kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Presidentvalet i USA 1964

Presidentvalet i USA 1964 hölls den 3 november 1964 över hela USA.

Valet stod mellan den sittande demokratiske presidenten Lyndon B. Johnson från Texas och den republikanske senatorn Barry Goldwater från Arizona.

Valet vanns av Johnson, med 61,1 procent av rösterna, den högsta andelen någonsin vunnen i ett amerikanskt presidentval.

Demokraternas nomineringprocess

Anmälda kandidater
Daniel Brewster, senator från Maryland
Lyndon B. Johnson, sittande president (från Texas)
John Reynolds, guvernör från Wisconsin
George Wallace, guvernör från Alabama

Utfall
Johnson vann nomineringen, och utsåg senator Hubert Humphrey från Minnesota till vicepresidentkandidat.

Republikanernas nomineringsprocess

Anmälda kandidater
John Byrnes, kongressledamot från Wisconsin
Hiram Fong, senator från Hawaii
Barry Goldwater, senator från Arizona
Walter Judd, f.d. kongressledamot från Minnesota
Henry Cabot Lodge, f.d. senator och 1960 års vicepresidentkandidat från Massachusetts
Richard Nixon, f.d. vice president och 1960 års presidentkandidat från New York
Jim Rhodes, guvernör från Ohio
Nelson Rockefeller, guvernör och kandidat till 1960 års nominering från New York
George Romney, guvernör från Michigan
William Scranton, guvernör från Pennsylvania
Margaret Chase Smith, senator från Maine
John Steffey, delstatssenator från Maryland
Harold Stassen, f.d guvernör och kandidat till 1944, 1948 och 1952 års nomineringar från Pennsylvania

Republikanernas nationella partikonvent

Röstresultat

Utfall
Goldwater vann nomineringen, och utsåg kongressledamoten tillika partiordföranden William E. Miller från New York till vicepresidentkandidat.

Resultat i president- och vicepresidentvalet

Externa länkar

1964 i USA
1964
USA
Lyndon B. Johnson
Rehabhund

Rehabhund är ett obestämt begrepp som används om olika slags hundar inom vård och omsorg. Det kan till exempel vara en assistanshund vars förare oftast är en funktionsnedsatt person eller en terapihund som tillsammans med en förare ger stöd till människor inom vård, skola och omsorg.

Brukshundar
Funktionsnedsättning
Zeno Clash

Zeno Clash är ett datorspel som är utvecklat av ACE TEAM, utgivet 21 april 2009.

Handling

Zeno Clash handlar om Ghat, en av hermafroditen Father-Mothers många barn, kommer i konflikt med Father-Mother och dödar honom.
Resten av Father-Mothers dussin barn jagar ut Ghat ifrån staden Hastledom och gör allting för att försöka döda honom.
Ghat har inget annat val än att hålla sig undan ifrån staden och dess invånare, och flyr så långt ifrån staden som det går.

Externa länkar 
Officiell webbplats

Förstapersonsskjutare
Datorspel 2009
Windows-spel
Claes Vogel

Claes Olof Vogel, född 26 januari 1942 i Bromma församling i Stockholm, död 18 september 2015, var en svensk underhållare, manusförfattare och jazzmusiker.

Claes Vogel blev känd som en av personerna bakom radioprogrammet På Håret, som sändes i 1982–2000. Han arbetade även som journalist. Efter en kort tid på Expressen gick han över till Röster i radio-TV och blev kvar där i 17 år. Under senare delen av 1970-talet uppträdde han i Cabaret Fattighuset på Club Fattighuset i Stockholm. 

Vogel var frontman (sång, klarinett och saxofon) i bandet Jubileum Special på restaurang Zum Alten Brunnen i Stockholm åren 1980–1981. I bandet fanns Robert Wells på piano och övriga musiker var Christer Pettersson (trummor), Dan Sidfalk (bas), Sigge Ernst (gitarr) samt Johnny Lundin (gitarr). Vogel framförde en mängd olika rock- och jazzlåtar med egna svenska texter, såsom "Kojak", "Hökarängen" och "Utan brallor". Han arbetade även som barpianist, bland annat på restaurang Bacchi Wapen.

Flera av de texter som skrevs till Smurfarnas svenska skivor var av Vogel, och han skrev också texter till Peter Flacks revyer i Örebro.

Filmografi
Manus 
 (Tillsammans med Hans Hatwig och Christine Lindsjö)

Roller
 - Hovis (röst)

Diskografi

Källor

Svenska manusförfattare
Födda 1942
Avlidna 2015
Män
Sommarvärdar 1996
Personer från Stockholm
Hovteater

Hovteater var en teaterlokal vid eller i anslutning till ett hov, ofta en slottsteater. I en vidare bemärkelse avses även publika teatrar som stått under kungligt beskydd, kungliga teatrar.

Hovteater kan även avse teaterföreställningar som spelats vid hoven. Uttrycket används ofta pejorativt om teater som uppfattas som fjäskig mot den eller de som har makt.

Exempel på hovteatrar är Hovteatern i Dresden, Drottningholms slottsteater och Confidencen, Kina slott. 

Teater
Kalendereffekter

Kalendereffekter förekommer som begrepp inom statistiken och i samband med börshandel.

Kalendereffekter (statistik) 
Kalendereffekter uppstår till exempel inom varuproduktion och detaljhandel som påverkas av hur många helgdagar som infaller under en viss period (månad, kvartal osv.). Samma månad under olika år har ofta olika antal helgdagar. Stora effekter uppkommer till följd av under vilken månad påsken infaller eller av när under veckans dagar julen infaller. En statistiskt utförd kalenderkorrigering avser att få jämförbara data.

Kalendereffekter (börshandel) 
Kalendereffekter, alternativt säsongseffekter är en uppsättning föreställningar inom avdelningen börspsykologi som inte sällan har avfärdats som marknadsmyter av typen ”köp till sillen och sälj till kräftorna” eller att börsår som slutar med en femma alltid brukar bli bra. Den bärande tanken i föreställningarna är att det finns ett samband mellan börsens utveckling, och tiden i vilken börsen utvecklas. De underliggande förklaringsgrunderna till varför de påstådda kalendereffekterna sägs påverka börsen varierar mellan allt från skattemässiga grunder till fullmånens inverkan på människor.

Poängen är givetvis att den som har kunskap om dessa anomalier skall kunna utnyttja desamma för att nå en överavkastning. Ur ett akademiskt perspektiv är de anomalier som kalendereffekter utgörs av intressanta eftersom de står i strid med den perfekta marknadsteorin; som bekant omöjliggör motsvarande anomalier.

År 2007 lyckades de tre studenterna Fredrik Olofsson, Peter Tram och Gustav Wijnbladh från Stockholms universitet belägga förekomsten av vissa kalendereffekter i Sverige genom sitt examensarbete "Kalendereffekter på den svenska börsen" som senare kom att belönas med Finansförbundets uppsatsstipendium.

Utgångspunkten för deras arbete var teorier inom s.k. Behavioral Finance, och empirin utgjordes av data från OMXS30-indexet. Resultatet gav vid hand att det inte gick att finna statistiskt signifikant stöd för de flesta av de undersökta anomalierna med undantag för två. Dessa två anomalier kombinerades i uppsatsen till en placeringsstrategi som benämndes "Kalenderstrategi OMX" och som kunde användas för att nå en betydande överavkastning.

Ytterligare bidrag på området har lämnats av bland annat Per Frennberg och Björn Hansson på Servisens Fondkommission som år 1995 utkom med "Säsongsmönster på den svenska aktiemarknaden" som utgår från AFGX. I deras fotspår följer sedan Nils Stiernstedt och Erik Sörensson från Lunds universitet som år 2004 genom sin studie "En studie av säsongsanomalier på den svenska aktiemarknaden" landar i rekommendationen att investera i AFGX från den 5 november till och med den 11 augusti.

Produkter som baserar sig på vissa kalendereffekter kan sedan en tid handlas genom exempelvis Carnegies "Kalenderstrategi Sverige" och Öhmangruppens "TOM Certifikat" som i allt väsentligt tar fasta på samma kalendereffekt.

Referenser 
finansforbundet.se
 carnegie.se
 ohmancapital.se

Externa länkar 
Behaviouralfinance.net
Nobelprize.org

Ekonomi
Statistik
Psykologi
Brinkebergskulle sluss

Brinkebergskulle sluss är en sluss i Vänersborgs kommun. Slussen förbinder Karls grav, som är en grävd förlängning av Vänerviken Vassbotten, med Göta älv, nordost om Trollhättan. 

Brinkebergskulle sluss var färdigställd 1752 och konstruerades av vetenskapsmannen Christopher Polhem. Polhem fick även uppdraget att ordna en slussled förbi Trollhättefallen, Polhems slussled. Den nya, nuvarande slussen vid Brinkebergskulle blev färdigställd 1916 och trafikeras idag årligen av 3500 fritidsbåtar och ungefär lika många lastbåtar. Den nya slussen är 88 meter lång, 13.2 meter bred och 5.4 meter djup. Lyfthöjden är 6 m och Vänerns nivå över havet är här 43.8 meter. Brinkebergskulle sluss är den första slussen i Göta älv, sett från Vänern.

Slussen ingår i Trollhätte kanal och drivs av Sjöfartsverket.

Källor

Noter

Övriga källor 
 vastsverige.com: Brinkebergskulle Sluss. Läst 19 augusti 2017.
 Trollhätte kanal, Sjöfartsverket. Läst 19 augusti 2017.

Galleri 

Slussar
Byggnader och anläggningar i Vänersborgs kommun
Aptit

Aptit är människors och djurs psykiska behov av att äta.

Aptit sammanfaller ofta, men inte alltid, med hunger.

Aptiten kan öka, vilket innebär att man har ett ökat matbegär. Detta kan, men behöver inte, vara ett tecken på ett sjukdomstillstånd. Det kan till exempel röra sig om ett mentalt tillstånd eller endokrina körtlar. En ökad aptit kan antingen komma och gå eller vara bestående under en längre tid. En ökning av aptiten behöver inte medföra en viktuppgång.

En minskad aptit innebär istället att begäret att öka matintaget har minskat. Det medicinska begrepp som beskriver en avsaknad av aptit är anorexi. I princip alla sjukdomar kan leda till minskad aptit. Om sjukdomen går att bota, bör aptiten återgå till det normala efter att tillståndet har behandlats.

Se även 
 Hyperfagi

Referenser 

Psykofysiologi
Ätande
Matsmältningsfysiologi
Instinkter och behov
Finn Havrevold

Finn Havrevold född 11 augusti 1905 i Kristiania, Norge, död 18 februari 1988 i Ringsaker, Hedmark, Norge, var en norsk författare, dramatiker och illustratör. 

Havrevold författade noveller, romaner, radiopjäser, pjäser och böcker för barn och unga. Han illustrerade både sina egna och andras böcker. Romanerna hör till den  psykologisk-realistiska traditionen. Han har en tydlig koppling till mellankrigstidens kulturradikalism genom sin positiva kvinnosyn och sina skildringar av förvrängt känsloliv.

Biografi 
Havrevold studerade vid NTH och tog arkitektexamen 1929. Han var bror till skådespelaren Olafr Havrevold och psykiatern Odd Havrevold.

Karriär 
År 1939 debuterade Havrevold med novellsamlingen Det raker ikke Andersen. Han blev senare litteraturkritiker i Aftenposten. Han hade dessutom fyra mindre roller vid Nasjonaltatret under perioden 1955–1960.

Havrevolds författarskap för barn kan delas in i två perioder. De första fyra böckerna, bland dem den filmatiserade Skattgömman (1957) och barnboksdebuten Sommaräventyret (1952), är lättare komedier. Från och med Viggo (1957) och Farlig kurs (1960) får böckerna ett tydligare drag av psykologisk realism.  

Han fick Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur för fem av sina böcker. Skattgömman filmatiserades av Ivo Caprino 1959 som Den stora skattjakten, och 1965 kom Sveriges Televisions filmatisering av Farlig kurs.

Bibliografi utgivet på svenska 

 Den ensamme krigaren (1956)
 Sommaräventyret (1956)
 Drömväggen (1958)
 Skattgömman (1958)
 Viggo (1960)
 Farlig kurs (1961)
 Jag flyr i natt (1967)

Priser och utmärkelser 
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1952 för Sommereventyret
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1955 för Den ensomme kriger
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1957 för Marens lille ugle
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1960 för Grunnbrott
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1969 för Lommekniven

Referenser

Norska författare
Norskspråkiga författare
Födda 1905
Avlidna 1988
Män
Författare från Oslo
Konstnärer från Oslo
Isak Svensson

Karl Isak Svensson (i riksdagen kallad Svensson i Grindstorp), född 27 juni 1864 i Valla, död 12 november 1932 i Spekeröd, var en svensk lantbrukare och politiker (liberal). 

Isak Svensson, som kom från en bondesläkt, var lantbrukare i Grindstorp i Spekeröd, där han också var ordförande i kommunalstämman och kommunalnämnden. 

Han var riksdagsledamot i första kammaren för Göteborgs och Bohus läns valkrets från urtima riksmötet 1919 till 1930 års utgång. Han tillhörde fram till 1923 Liberala samlingspartiet, och övergick efter den liberala partisplittringen till Liberala riksdagspartiet från 1924. I riksdagen var han bland annat suppleant i bevillningsutskottet 1921-1926 och i konstitutionsutskottet 1927-1930. Han var särskilt engagerad i jordbruks- och fiskepolitik.

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 157-158

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala riksdagspartiet
Personer från Valla socken
Födda 1864
Avlidna 1932
Män
Svenska politiker under 1900-talet
August Johansson i Lövholmen

August Wilhelm Johansson (i riksdagen kallad Johansson i Lövholmen), född 26 januari 1864 i Häggum, död 17 maj 1939 i Skälvum, var en svensk lantbrukare och politiker (folkpartist). 

August Johansson, som kom från en bondesläkt, brukade gården Lövholmen i Kinne-Vedum, där han också var kommunalt verksam. Han var även ledamot i Skaraborgs läns landsting 1910–1934.

Han var riksdagsledamot i första kammaren för Skaraborgs läns valkrets från den 14 januari 1920 till 1935 års utgång. I riksdagen tillhörde han Frisinnade landsföreningens riksdagsgrupp Liberala samlingspartiet, under den liberala partisplittringen Frisinnade folkpartiet, och följde därefter med till det återförenade Folkpartiet. Han var bland annat suppleant i jordbruksutskottet 1929–1932 och i bevillningsutskottet 1933–1935.

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 329

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Frisinnade folkpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Folkpartiet
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Häggums socken
Födda 1864
Avlidna 1939
Män
Edward Larson

Viktor Edward Larson (i riksdagen kallad Larson i Lerdala), född 17 mars 1867 i Låstad, död 9 december 1953 i Lerdala, var en svensk lantbrukare och politiker (folkpartist). 

Edward Larson, som kom från en bondesläkt, vistades i USA 1886-1901 och verkade efter återkomsten till Sverige som affärsman, bland annat som entreprenör vid järnvägsbygget mellan Skara och Timmersdala 1907-1909. Åren 1910-1914 var han även jordbrukare. Han var ordförande i Lerdala kommunalstämma 1908.

Han var riksdagsledamot i första kammaren för Skaraborgs läns valkrets 1914-1935. I riksdagen tillhörde han Frisinnade landsföreningens riksdagsgrupp Liberala samlingspartiet, under den liberala partisplittringen Frisinnade folkpartiet, och följde därefter med till det återförenade Folkpartiet. Han var bland annat ledamot i första lagutskottet 1920-1934. Som riksdagsledamot engagerade han sig i skilda ämnen, bland annat jordbrukspolitik.

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 334

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Frisinnade folkpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Folkpartiet
Personer från Låstads socken
Födda 1867
Avlidna 1953
Män
Ernst Åström

Ernst Valdemar Åström (i riksdagen kallad Åström i Hagalund), född 15 juli 1876 i Uppsala, död 24 juni 1938 i Solna församling, var en svensk tobakshandlare och politiker.

Åström var 1907–1914 andre ordförande i Socialdemokratiska Ungdomsförbundet.

Åström var ledamot av första kammaren 1922-1935, invald i Kopparbergs läns valkrets. År 1923 var Åström ordförande i Socialdemokratiska vänstergruppens arbetsutskott. Han är begravd på Solna kyrkogård.

Källor
Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 100
 Ernst Valdemar Åström på Gravar.se

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Vänsterpartiets partiledare
Svenska kommunister
Politiker från Uppsala
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1876
Avlidna 1938
Män
Per Henning Sjöblom

Per Henning Sjöblom, född 7 juli 1875 i Söderby-Karls församling, Stockholms län, död 26 mars 1966 i Skarpnäcks församling, Stockholms stad, var en svensk lantbrukare och politiker.

Sjöblom var ledamot av andra kammaren 1911–1920 för Stockholms läns norra valkrets (med undantag för andra riksdagen 1914) samt 1922–1926 för Stockholms läns valkrets. Han tillhörde även första kammaren 1926–1929, invald i Stockholms läns och Uppsala läns valkrets.

Sjöblom var en av fyra grundare av Bifrostorden.

Källor

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Födda 1875
Avlidna 1966
Män
Personer från Söderby-Karls socken
Winchester

Winchester () är en stad i grevskapet Hampshire i södra England. Staden är huvudort för Hampshire och ligger cirka 96 kilometer sydväst om centrala London och cirka 19 kilometer norr om Southampton. Den ligger vid den västra änden av South Downs vid floden Itchen. Tätorten (built-up area) hade  invånare vid folkräkningen år .

Winchester var tidigare huvudstad i England, under 900- och 1000-talet, och innan dess huvudstad för Wessex. Tåg från London, Weymouth, Brighton, Portsmouth, Southampton och norra England trafikerar staden.

Kända byggnader

Katedralen 

Katedralen i Winchester, den näst längsta katedralen i Europa, byggdes ursprungligen 1079. Den består av mycket fin arkitektur som sträcker sig från 1000-talet till 1500-talet, och har varit begravningsplats för flera av Winchesters biskopar (som William av Wykeham), anglosaxiska monarker (som Egbert av Wessex) och senare kungar som kung Knut den store och Vilhelm II, samt Jane Austen. En gång i tiden var katedralen ett viktigt pilgrimscentrum och var plats för Sankt Svithuns helgedom. Den antika Pilgrims' Way mot Canterbury hade sin utgångspunkt vid Winchester. Författaren Jane Austen ligger begravd i katedralen.

Utbildning 
Det finns flera utbildningsinstitut i Winchester.

I staden finns tre statliga högstadieskolor: Kings' School Winchester, The Westgate School och The Henry Beaufort School. Peter Symonds College är den största högskolan i Winchester, och ligger i toppen av Storbritanniens sjätte gradens högskolor.

Bland de privatägda skolorna finns The Pilgrims' School Winchester, Twyford, Prince's Mead, St Swithuns med flera. Winchester College, som har studenter i åldrarna från 13 till 18 år, är en av de mest välkända skolorna i Storbritannien. Flera av eleverna från denna skola fortsätter sina studier vid landets främsta universitet.

University of Winchester (tidigare King Alfred's College) fungerar som Winchesters främsta universitet. Skolan ligger i byggnader nära stadens centrum. Winchester School of Art är en del av University of Southampton.

Sport 
I Winchester finns fotbollsklubben Winchester City FC som grundades 1884 och har mottot ”Many in Men, One in spirit”; de spelar i Southern Football League Division One South. Winchesters damlag i fotboll är Winchester City Flyers.

Winchester har också ett rugbylag kallat Winchester RFC samt en friidrottsklubb kallad Winchester and District AC.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
Orter i Hampshire
Historiska huvudstäder
Unparished areas i Hampshire
Tidigare civil parishes i Hampshire
Anoushka Shankar

Anoushka Shankar, född 9 juni 1981 i London, är en brittisk musiker (sitarspelare) och kompositör. Anoushka Shankar är dotter till den indiska sitarmästaren Ravi Shankar och halvsyster till sångerskan Norah Jones.

Hon är engagerad förespråkare för djurrätt, vegetarian och deltar i kampanjer för organisationen PETA och dess indiska systerorganisation, PETAIndia.

Diskografi

Externa länkar
 Officiell webbplats

Födda 1981
Brittiska musiker
Personligheter inom vegetarianism i Storbritannien
Kvinnor
Levande personer
Riksämbetsmän

Riksämbetsmän kallades i Sverige från senare delen av 1500-talet vissa höga funktionärer, nämligen riksdrots, riksmarsk, riksamiral, rikskansler och riksskattmästare, vilka benämndes "de fem höga riksämbetsmännen" och hade rang i den ordning de uppräknats. 

De fem höga riksämbetsmännen omtalas som sådana i en förteckning på rikets råd från början av 1570-talet, men var i regel endast höga dignitärer, utan att ha några verkliga funktioner. Först från Gustav II Adolfs regering var ämbetena ständigt besatta med innehavare. Genom 1634 års regeringsform blev de fem höga riksämbetsmännen chefer för var sitt kollegium (Svea hovrätt, Krigskollegium, Amiralitetskollegium, Kanslikollegium och Kammarkollegium) samt under regentens omyndiga år riksförmyndare. 

Samma regeringsform omtalar också andra riksämbetsmän med en viss förvaltande verksamhet: riksmarskalken för hovet, riksstallmästaren för konungens stall och för stuteriväsendet i riket, riksjägmästaren för jakt- och skogsväsendet och rikstygmästaren, som var ledamot av Krigskollegium, för artilleriet; från 1676 räknades till dessa även generalkvartermästaren, som då gjordes oberoende av Krigskollegium och ställdes omedelbart under kungen, vilket fortfor till 1719. 

Alla riksämbetena, såväl de fem höga som de övriga, avskaffades av Karl XI. För en kort tid förnyades riksdrots- och rikskanslersvärdigheterna under Gustav III:s och Gustav IV Adolfs regeringar. Den förre kungen återupplivade också riksstallmästar- och riksmarskalksämbetena. Det senare är det enda som ännu finns kvar.

Källor 

Kungliga hovstaterna
Sveriges administration
Svenska titlar
Ugglan
Vetenskapliga belägg

Vetenskapliga belägg tjänar till att antingen stödja eller gå emot en vetenskaplig teori eller hypotes. Sådana belägg förväntas vara empiriska och lämpligt dokumenterade i enlighet med de vetenskapliga metoder som gäller i respektive kunskapsfält. Normerna för vetenskapliga belägg kan variera beroende på vetenskapsområde, speciellt mellan naturvetenskap och samhällsvetenskap. Belägg är vad som krävs för att infria en så kallad bevisbörda.

Denna typ av bevisföring är annorlunda än matematisk och logisk bevisföring, där bevisen är absoluta och helt säker kunskap kan fås. De mätningar och observationer av verkligheten som ligger till grund för evidens brukar så gott som alltid innehålla osäkerheter (mätfel) och därför kan inga vetenskapliga belägg vara lika säkra som matematiska bevis. Mätfel kan dock vara så små att de i praktiken är försumbara.

Användning av vetenskapliga belägg
Filosofer som Karl Popper har bidragit med inflytelserika teorier om vetenskaplig metod i vilka vetenskapliga belägg spelar en central roll. I korthet menar Popper att forskare skapar hypoteser som kan vederläggas/falsifieras eller verifieras genom att testa dem mot belägg eller kända fakta. Poppers teori visar på en asymmetri i det att belägg kan visa att en hypotes eller teori är felaktig genom att skapa fakta som motsäger hypotesen/teorin. I motsats till detta kan evidens inte bevisa att en hypotes/teori är korrekt, eftersom andra belägg kan upptäckas senare och motbevisa hypotesen/teorin.

Se även 
Beprövad erfarenhet
Bevis
Empiri
Evidensgrad
Evidensbaserad medicin

Referenser

Noter

Termer inom kunskapsteori
Vetenskaplig metod
Theodor Duesterberg

Theodor Duesterberg, född 19 oktober 1875 i Darmstadt, Tyskland, död 4 november 1950 i Hameln, Västtyskland, var en tysk politiker, tillhörig Tysknationella folkpartiet (Deutschnationale Volkspartei, DNVP). Han var även en av ledarna för Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten.

Födda 1875
Avlidna 1950
Tyska politiker
Män
Personer från Darmstadt