvåkönade och jämnt fördelade i spiraler längs kolven. Frukten är ett orange till rött bär.

Hybrider 

Flamingoblomman har korsats flitigt med andra arter för att få fram bättre och vackrare krukväxter. Dessa brukar samlas i Scherzerianum-gruppen. Sorterna i gruppen har inget eget svensk namn utan kallas också för flamingoblommor. Några vanliga sorter i handeln är:
 'Adriani'        
 'Album'        
 'Album Maximum Flavescens'        
 'Amazone'        
 'Andagavense'        
 'Antovelos'        
 'Arabella'        
 'Betty'        
 'Dolly'        
 'Friederike'        
 'Giganteum'        
 'Antovelos' (GRAFFITI™)
 'Magnificum'        
 'Molly'        
 'Mutabile'        
 'Palmeri'        
 'Pygmaeum'        
 'Roseum'        
 'Rothschildianum'        
 'Sorry'        
 'Stephanie'        
 'Wardi'

Externa länkar 
 International Aroid Society – Anthurium scherzerianum

Kallaväxter
Fl Växtindex
Krukväxter
Gamma² Caeli

X Caeli eller Gamma2 Caeli (γ2 Caeli, förkortad Gamma21 Cae, γ2 Cae), som är stjärnans Bayer-beteckning, är en dubbelstjärna i östra delen av stjärnbilden Gravstickeln. Den har en kombinerad genomsnittlig skenbar magnitud av 6,32 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 9,6 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd av ca 341 ljusår (105 parsek) från solen. Den rör sig bort från solen med en heliocentrisk radiell hastighet av +6 km/s.

Egenskaper
Primärstjärnan Gamma2 Caeli A är en gul till vit underjättestjärna av spektralklass F2 IV/V. Den har en massa som är ca 50 procent större än solens massa, en radie som är ca 3,4 gånger solens radie och avger ca 24 gånger mer energi än solen från dess fotosfär vid en effektiv temperatur på ca 7 200 K. Den klassificeras som en Delta Scuti-variabel och dess magnitud varierar från +6,28 till +6,39 med en period av 3,25 timmar. Vid observationer år 2000 identifierades minst sex oberoende pulsationslägen för denna variation. 

Följeslagaren Gamma2 Caeli B är en gul underjättestjärna med skenbar magnitud 9,65 och år 2000 separerad från primärstjärnan med 0,89 bågsekunder vid en positionsvinkel på 183°.

Referenser

Noter

Externa länkar	
 https://www.universeguide.com/star/gammacaeli

Stjärnbilden Gravstickeln
Bayerobjekt
Gul-vita underjättar
Dubbelstjärnor
Delta Scuti-variabler
HD-objekt
Zeta Caeli

Zeta Caeli (ζ Caeli, förkortad Zeta Cae, ζ Cae), som är stjärnans Bayer-beteckning, är en ensam stjärna i nordvästra delen av stjärnbilden Gravstickeln. Den har en skenbar magnitud av 6,36 och är svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätning inom Hipparcosuppdraget på ca 7,6 mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd av ca 430 ljusår (132 parsek) från solen.

Egenskaper
Zeta Caeli är en orange till röd jättestjärna av spektralklass K0 III och ingår i den tjockare delen av Vintergatans skiva. Den har en radie som är ca 4,2 gånger solens radie och avger ca 60 gånger mer energi än solen från dess fotosfär vid en effektiv temperatur på ca 4 600 K.

Referenser

Noter

Externa länkar	
 https://www.universeguide.com/star/zetacaeli

Stjärnbilden Gravstickeln
Bayerobjekt
Orangea jättar
HD-objekt
CS Camelopardalis

CS Camelopardalis (förkortat CS Cam) är en dubbelstjärna i reflektionsnebulosan VdB 14, belägen i sydvästra delen av stjärnbilden Giraffen. Den har en skenbar magnitud på +4,22 och är synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallaxmätningar i Hipparcos-uppdraget på ca 0,8 mas beräknas den befinna sig på ca 4 300 ljusårs (975 parsek) avstånd från solen. Den formerar en grupp av stjärnor som kallas Camelopardalis R1-föreningen, en del av Cam OB1-föreningen. Den nästan identiska superjätten CE Camelopardalis ligger en halv grad åt söder.

Egenskaper
Primärstjärnan CS Camelopardalis A är en blå till vit superjättestjärna av spektralklass B9 Ia. Den har en massa som är ca 19 gånger solens massa, en radie som är ca 86 gånger solens radie och avger ca 75 900 gånger mer energi än solen från dess fotosfär vid en effektiv temperatur på ca 10 800 K. Den klassificeras som en variabel stjärna av Alfa Cygni-typ och dess magnitud varierar från 4,19 till 4,23. Dess följeslagare, CS Camelopardalis B, är en stjärna av magnitud 8,7 som ligger 2,9 bågsekunder från primärstjärnan.

Se även
 Variabel stjärna

Referenser

Noter

Externa länkar
 Image CS Camelopardalis
 Nebula vdB 14
 Van Den Bergh 14 and 15

Stjärnbilden Giraffen
Blå-vita superjättar
Dubbelstjärnor
HR-objekt
HD-objekt
Alfa Cygni-variabler
Åderbråck

Åderbråck eller varicer är en sjukdom som kännetecknas av vidgade, slingriga ytliga vener, som företrädesvis uppträder på insidan (medialt) på underbenen. Åderbråck är mycket vanligt i befolkningen, med en viss ärftlighet, förekomsten ökar med åldern och tillståndet är vanligare bland kvinnor, framförallt efter flera graviditeter.

Symptom och tecken
Vidgade vener på benen är det mest typiska symptomet på åderbråck. Symtom inkluderar även svullnad av fötterna och anklarna (ses också vid hjärtsvikt), spänningskänsla, klåda och ibland smärta. I uttalade fall påverkas blodcirkulationen i huden vilket kan leda till komplikationer såsom lipodermatoscleros och ibland bensår. Åderbråck kan ses som den synliga manifestationen av ytlig venös insufficiens, som beror på otäta klaffar i venerna, ofta med nedsatt funktion i vadmuskelpumpen. 

Venös insufficiens diagnostiseras med fördel med hjälp av vensonografi, en ofarlig noninvasiv ultraljudsundersökning där man kartlägger benets djupa och ytliga vensystem.

Orsaker
Sjukdomen är till en del ärftlig men även andra faktorer spelar in såsom många graviditeter, fetma, med mera. Bland riskfaktorer kan nämnas förändrade värden av kvinnliga könshormoner. Kvinnor med åderbråck har i åderbråcksvener fler receptorer för östrogen och progesteron. En annan teori är att åderbråck uppstår till följd av hypoxi i venerna. Kännetecknande är bristande funktion i venklaffar, varvid man får ett ökat flöde av blod uppåt och nedåt i ytliga vener, man tror att en del i sjukdomsutvecklingen är tillväxt av vener som kroppens reaktion på detta ökade flöde -  genom att vener växer på längden inom en begränsad sträcka tenderar de att bli slingriga.

Behandling
Symtomen kan lindras av kompressionsbehandling med kompressionsstrumpor ("stödstrumpor") eller bandage. En annan behandling är åderbråckskirurgi, där man ofta avlägsnar stora slingriga vener genom små snitt i huden. Nya behandlingsmetoder finns också, såsom laserbehandling, skumbehandling, injektionsbehandling och elkoagulation men det är inte bevisat om dessa är bättre än traditionell behandling. Alla behandlingsmetoder bygger på att man skadar de sjuka venerna så att de skrumpnar och omvandlas till ärrvävnad varvid flödet upphör. Kroppen klarar normalt detta utmärkt, eftersom det finns många andra ytliga vener som ta hand om flödet i huden, och flödet från fötter och underben går normalt via djupa vener.

Varianter av åderbråck
Även inre organ kan drabbas av varicer, till exempel:
 Esofagusvaricer - slingriga vener i matstrupen som främst ses vid levercirros
 Varicocele - stora slingriga vener från en eller båda testiklarna.

Källor

Kärlsjukdomar
Sjukdomar och komplikationer vid graviditet
Bråck
Abessinskt korallträd

Abessinskt korallträd (Erythrina abyssinica) är ett träd från stora delar av östra Afrika. Växer på svann och liknande platser. Arten är mycket mångformig och vanlig som parkträd i subtropiska och tropiska områden.

Beskrivning
Medelstort lövfällande träd, vanligen 5-15 m högt. Stammar gulbruna som unga, senare gråbruna, ofta med taggar. Blad parbladiga, ändfliken större än de andra, tätt ulliga som unga, senare mer eller mindre kala. OFta med bort längs mittnerven. Blomställningar praktfulla, de sitter tätt i upprätta klasar i skottspetsarna. Blommor till 5 cm långa, orangeröda till lackröda eller scharlakansröda, foderbladen är förenade till ett rör, med en slits undertill. Frukten är en cylindrisk balja, 4-16 cm lång, ljusbrun.

Arten liknar mycket E. latissima.

Artepitetet abyssinica betyder "från Abessinien", nuvarande Etiopien.

Odling
På grund av sin storlek ingen lämplig krukväxt för Sverige. Har stort rotsystem och kräver stora krukor. Den föredrar något sur, väldränerad jord med en årlig torkperiod då den mister sina blad. Föröskas lätt med frön, stam- och rotsticklingar.

Synonymer
Chirocalyx abyssinicus (Lam.) Hochst., 1846 
Chirocalyx tomentosus Hochst., 1846
Corallodendron suberifera (Welw. ex Bak.) Kuntze, 1891
Erythrina abyssinica subsp. suberifera (Welw. ex Bak.) Verdc., 1970
Erythrina bequaertii De Wild., 1920
Erythrina comosa Hua, 1898
Erythrina eggelingii Baker f., 1938 
Erythrina huillensis Welw. ex Baker, 1871 
Erythrina kassneri Baker f., 1929
Erythrina mossambicensis Sim, 1909   
Erythrina pelligera Fenzl, 1844
Erythrina platyphylla Baker f., 1929   
Erythrina suberifera Welw. ex Baker, 1871
Erythrina tomentosa (Hochst.) R. Br. ex A. Rich., 1847
Erythrina warneckei Baker f., 1929
Erythrina webberi Baker f., 1929 p.p.

Ärtväxter
Ab Växtindex
Agnsäv

Agnsäv (Eleocharis uniglumis) är ett lågväxt halvgräs i släktet småsävar som ofta kan påträffas kring havsstränder. Stråna, som sitter i grupper är mörkgröna och skjuter upp från en krypande jordstam.

Externa länkar och källor
Den virtuella floran
Naturhistoriska riksmuseets lista över svenska artnamn
ITIS - Eleocharis uniglumis

Halvgräs
Ag Växtindex
Vadmuskelpumpen

Vadmuskelpumpen är ett funktionellt system i människans ben som hjälper till att föra bort blod från fötter och underben, genom den kombinerade effekten av vener som kan härbärgera mycket blod, och innehåller klaffar som ska hindra blod från att rinna nedåt, och yttre kompression av vener från vadmusklerna. 

Då man går eller anstränger benen på annat sätt trycks alltså blodet iväg av benmusklerna, och hindras från att rinna tillbaka av klaffarna, varefter venerna fylls på igen från kapillärer i muskler och hud. Vid venös insufficiens sätts muskelpumpen ur funktion, oftast på grund av läckande venklaffar.

Kardiovaskulära systemet
Nedre extremitetens anatomi
Motorvägar i Montenegro

Montenegro förklarade sig självständigt år 2006. Innan dess ingick det i Jugoslavien och unionen Serbien och Montenegro.

Montenegro är glest befolkat och har inga riktiga motorvägar ännu.

Vägen mellan Podgorica - Bar (E65/väg 2) var färdigbyggd 2005 som den modernaste i Montenegro. Vägen har en 4,2 km lång tunnel, Sozinatunneln (avgiftsbelagd).

Riktiga motorvägar planeras att byggas. Mellan Bar och Boljare (i norra Montenegro) ska en motorväg byggas, mer än 100 km, kostnad två miljarder euro. Den byggs av ett privat bolag mot vägavgifter och statligt stöd (PPP=public/private partnership). Deadline för bud från privata företag var i juli 2008.

Se även 
 Adriatisk-joniska motorvägen
Alaskadunört

Alaskadunört (Epilobium ciliatum ssp. glandulosum) är en flerårig ört med rosa blommor,  och blommar från juli till augusti.

Externa länkar
Den virtuella floran
ITIS: Epilobium ciliatum ssp. glandulosum (Lehm.) Hoch & Raven

Dunörtsväxter
Al Växtindex
Alpdraba

Alpdraba (Draba fladnizensis) är en liten ört med vita blommor. Den förekommer i rikt antal på Södertörn och i trakterna av Oxelösund.

Externa länkar
Den virtuella floran

Korsblommiga växter
Al Växtindex
Heptatonisk skala

Heptatonisk skala (hepta från grekiska; ibland kallad med latinskt räkneord septatonisk) är en diatonisk tonskala bestående av sju toner. Heptakord (septachord) är ett synonymt begrepp. 

Sekvensen e f g a b c d är ett exempel: 

Tonarter, skalor och modi
Ledd av nattens bleka stjärnor

Ledd av nattens bleka stjärnor är en psalmtext och väckelsesång författad av evangelisten i Helgelseförbundet Emil Gustafson. Texten hade ursprungligen fyra 8-radiga verser samt mellan första och andra verserna en körtext som lyder:

Du måste födas på nytt, :|:
Ja, sannerligen, sannerligen säger jag dig:
Nyfödas måste du!

Sångtexten grundade Emil Gustafson på Bibelns "Utan en varder född på nytt, kan han icke se Guds rike." från . Den är i sin helhet påtagligt lik sångtexten till En rådsherre kom till Jesus en natt eller som En överste kom till Jesus en natt i August Anderssons Det glada budskapet 1896, som är en översättning av W. T. Sleeper's text Ye must be born again från 1877.

Publicerad i
 Hjärtesånger 1895 som nr 3 under rubriken Väckelse- och inbjudningssånger med titeln Den nya födelsen.

Svenska psalmer
Alpjättevädd

Alpjättevädd (Cephalaria alpina) är en ört med ljusgula blommor, som blommar från juli till augusti.

Externa länkar
Den virtuella floran

Väddväxter
Al Växtindex
Tony Garnier (arkitekt)

Tony Garnier, född 13 augusti 1869 i Lyon, död 19 januari 1948 i Roquefort-la-Bédoule, var en fransk arkitekt och stadsplanerare.

Garnier räknas som en föregångare inom stadsplaneringen, bland annat för sin idé om den perfekt planerade staden, Une ville industrielle. Han var mest verksam i sin hemstad Lyon där ett utomhusmuseum visar hans ritningar i form av väggmålningar.

Byggnadsverk (urval) 
 Halle Tony Garnier, Lyon – före detta del av ett slakthusområde som gjorts om till utställnings- och konserthall.
 Stade de Gerland, Lyon – Lyons främsta sportarena och hemmaplan för fotbollslaget Olympique Lyonnais.
 États-Unis, Lyon – bostadskvarter och utomhusmuseum där Garniers ritningar målats på väggarna.

Externa länkar 

 Tony Garnier-museet i Lyon

Födda 1869
Avlidna 1948
Franska arkitekter under 1900-talet
Män
Personer från Lyon
Franska stadsplanerare
Alpslide

Alpslide (Aconogonon alpinum) är en art i familjen slideväxter från södra, sydcentrala och östra Europa till sydvästra, centrala och östra Asien.

Arten har små vita blommor och blommar från juli till september. Den kan bli upp till en meter hög.

Synonymer 
Aconogonon alpinum var. stewartii S.-P. Hong
Persicaria alpina (L.) H.Gross 
Pleuropteropyrum alpinum (All.) Nakai
Pleuropteropyrum undulatum (Murray) A. Love & D. Love, nom. illeg.
Polygonum alpinum All. 
Polygonum sibiricum L.f. 
Polygonum undulatum Murray nom. illeg.
Polygonum weyrichii var. alpinum Maxim. ex Feash. & Savatier

Externa länkar 

 Den virtuella floran - Alpslide

Slideväxter
Al Växtindex
Rysslök

Rysslök (Allium angulosum) är en flerårig växtart i släktet lökar och familjen amaryllisväxter.

Beskrivning 
Arten blir 20 till 50 centimeter hög, med rosa blommor som blommar i juni och juli.

Utbredning 
Rysslöken kommer ursprungligen från Öst- och Centraleuropa, men återfinns idag som förvildad längs vägar och järnvägar i Sverige.

Användning 
Rysslöken har mild, behaglig löksmak och kan användas både rå och tillagad, eller konserveras genom mjölksyrning eller torkning.

Förväxlingsarter 
Rysslök har flera mycket närstående arter, som den dessutom lätt korsar sig med, vilket orsakar en del förvirring i artbestämningen. Bland dessa arter återfinns bredbladig kantlök (A. senescens), sibirisk kantlök (A. nutans) och kantlök (A. lusitanicum).

Källor

Tryckta källor

Noter

Externa länkar

Lökväxter
Ry Växtindex
Europas flora
Bladgrönsaker
Alpsockblomma

Alpsockblomma (Epimedium alpinum) är en art i familjen berberisväxter. Det är en ört som blommar i maj med röda och gula blommor.

Externa länkar
Den virtuella floran

Berberisväxter
Al Växtindex
7 Camelopardalis

7 Camelopardalis är en trippelstjärna i stjärnbilden Giraffen. 7 Camelopardalis A är en vit stjärna i huvudserien med en magnitud på +4,43 som den ligger på ungefär 375 ljusårs avstånd. 7 Camelopardalis B är en stjärna med magnitud +7,8 som kretsar runt huvudstjärnan på ett avstånd av 0,78 bågsekunder och en omloppsperiod av 284 år. Den tredje komponenten, 7 Camelopardalis C, är en stjärna med magnitud +11 på 26 bågsekunders avstånd.

Referenser 

Stjärnbilden Giraffen
Trippelstjärnor
Flamsteedobjekt
HR-objekt
HD-objekt
BE Camelopardalis

BE Camelopardalis (BE Cam) är en långsam irreguljär variabel av LC-typ i stjärnbilden Giraffen. BE Camelopardalis är en röd jätte med en magnitud som varierar +4,35 till +4,48. BE Camelopardalis ligger på ungefär 965 ljusårs avstånd.

Referenser

Noter 

Stjärnbilden Giraffen
Röda jättar
Långsamma irreguljära variabler
HD-objekt
Pingstlilja

Pingstlilja (Narcissus poëticus) är en amaryllisväxt som tillhör släktet narcisser. Den kommer ursprungligen ifrån syd- och mellaneuropa men är idag relativt vanlig i förvildad form på före detta tomtmark samt i parker och trädgårdar. Den blir 20 till 45 centimeter hög och blommar i maj med vita blommor.

Hela växten, speciellt löken, är giftig.

Pingstliljan är en variabel art och flera varieteter har beskrivits. Numera erkänns vanligen två underarter:

 subsp. poëticus - har ståndare som är kortare än bikronan och kalkblad som överlappar.
 subsp. radiiflorus - har ståndare som är längre än bikronan och kalkblad som ej överlappar.

Korsningen mellan underarterna har fått namnet:
 nsubsp. verbanensis

Synonymer 
subsp. poëticus
Autogenes poëticus (L.) Rafinesque
Helena croceocincta Haworth
Helena purpureocincta Haworth
Narcissus hellenicus Pugsley
Narcissus majalis Curt.
Narcissus poëticus J.Sibthorp & Sm.
Narcissus poëticus L.
Narcissus poëticus subsp. majalis (Curtis) P.D.Sell
Narcissus poëticus subsp. recurvus (Haw.) P.D.Sell
Narcissus poëticus subsp. sulphureus Rouy
Narcissus poëticus var. hellenicus(Pugsley) Fernandes
Narcissus poëticus var. majalis (Curtis) Fernandes
Narcissus poëticus var. physaloides Beauverd
Narcissus poëticus var. recurvus (Haworth) Fernandes
Narcissus recurvifolius Lodd. ex Steudel
Narcissus recurvus Haworth
Stephanophorum purpurascens Dulac

subsp. radiiflorus (Salisbury) Baker
Autogenes angustifolius (Curtis) Rafinesque
Hermione angustifolia M.Roemer
Hermione stellaris Salisbury
Narcissus angustiflorus auct.
Narcissus angustifolius Curtis
Narcissus dianthus Haworth
Narcissus exertus Pugsley
Narcissus majalis var. exertus Haworth
Narcissus poetarum Haworth
Narcissus poëticus subsp. biflorus (Curtis) Cadevall
Narcissus poëticus proles radiiflorus (Salisbury) Rouy
Narcissus poëticus subsp. angustifolius (Haw.) Ascherson & Graebner
Narcissus poëticus subsp. angustifolius . Curtis
Narcissus poëticus var. grandiflorus Sabine 
Narcissus radiiflorus Salisbury
Narcissus radiiflorus subsp. exertus (Haworth) P.D.Sell
Narcissus radiiflorus subsp. poetarum (Burbidge & Baker) P.D.Sell
Narcissus radiiflorus subsp. stellaris (Haworth) P.D.Sell
Narcissus radiiflorus var. exertus (Haworth) Fernades
Narcissus radiiflorus var. poetarum Burbidge & Baker
Narcissus radiiflorus var. stellaris (Haworth) Fernades
Narcissus stellaris Haworth
Narcissus stellaris f. dianthus (Schur) Soó

nssp. verbanensis (Herbert) P.D.SellNarcissus poëticus var. verbanensis HerbertNarcissus verbanensis'' (Herbert) Herbert

Fotografier

Se även 
 Påsklilja

Referenser

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Pingstlilja

Amaryllisväxter
Pi Växtindex
Giftiga växter
Narcisser
Första slaget vid Tver

Första slaget vid Tver var ett slag under De la Gardieska fälttåget. Slaget stod mellan svenska och ryska trupper allierade mot polsk-litauiska trupper den 13 juli 1609 vid Tver.

Bakgrund 
Efter den svensk-ryska segern i slaget vid Torzjok marscherade den svensk-ryska huvudarmén mot staden Torzjok och nådde densamma den 27 juni. Den polsk-litauiska hären samlades i en ställning vid Tver för att där förhindra fienden att korsa floden Volga.

Slaget 
När de allierade trupperna framkom var stod den polsk-litauiska hären redan i slagordning. Slaget inleddes då rytteriet på högra flygeln, under befäl av Jakob De la Gardie, anföll den polsk-litauiska vänstra flygeln. Vid samma tid anföll de polsk-litauiska trupperna den svensk-ryska vänsterflygeln under skydd av regn, vilket resulterade i att musköterna blev oanvändbara. Det där ställda franska rytteriet drevs tillbaka och de ryska samt tyska styrkorna flydde även de. Dock kunde musköterna snart göras användbara igen och de polsk-litauiska trupperna drevs då tillbaka igen. Slaget tvingades snart sluta som ett resultat av regnet vilket även fortgick nästkommande dag.

Referenser 

 Almuist, Helge (1907). Sverige och Ryssland 1595-1611

1609 i Ryssland
1609 i Europa
Tver 01
Tver 01
Tver 01
Tver 01
Tver 01
Andra slaget vid Tver

Andra slaget vid Tver var ett fältslag under De la Gardieska fälttåget och ägde rum 15 juli 1609 i Tver i Ryssland. Slaget blev en efterföljare av första slaget vid Tver som hade ägt rum där två dagar tidigare. 

1609 i Ryssland
1609 i Europa
Tver 02
Tver 02
Tver 02
Tver 02
P-märke

P-märket är en svensk kvalitetssymbol som garanterar att produkten som bär märket minst uppfyller de kvalitetskrav som finns uppställda av EU, i Sverige och branschens egna eventuella krav. P-märket är inte obligatoriskt.

Märkets utförande
P-märket liknar ett stiliserat P med en liten, trespetsig krona ovanför (se länk nedan).

P-märkning
Sveriges Tekniska Forskningsinstitut (SP) utfärdar certifikat som ger rätt att använda P-märket.

Externa länkar
Sveriges Tekniska Forskningsinstitut (SP) om P-märkning

Symboler
Standarder och konventioner