kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Colenso

John William Colenso, född 24 januari 1814 i St Austell, Cornwall, död 20 juni 1883 i Durban, Sydafrika, var en brittisk teolog och biskop i Natal.

Colenso var en mångsidig person, framstående som exeget men väckte häftigt motstånd genom sina radikala ståndpunkter. I sin missionsgärning var han mycket "liberal"; han ville bland annat tillåta till kristendomen omvända att i vissa fall behålla månggiftet och hävdade för övrigt med skärpa zulufolkets rätt mot de brittiska myndigheterna. Colenso var även en grundlig kännare av zuluspråket.

Källor

Tryckta källor
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 
 

Sydafrikanska biskopar
Brittiska missionärer
Alumner från St. John's College, Cambridge
Födda 1814
Avlidna 1883
Män
BLU-82

BLU-82 är en flygbomb som utvecklades under Vietnamkriget för att röja landningsplatser för helikoptrar.

Design
BLU-82 är i stort sett en tank tillverkad av 6 mm stålplåt med konformad top. I mitten på toppen finns ett uttag för ett meterlångt stålrör som innehåller tändröret. Tanken är fylld med en blandning av ammoniumnitrat och aluminium-pulver som tillsammans bildar en explosiv blandning.

Bomben är för stor för att få plats i bombutrymmet på ett bombflygplan och fälls i stället från lastrampen på ett transportflygplan. Bomben är monterad på en släde som dras ut ur flygplanet av en bromsskärm. När släden har lämnat flygplanet lossnar den och bomben faller fritt stabiliserad av en egen fallskärm.

Bomben utlöses strax innan den når marken tack vare det långa röret i bombens spets.

Historia
BLU-82 utvecklades under Vietnamkriget under kodnamnet ”Commando Vault”. Syftet var att röja helikopterlandningsplatser i djungeln genom att spränga bort träd och annan växtlighet, men utan att göra en krater i marken. Bomben är tillräckligt kraftig för att skapa en 80 meter stor landningsyta.

Den första provfällningen skedde 23 mars 1970 från en Sikorsky CH-54 Tarhe.

Bombens enorma sprängkraft gjorde den även till ett effektivt psykologiskt vapen varför den snart även började sättas in mot fientlig trupp. Den användes bland annat mot Nordvietnams armé i slaget om Xuan Loc 12 april 1975 och mot Röda khmererna i slaget om Koh Tang i Kambodja 15 maj 1975.

Under Kuwaitkriget släpptes totalt elva BLU-82 i syfte att röja minfält. Under Afghanistankriget användes BLU-82 mot al-Qaidas motståndsnästen i Tora Bora-grottorna. Snart blev emellertid BLU-82 ersatt av den ännu kraftigare bomben . Den sista bomben fälldes 15 juli 2008 över ett robotskjutfält i Utah.

Bilder

Källor

Flygbomber
Fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna

Fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna är ett samlingsnamn för tre olika fördrag:

 Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen – EKSG-fördraget
 Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen – Euratom-fördraget
 Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen – EEG-fördraget, se fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
Holms socken, Dalsland

Holms socken i Dalsland ingick i Nordals härad och området ingår sedan 1971 i Melleruds kommun och motsvarar från 2016 Holms distrikt.

Socknens areal är 55,97 kvadratkilometer varav 52,80 land. År 2000 fanns här 4 427 invånare. Tätorten Mellerud, orten Köpmannebro  samt sockenkyrkan Holms kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Omkring 1550 införlivades Östanå församling/socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Holms församling och för de borgerliga frågorna bildades Holms landskommun. Ur landskommunen utbröts 1908 Melleruds köping vari landskommunen 1952 uppgick i. Melleruds köping ombildades sedan 1971 till Melleruds kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Holm, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nordals härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Sundals kompani.

Geografi
Holms socken ligger omkring Mellerud vid Vänern. Socknen är en slättbygd på norra Dalboslätten och skogsbygd längs Vänern och i norr.

Fornlämningar
Några boplatser och sex hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1340 Holme och kommer från en gård vid ett vattendrag. Namnet innehåller holm i betydelsen 'upphöjning över kringliggande mark'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Holms församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Melleruds kommun
Socknar i Nordals härad
Gunnarsnäs socken

Gunnarsnäs socken i Dalsland ingick i Nordals härad och området ingår sedan 1971 i Melleruds kommun och motsvarar från 2016 Gunnarsnäs distrikt.

Socknens areal är 29,15 kvadratkilometer varav 25,39 land. År 2000 fanns här 1 137 invånare. Ekholmens herrgård, en del av tätorten Dals Rostock samt  sockenkyrkan Gunnarsnäs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gunnarsnäs församling och för de borgerliga frågorna bildades Gunnarsnäs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kroppefjälls landskommun som 1969 uppgick i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun. Församlingen uppgick 2010 i Örs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gunnarsnäs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nordals härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Sundals kompani.

Geografi
Gunnarsnäs socken ligger nordväst om Mellerud med Kroppefjäll i väster. Socknen har slättbygd på Dalboslätten och kuperad skogsbygd i väster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1531 Gunnarssnäss och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Namnet innehåller mansnamnet Gunnar och näs syftande på ett markerat näs i sjön Kolungen.

Befolkningsutveckling

Se även
 Gunnarsnäs församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Melleruds kommun
Socknar i Nordals härad
Örs socken, Dalsland

Örs socken i Dalsland ingick i Nordals härad och området ingår sedan 1971 i Melleruds kommun och motsvarar från 2016 Örs distrikt.

Socknens areal är 112,10 kvadratkilometer varav 103,02 land.  År 2000 fanns här 726 invånare. En del av tätorten Dals Rostock samt  sockenkyrkan Örs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före 1550 införlivades  Mustasäters församling (socken).

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Örs församling och för de borgerliga frågorna bildades Örs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kroppefjälls landskommun som 1969 uppgick i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ör, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nordals härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Sundals kompani.

Geografi
Örs socken ligger sydväst om Mellerud kring Örsjön med Kroppefjäll i väster. Socknen har slättbygd på Dalboslätten i öster och kuperad skogsbygd i väster.

Fornlämningar
Lösfynd och tre boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns spridda gravrösen, skålgropsförekomster och en hällristning. Från järnåldern finns spridda gravar, ett gravfält och två fornborgar. En vikingatida silverskatt har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1380 Öör och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Ör antas vara ett äldre namn på Örsjön, där ör, 'grus(bank)' syftar på en sådan vid utloppet.

Personer från bygden
Skalden Gunno Dahlstierna är född i socknen. Den stora Ingevaldssläkten har sina rötter här och är uppkallad efter stamfadern Ingevaldus Laurenti (Ingevald Larsson) som på 1500-talet var församlingens kyrkoherde.

Befolkningsutveckling

Se även
 Örs församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Melleruds kommun
Socknar i Nordals härad
Dalskogs landskommun

Dalskogs landskommun var en tidigare kommun.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Dalskogs socken i Nordals härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i Kroppefjälls landskommun, som 1969 uppgick i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun.

Politik

Mandatfördelning i Dalskogs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Melleruds kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Gunnarsnäs landskommun

Gunnarsnäs landskommun var en tidigare kommun.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gunnarsnäs socken i Nordals härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i Kroppefjälls landskommun, som 1969 uppgick i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun.

Politik

Mandatfördelning i Gunnarsnäs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Melleruds kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Örs landskommun, Dalsland

Örs landskommun var en tidigare kommun.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Örs socken i Nordals härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i Kroppefjälls landskommun, som 1969 uppgick i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun.

Politik

Mandatfördelning i Örs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Melleruds kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Järns landskommun

Järns landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Järns socken i Nordals härad i Dalsland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun.

Källor

Indelningar i Melleruds kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Dalskogs församling

Dalskogs församling var en församling i Karlstads stift och i Melleruds kommun. Församlingen uppgick 2010 i Örs församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1927 annexförsamling i pastoratet Ör, Dalskog, Gunnarsnäs, Holm, Skållerud och Järn, som till omkring 1550 även omfattade Mustasäters och Östanå församlingar. Från 1 maj 1927 till 2010 församlingen annexförsamling i pastoratet Ör, Dalskog och Gunnarsnäs. Församlingen uppgick 2010 i Örs församling.

Kyrkor 
Dalskogs kyrka

Se även
Dalskogs socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Melleruds kommun
Skålleruds socken

Skålleruds socken i Dalsland ingick i Nordals härad och området ingår sedan 1971 i Melleruds kommun och motsvarar från 2016 Skålleruds distrikt.

Socknens areal är 71,31 kvadratkilometer varav 52,1 land. År 2000 fanns här 1 521 invånare. Håverud, Upperud, tätorten Åsensbruk, orten Bränna samt kyrkbyn Skållerud med sockenkyrkan Skålleruds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skålleruds församling och för de borgerliga frågorna bildades Skålleruds landskommun. Landskommunen uppgick 1969 i Melleruds köping som 1971 ombildades till Melleruds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Skållerud, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nordals härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Sundals kompani.

Geografi
Skålleruds socken ligger norr om Mellerud vid Vänern och kring Upperudsälven, Dalslands kanal och sjöar som Svanefjorden och Åklång. Socknen är utanför sjöarna en starkt kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Några boplatser och sex hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns spridda gravrösen och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1446 Skollerödh och kommer från en gård. Namnet innehåller efterleden rud, 'röjning' och i förleden mansnamnet Skolli.

Befolkningsutveckling

Se även
 Skålleruds församling

Referenser

Externa länkar

Indelningar i Melleruds kommun
Socknar i Nordals härad
Större poppelglasvinge

Större poppelglasvinge, Sesia apiformis, är en fjärilsart som beskrevs av Carl Alexander Clerck, 1759. Större poppelglasvinge ingår i släktet Sesia och familjen glasvingar, Sesiidae. Arten  har livskraftiga, LC, populationer i både Sverige och Finland. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. 

Den har en vingbredd på 30–47 millimeter och har en gul och svart kropp som får den att likna en geting, ett exempel på mimikry. Genom att likna en geting kan fjärilen lura predatorer att lämna den ifred, egentligen är den helt ofarlig och kan inte stickas.

Den större poppelglasvingens larv lever på asp, poppel och sälg. Larven gnager gångar under barken på levande träd, nära stammens bas. Utvecklingen från ägg till imago kan ta tre år. Förpuppningen sker i en kokong under värdträdets bark.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Glasvingar
apiformis
Transaero Airlines

Transaero Airlines också bara kallat Transaero (ryska: Трансаэро) IATA-kod: UN  ICAO-kod: TSO, var ett ryskt flygbolag grundat 1990.

Transaero var den största ryska konkurrenten till Aeroflot.

Codeshare
Transaero Airlines flög codeshare med följande flygbolag:
 Austrian Airlines
 Belavia
 British Midland
 EgyptAir
 JAL
 S7 Airlines
 Singapore Airlines

Referenser

Noter 

Ej längre existerande ryska flygbolag
Flygbolag bildade 1990
Flygbolag upplösta 2015
Moskva
East Tennessee Christmas

East Tennessee Christmas är ett julalbum från 1983 av Chet Atkins. Han hade tidigare spelat in ett julalbum för RCA, men det var 1961. Vissa av sångerna hade han spelat in tidigare, men nu med jämnare produktion.

Låtlista
 "Jingle Bell Rock" (Joe Beal, Jim Boothe) – 2:07
 "White Christmas" (Irving Berlin) – 2:42
 "Let It Snow! Let It Snow! Let It Snow!" (Sammy Cahn, Jule Styne) – 2:40
 "Winter Wonderland" (Felix Bernard,  Richard B. Smith) – 2:42
 "The Christmas Song" (Mel Tormé, Robert Wells) – 3:10
 "I'll Be Home for Christmas" (Kent Gannon, James Gannon, Buck Ram) – 3:18
 "East Tennessee Christmas" (Atkins) – 2:47
 "Do You Hear What I Hear?" (Noël Regney, Gloria Shayne Baker) – 3:24
 "The Little Drummer Boy" (Davis, Onorati, Simeone) – 3:08
 "God Rest Ye Merry Gentlemen" (Traditionell) – 1:22
 "Silent Night" ("Stille Nacht, heilige Nacht") (Josef Mohr, Franz Xaver Gruber) – 2:04
 "Away in a Manger" (Traditionell) – 2:01

Medverkande
Chet Atkins – Gitarr

Källor

Album av Chet Atkins
Amerikanska julmusikalbum
Julmusikalbum 1983
Julmusikalbum utgivna på RCA Records
Fördraget i London

Fördraget i London () kan avse: 

 Fördraget i London (1359), som överlät västra Frankrike till England, förkastades av generalständerna i Paris den 19 maj 1359
 Fördraget i London (1518), en icke-angreppspakt mellan de största europeiska länderna
 Fördraget i London (1604), mellan England och Spanien
 Fördraget i London (1700), även känd som andra delningsfördraget, andra försöket att lösa den konflikt som därefter utlöste Spanska tronföljdskriget (1701-1714) 
 Londonkonventionen (1786), som tillät brittiska nybyggare i Brittiska Honduras att fälla och exportera timmer
 Jay-fördraget (1794), mellan Storbritannien och USA, för att lösa olika frågor som härrör från Parisavtalet 1783.
 Anglo-nederländska fördraget 1814, Storbritannien återlämnande kolonier till Nederländerna som dessa hade vid årsskiftet 1803
 Anglo-amerikanska fördraget 1818, gränsreglering mellan USA och Brittiska Nordamerika
 Anglo-nederländska fördraget 1824, löser problemen med fördraget från 1814
 Fördraget i London (1827), mellan Storbritannien, Frankrike och Ryssland, för ett avslut på osmanska stridigheter i Grekland
 Fördraget i London (1832), mellan Storbritannien, Frankrike och Ryssland, skapandet av det självständiga Kungariket Grekland
 Fördraget i London (1839), som erkände självständighet och neutralitet för Belgien samt delning av Luxemburg
 Londonkonventionen (1840), som beviljade Muhammad Ali Pasha ärftlig kontroll över Egypten
 Londonkonventionen (1841), som stängde Bosporen och Dardanellerna för örlogsfartyg
 Fördraget i London (1841), om bekämpande av den afrikanska slavhandeln
 Fördraget i London (1861), mellan Storbritannien, Frankrike och Spanien, överenskommelse om ett agerande för att erhålla återbetalning av lån från Mexiko
 Fördraget i London (1864), som återförenade de Joniska öarna med Grekland
 Fördraget i London (1867), som garanterade Luxemburgs neutralitet
 Fördraget i London (1871), om Nederländska Ostindien
 Londonkonventionen (1871), om ryska och osmanska flottor i Svarta havet
 Londonkonventionen (1884), mellan Storbritannien och den Sydafrikanska republiken
 Fördraget i London (1890), mellan Storbritannien, Tyskland och Portugal, om territoriella anspråk i södra Afrika
 Konventionen för bevarandet av vilda djur, fåglar och fiskar i Afrika (1900)
 Fördraget i London (1913), som avslutade det Första Balkankriget
 Fördraget i London (1915), mellan ententen och Italien
 Anglo-irländska avtalet (1921), vilken etablerade den halvt självständiga Irländska fristaten
 Fördraget i London (1930), som fastställde gränser för flottor och konstruktionprogram
 Londonkonventionen om definitionen av anfallskrig (1933)
 Fördraget i London (1936), som främjade marina vapenkontrollgränser
 Fördraget i London (1945), den rättsliga grunden för rättegångarna mot nazistledarna
 Fördraget i London (1946), som avslutade det brittiska mandatet över Transjordanien
 Europarådets stadgar, som skapade Europarådet 1949
 Konventionen om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning av avfall och annat material (1972)

Se även
 Londonöverenskommelsen
 Londonprotokollet
 Lista över fördrag
Londonöverenskommelsen

Londonöverenskommelsen () kan avse följande avtal singerade i London:

 London Charter of the International Military Tribunal den 8 augusti 1945 innehållande de lagar och rutiner som Nürnbergrättegången skulle bedrivas.
 Londonöverenskommelsen från 1949 om upprättandet av International Authority for the Ruhr.
 Agreement on German External Debts den 27 februari 1953.
 Peres-Hussein London Agreement 1987 undertecknades av Shimon Peres och kung Hussein av Jordanien
 Londonöverenskommelsen (2000), som trädde i kraft den 1 maj 2008 och avser det språkbestämmelserna enligt den europeiska patentkonventionen.
 Zürich- och Londonöverenskommelsen 1959 angående Cypern

Se även
Fördraget i London
Londonprotokollet
The Johnny Cash Family Christmas

The Johnny Cash Family Christmas är ett julalbum från 1972 av Johnny Cash. Det är hans andra julalbum, det första  var The Christmas Spirit från 1963. Albumet innehåller färre egna Johnny Cash-låtar än föregångaren, och innehåller även dialoger mellan Johnny Cashs fmilj och vänner mellan låtarna. Sammanlagt skrevs tre låtar av Johhny Cash, själv eller med andra, medan två, "Christmas as I Knew It" och "Silent Night", även förekommit på The Christmas Spirit. June Carter Cash, Marshall Grant, Tommy Cash, Harold Reid, Larry Butler, Maybelle Carter, Anita Carter, Carl Perkins och Lew DeWitt medverkar också på albumet.

Låtlista 
 Opening Narration (Cash)
 "King of Love" (Harold Reid)
 Narration
 "Jingle Bells" (James Lord Pierpont)
 Narration
 "That Christmasy Feeling" (Jimmy Peppers, Tommy Cash)
 Narration
 "My Merry Christmas Song" (Larry Butler)
 Narration
 "Merry Christmas Mary" (Larry Lee, Glenn D. Tubb)
 Narration
 "Christmas Time's a-Comin'" (Tex Logan)
 Narration
 "Christmas with You" (Cash)
 "Christmas as I Knew It" (June Carter Cash, Jan Howard)
 Narration
 "When You're Twenty-One" (Carl Perkins)
 Narration
 "An Old Fashioned Tree" (A. Becker, C. Williams)
 Narration
 "Silent Night" ("Stille Nacht, heilige Nacht") (Franz Gruber, Josef Mohr)

Medverkande 
 Johnny Cash - Sång
June Carter, Marshall Grant, Tommy Cash, Harold Reid, Larry Butler, Maybelle Carter, Anita Carter, Carl Perkins, Lew DeWitt

Externa länkar 
 Luma Electronic entry på The Johnny Cash Family Christmas

Album av Johnny Cash
Amerikanska julmusikalbum
Julmusikalbum 1972
Julmusikalbum utgivna på Columbia Records
Engelskspråkiga julmusikalbum
Christmas Present

Christmas Present är ett julalbum från 1974 av Andy Williams, utgivet på Columbia som hans tredje julalbum på detta skivmärke. Det återlanserades på CD den 25 oktober 1990.

Låtlista
 Christmas Present
 Joy to The World
 O Little Town Of Bethlehem
 Christmas Bells
 It Came Upon A Midnight Clear
 Ave Maria (Schubert)
 O Come All Ye Faithful
 Angels We Have Heard On High
 Hark! The Herald Angels Sing
 Ave Maria (Gounod)
 What Child Is This
 I Heard the Bells on Christmas Day
 The Lord's Prayer

Referenser 

Album av Andy Williams
Amerikanska julmusikalbum
Julmusikalbum 1974
Julmusikalbum utgivna på Columbia Records
Dynäs II

Dynäs II, tidigare Dynäs (1955-2000), Dynäs II (1923-1955), Dynäs (1910-1923), är en bogserbåt och museifartyg hemmahörande på Ångermanälven

Fartyget byggdes 1910 vid Hernösands Verkstads & Varfs AB, Härnösand, som Dynäs för Dynäs AB, Dynäs, på beställning av ägaren konsul John Ekman. Det var redan vid beställningen avsedd att förutom timmerbogsering även fungera som representations- och fritidsfartyg åt konsul Ekman och fick därför en överbyggnad i teak och en exklusiv salong åt konsuln inredd med mahogny och sammet, något mycket ovanligt på en bogserbåt.

Det ursprungliga maskineriet var en 2-cylindrig compoundångmaskin av varvets tillverkning på 138 Ihk, den byttes ut mot en 4-cylindrig Skandia 465C på 100 liter och 240 hk vid en motorisering på Lunde varv, Lunde, 1955. Den stora tändkulemotorn är troligen den enda kvarvarande av sin typ som är i kördugligt skick.

Fartyget köptes 1988 av Kramfors kommun och blev liggande fram till 2005 då hon skänktes till Ideella Föreningen Dynäs II, Svanö. Sedan år 2007 pågår en omfattande renovering.

Externa länkar
Ideella Föreningen Dynäs II

Svenska bogserbåtar
Svenska veteranfartyg
Museifartyg i Sverige
Fartyg sjösatta 1910
Fartyg byggda i Sverige
K-märkta fartyg