kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jonathan Groff

Jonathan Drew Groff, född 26 mars 1985 i Lancaster, Pennsylvania, är en amerikansk sångare samt teater- och filmskådespelare. Groff har spelat huvudrollen Melchior Gabor i Broadwaymusikalen Spring Awakening som han 2007 fick en och blev nominerad för en Tony Award i kategorin Best Performance by a Leading Actor in a Musical. Han har även medverkat i TV-serien Glee som Jesse St. James och uruppförde rollen som "King George" i musikalen Hamilton.

Filmografi

Teater

Diskografi

Album 
 Spring Awakening (Original Broadway Cast Recording) (2006)
 Glee: The Music, The Power of Madonna (2010)
 Glee: The Music, Volume 3 Showstoppers (2010)
 Glee: The Music, Journey to Regionals (2010)
 Glee: The Music, The Complete Season One (2010)[24]
 Glee: The Music, Volume 6 (2011)

Singlar 
 "Highway to Hell" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2010)
 "Run Joey Run" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2010)
 "Another One Bites the Dust" (Glee Cast) (2010)
 "Bohemian Rhapsody" (Glee Cast) (2010)
 "Hello" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2010)
 "Total Eclipse of the Heart" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2010)
 "Like a Virgin" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2010)
 "Like a Prayer" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2010)
 "Rolling in the Deep" (Glee Cast feat. Jonathan Groff) (2011)

Externa länkar 
 
 

Amerikanska TV-skådespelare
Personer från Lancaster, Pennsylvania
Födda 1985
Män
Levande personer
Amerikanska musikalartister
Fredrik Kasimir Kettler

Fredrik Kasimir Kettler, född 6 juli 1650 i Mitau (idag Jelgava, Lettland), död 22 januari 1698 i Mitau, var regerande hertig av Kurland från 1682 till 1698.

Biografi 
Fredrik Kasimir var son till hertig Jakob Kettler och hans hustru Louise Charlotte av Brandenburg, dotter till kurfurst Georg Vilhelm av Brandenburg.

Han gifte sig 1675 med Sophie Amalie av Nassau-Siegen och 1691 med Elisabeth Sofia av Brandenburg.

Kettler gick i nederländsk tjänst som överste för det kurländska kavalleriregementet och deltog i Fransk-nederländska kriget mot Ludvig XIV:s franska armé. Efter att hans far avlidit 1682 tillträdde han som regerande hertig. Medan Jakob Kettlers epok var en ekonomisk och politisk blomstringsperiod i Kurlands historia, kom Fredrik Kasimirs regering att mer kännetecknas av yttre ståt medan landets maktposition försummades. Han höll sig med ett omfattande hov, vilket bland annat finansierades genom att den kurländska kolonin Tobago såldes till brittiska kolonisatörer. 

Fredrik Kasimir avled 1698, kort före utbrottet av det stora nordiska kriget, och efterlämnade den omyndige sonen Fredrik Vilhelm som regent. Framöver kom hertigdömet Kurland att bli prisgivet åt de omgivande stormakternas maktspel och anspråk.

Familj 
Fredrik Kasimir gifte sig första gången med Sophie Amalie av Nassau-Siegen (1650–1688), dotter till greve Henrik av Nassau-Siegen. I första äktenskapet föddes:

 Fredrik (1682–1683)
 Maria Dorothea av Kurland (1684–1743), gift 1703 med markgreve Albrekt Fredrik av Brandenburg-Schwedt
 Eleonore Charlotte av Kurland (1686–1748), gift 1714 med hertig Ernst Ferdinand av Braunschweig-Wolfenbüttel-Bevern
 Amalie Luise av Kurland (1687–1750), gift 1708 med furst Fredrik Vihelm I Adolf av Nassau-Siegen
 Christina Sophia (1688–1694)

I andra äktenskapet gifte han sig 1691 med Elisabeth Sofia av Brandenburg (1674–1748), dotter till den "store kurfursten" Fredrik Vilhelm av Brandenburg. I detta äktenskap föddes:

 Fredrik Wilhelm Kettler (1692–1711), hertig av Kurland
 Leopold Karl (1693–1697)

Referenser

Födda 1650
Avlidna 1698
Hertigar av Kurland
Balttyskar
Män
Personer från Jelgava
Fredrik Wilhelm Kettler

Fredrik Wilhelm Kettler, född 19 juli 1692 i Mitau (nu Jelgava i Lettland), död 21 januari 1711 i Kippingshof, Kejsardömet Ryssland, var regerande hertig av Kurland från 1698 till 1711. 

Han var ende överlevande son till hertig Fredrik Kasimir Kettler i andra äktenskapet med Elisabeth Sofia av Brandenburg och därmed barnbarn till kurfurst Fredrik Vilhelm av Brandenburg. Han gifte sig 1710 i Sankt Petersburg med Anna Ivanovna, dotter till Peter den stores bror Ivan V och sedermera regerande kejsarinna. På hemvägen från bröllopet avled han i hög feber på poststationen i Kippingshof )nu Kipen i Leningrad oblast). På order från Peter den store fortsatte ändå hans änka Anna till Mitau och efterträdde maken som regent i Kurland fram till hennes trontillträde som kejsarinna.

Referenser 

Hertigar av Kurland
Balttyskar
Personer från Jelgava
Män
Födda 1692
Avlidna 1711
Mottagare av Preussiska Svarta örns orden
Izjma

Izhma () är en flod i Komi i Ryssland. Den är 531 km lång och den rinner ut i Petjora vid Ust-Izjma. De största bifloderna är Ukhta, Ajuva och Sebys.

Vattendrag i Ryssland
Petjoras avrinningsområde
Ferdinand Kettler

Ferdinand Kettler, född 1655 i Mitau (nuv. Jelgava i Lettland), död 4 maj 1737 i Danzig (Gdańsk), var regerande hertig av Kurland och Semgallen från 1730 till 1737.

Biografi 
Ferdinand Kettler var fjärde son till hertig Jakob Kettler med hustrun Louise Charlotte av Brandenburg (1617–1676). Han gifte sig 1730 med Johanna Magdalena av Sachsen-Weissenfels (1708–1760), dotter till hertig Johan Georg av Sachsen-Weissenfels. Hertigen var då 74 år gammal och bruden 22 år, och äktenskapet blev barnlöst.

Ferdinand Kettler deltog i stora nordiska kriget som generallöjtnant i Polens armé, men begav sig år 1700 under press från de framryckande svenska trupperna till Danzig, där han tog sitt residens. Eftersom han inte längre bodde på hertigdömet Kurland och Semgallens territorium, erkändes han inte som hertig av det kurländska ridderskapet efter brorsonen Fredrik Wilhelm Kettlers död, trots att han fungerat som rådgivare åt brorsonen. Då Ferdinand var den siste manlige medlemmen av Kettlerdynastin, försökte olika regionala stormakter påverka arvsföljden. Bland kandidaterna nämndes furst Mensjikov och greve Moritz av Sachsen, den sachsisk-polske kungen August den starkes son. Men Ryssland ville inte förlora sitt inflytande och ockuperade västra Kurland för att fördriva Moritz, vilket också lyckades. Ferdinand Kettler förblev titulär hertig från sin exil i Danzig, medan prinsessan Anna Ivanovna av Ryssland, brorsonen Fredrik Wilhelms änka, regerade Kurland som änkehertiginna. 1730 blev Anna Ivanovna kejsarinna av Ryssland, varpå Ferdinand regerade Kurland ur sin exil fram till sin död 1737. Efter Ferdinands död genomdrev Anna att hennes favorit Ernst Johann von Biron utsågs till ny hertig av Kurland.

Referenser 

 

Födda 1655
Avlidna 1737
Hertigar av Kurland
Balttyskar
Män
Deltagare i slaget vid Düna
Mottagare av Preussiska Svarta örns orden
Personer från Jelgava
Niels Buch Breinholt

Niels Buch Breinholt, född 18 maj 1832 och död 25 januari 1917, var en dansk politiker och godsägare.

Breinholt var 1870-1910 medlem av Landstinget som representant för Højre. Av moderat läggning, var Breinholt en ivrig tillskyndare av förlikningen med Folketinget 1894. 1899 lämnade han högern och slöt sig 1902 till De Frikonservative.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Födda 1832
Avlidna 1917
Män
Danska Landstingsledamöter
Alexander Mitscherlich (kemist)

Alexander Mitscherlich, född 28 maj 1836 i Berlin, död 1 juni 1918 i Oberstdorf, var en tysk kemist; son till Eilhard Mitscherlich.

Mitscherlich blev 1868 professor i oorganisk kemi vid den nyinrättade forstakademien i Hann. Münden och 1883 i Freiburg im Breisgau. Han var en av sulfitcellulosaindustrins grundläggare och gjorde även flera andra uppfinningar på cellulosaindustrins område, såsom tillverkning av lim och alkohol ur sulfitlut samt pappersgarn. Han patenterade en tidig version av sulfitprocessen 1882.
Av hans vetenskapliga arbeten är undersökningar över gasers antändningstemperatur mest bekanta.

Källor

Noter

Tyska kemister
Tyska professorer
Personer verksamma vid Freiburgs universitet
Kemister under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Berlin
Födda 1836
Avlidna 1918
Män
Ugglan
Normalår som börjar en fredag

Ett vanligt år som börjar en fredag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven C och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen fredag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i föregående års vecka 53, medan årets sista dag (31 december) infaller i vecka 52. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Fredag
Normalår som börjar en torsdag

Ett vanligt år som börjar en torsdag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven D och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen torsdag. Året har enligt ISO-standarden 8601 53 veckor och 1 januari infaller i vecka 1, medan årets sista dag (31 december) infaller i vecka 53. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Torsdag
Normalår som börjar en onsdag

Ett vanligt år som börjar en onsdag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven E och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen onsdag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i vecka 1, medan årets sista dag (31 december) infaller i nästföljande års vecka 1. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Onsdag
Normalår som börjar en tisdag

Ett vanligt år som börjar en tisdag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven F och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen tisdag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i vecka 1, medan årets sista dag (31 december) infaller i nästföljande års vecka 1. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Tisdag
Normalår som börjar en måndag

Ett vanligt år som börjar en måndag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven G och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen måndag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i vecka 1, medan årets sista dag (31 december) infaller i nästföljande års vecka 1. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Måndag
Normalår som börjar en lördag

Ett vanligt år som börjar en lördag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven B och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen lördag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i föregående års vecka 52, medan årets sista dag (31 december) infaller i vecka 52. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Lördag
Normalår som börjar en söndag

Ett vanligt år som börjar en söndag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 365 dagar, har söndagsbokstaven A och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen söndag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i föregående års vecka 52, medan årets sista dag (31 december) infaller i vecka 52. Det återkommer liksom övriga normalår efter 11 år utom i vissa fall: Om detta år infaller tre år före följande skottår, under ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår) alternativt före eller efter ett sådant år eller 5-6 år före ett sådant år, återkommer detta år efter sex år. Detta år återkommer alltid efter 12 år om det infaller inom 10 år före ett undantaget normalår.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av olika sorters år, beroende på om närmast föregående år är ett skottår, om både närmast föregående och närmast efterföljande år är normalår eller om närmast efterföljande år är skottår enligt följande:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Söndag
Skottår som börjar en tisdag

Ett skottår som börjar en tisdag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 366 dagar, har söndagsbokstäverna FE och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen tisdag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i vecka 1, medan årets sista dag (31 december) infaller i nästföljande års vecka 1. Det återkommer liksom övriga skottår efter 28 år utom när året infaller inom 30 år före ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår); i sådant fall återkommer året efter 40 år, och om året infaller inom 10 år före ett undantaget normalår, återkommer året efter 12 år.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av följande sorters år:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Tisdag
Skottår som börjar en söndag

Ett skottår som börjar en söndag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 366 dagar, har söndagsbokstäverna AG och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen söndag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i föregående års vecka 52, medan årets sista dag (31 december) infaller i nästföljande års vecka 1. Det återkommer liksom övriga skottår efter 28 år utom när året infaller inom 30 år före ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår); i sådant fall återkommer året efter 40 år, och om året infaller inom 10 år före ett undantaget normalår, återkommer året efter 12 år.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av följande sorters år:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Söndag
Skottår som börjar en fredag

Ett skottår som börjar en fredag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 366 dagar, har söndagsbokstäverna CB och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen fredag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i föregående års vecka 53, medan årets sista dag (31 december) infaller i vecka 52. Det återkommer liksom övriga skottår efter 28 år utom när året infaller inom 30 år före ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår); i sådant fall återkommer året efter 40 år, och om året infaller inom 10 år före ett undantaget normalår, återkommer året efter 12 år.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av följande sorters år:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Fredag
Matmos

Matmos är en amerikansk electronica-duo, bildad 1995 i San Francisco, Kalifornien, bestående av M. C. Schmidt och Drew Daniel. 

Matmos använder mycket samplingar av olika ljud i sin musik. Bandet samarbetar ofta med andra artister på sina skivor och liveuppträdanden, som exempelvis J Lesser, Maja Ratkje och Mike Paradinas. Matmos har också bland annat arbetat tillsammans med Björk på hennes album Vespertine och Medúlla.

Diskografi
Studioalbum
 In Lo-Fidelity (1994) (demo)
 Matmos (1998)
 Quasi-Objects (1998)
 The West (1999)
 A Chance to Cut Is a Chance to Cure (2001)
 The Civil War (2003)
 The Rose Has Teeth in the Mouth of a Beast (2006)
 Supreme Balloon (2008)
 Treasure State (med So Percussion) (2010)
 Subconscious Attraction Strategies (med Boyce och Willits) (2011)
 The Marriage of True Minds (2013)
 Ultimate Care II (2016)
Plastic Anniversary (2019)

Livealbum
Matmos Live with J Lesser (2002)

DJ Mix
Archive Fever (1999)
Needle Exchange 024 (2010)

EP
Split Series #11 (delad EP med Motion) (1999)
Full on Night (Rachel's / Matmos) (2000)
California Rhinoplasty EP (2001)
Rat Relocation Program (2004)
For Alan Turing (2006)
The Odd Couple's Uncontrollable Waves (Matmos & Dan Deacon) (2011)
The Ganzfeld EP (2012)

Singlar
Music For Rolex / The Soldering Social (delad singel Piano Magic / Matmos) (1998)
Split Seven Inch Divorce Series 2 (delad singel Matmos / Die Monitr Batss) (2004)

Externa länkar

Matmos på Allmusic (engelska)
 
Denna artikel är helt eller delvis baserad på engelska Wikipedias motsvarande artikel

Denna artikel är helt eller delvis baserad på norska Wikipedias motsvarande artikel

Amerikanska elektroniska musikgrupper
Musikgrupper bildade 1995
Skottår som börjar en lördag

Ett skottår som börjar en lördag är ett år i den gregorianska kalendern (tidigare även den julianska), som har 366 dagar, har söndagsbokstäverna BA och vars första dag (1 januari) infaller på veckodagen lördag. Året har enligt ISO-standarden 8601 52 veckor och 1 januari infaller i föregående års vecka 52, medan årets sista dag (31 december) infaller i vecka 52. Det återkommer liksom övriga skottår efter 28 år utom när året infaller inom 30 år före ett undantaget normalår (d.v.s. sekelår som ej är skottår); i sådant fall återkommer året efter 40 år, och om året infaller inom 10 år före ett undantaget normalår, återkommer året efter 12 år.

Ett år av denna typ får följande kalender:

Under de julianska och gregorianska kalendrarna har följande år varit av denna typ (observera att den julianska sedan 1929 endast används inom vissa ortodoxa kyrkor och sedan dess alltså inte officiellt används av någon stat för tideräkning):

Denna årstyp föregås och efterföljs av följande sorters år:

Gregorianska kalendern
Julianska kalendern
Lördag