kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fivelstads socken

Fivelstads socken i Östergötland ingick i Aska härad, ingår sedan 1974 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Fivelstads distrikt.

Socknens areal är 18,34 kvadratkilometer, varav 18,29 land. År 2000 fanns här 544 invånare. En del av tätorten Fågelsta samt kyrkbyn Fivelstad med sockenkyrkan Fivelstads kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Fivelstads socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fivelstads församling och för de borgerliga frågorna till Fivelstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Aska landskommun och uppgick 1974 i Motala kommun. Församlingen uppgick 2006 i Aska församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Fivelstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

Geografi
Fivelstads socken ligger öster om Vadstena. Socknen är uppodlad delvis sandig slättbygd, med viss skog i öster.

Fornlämningar
Kända från socknen är fyra gravfält från järnåldern. En runristning är antecknad från kyrkan (nu borta).

Namnet
Namnet (1311 Fiwlstadhir) kommer från en av kyrkbyn. Förleden är oklar, kan hänga samman med fifl, 'narr'/fifel, 'jätte' eller med fifler/fivel, 'ängsull; maskros'. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Fivelstads församling
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Fivelstad

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Aska härad
Lucrezia Tornabuoni

Lucrezia Tornabuoni, född 1425, död 1482, var en italiensk poet, gift 1444 med regenten i Florens, Piero di Cosimo de' Medici, och mor till Lorenzo de' Medici. Dotter till Francesco di Simone Tornabuoni och Nanna di Niccolo di Luigi Guicciardini och syster till Giovanni Tornabuoni.

Tornabuoni var författare till flera sonetter. Hon är också känd som modell för flera berömda tavlor från renässansen.

Referenser

Noter 

Födda 1425
Avlidna 1482
Italienska poeter
Personer i Italien under 1400-talet
Personer under renässansen
Personer från Florens
Kvinnor
Västra Stenby socken

Västra Stenby socken i Östergötland ingick i Aska härad, ingår sedan 1974 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Västra Stenby distrikt.

Socknens areal är 31,90 kvadratkilometer, varav 31,87 land. År 2000 fanns här 741 invånare. En del av tätorten Fågelsta, en del av Motala samt kyrkbyn Västra Stenby med sockenkyrkan Västra Stenby kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Västra Stenbys socken har medeltida ursprung under namnet Kälvestens socken. 1813 införlivades Stens socken samtidigt som socknen bytte namn till det nuvarande.

1 januari 1952 (enligt beslut den 30 mars 1951) överfördes från Västra Stenby socken till Varvs socken den obebodda fastigheten Sjökumla Norrgård 3:4 omfattande en areal av 0,16 km², varav allt land.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västra Stenby församling och för de borgerliga frågorna till Västra Stenby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Aska landskommun och uppgick 1974 i Motala kommun. Församlingen uppgick 2006 i Aska församling. 1982 överfördes härifrån till Hagebyhöga socken (församling) fastigheterna Hålan 1:6 och 1:7  och Hässleby Östergård 1:8.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västra Stenby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Västra Stenby socken ligger söder om Motala och Motalaviken vid Vättern. Socknen är uppodlad slättbygd, med en rullstensås i öster och mossmark i sydost.

Fornlämningar

Kända från socknen är sex gravfält med domarring från järnåldern. Två runristningar är kända, en är Kälvesten vid kyrkan.

Namnet
Namnet som erhölls vid sammanslagningen av Sten och Kälvesten socknar har utvecklats ur Stenbo, 'Stenboarnas socken'.

Kälvesten socken påstås ha fått sitt namn efter en sedan länge uttorkad sjö, Kjälfwen, som låg i närheten av kyrkan. Området mellan kyrkan och Nyckelby mellangård några hundra meter nordväst om kyrkan kallas för Kärringsjön och där har hittats avlånga stenfundament som kan vara rester efter bryggor.

Se även
Västra Stenby församling
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Västra Stenby

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Aska härad
Fliseryds kyrka

Fliseryds kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Fliseryds församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i samhället Fliseryd i Mönsterås kommun.

Kyrkobyggnaden
Tidigare kyrka på platsen var en medeltida träkyrka som brann ned 1811.
Nuvarande träkyrka uppfördes 1816 - 1818 efter ritningar av Per Wilhelm Palmroth. Kyrkan är byggd i korsform och består av långhus med kor och sakristia i söder. Vid norra sidan finns ett kyrktorn uppfört i tegel 1880 ritat av arkitekt S.Malm. Tornet är försett med galleriinspirerade ljudöppningar och en hög  nygotisk  spira krönt av ett kors. 1907 försågs spiran med  tornur.
Det välbevarade nyklassicistiska interiören präglas av de båda sidoläktarna i korsarmarna och det platta trätaket.
2006 upptäcktes fuktskador i både golv och takkonstruktionerna .En process för att reparera dessa skador startades. I februari 2010 gjordes en ny mögelanalys med negativt resultat. Det ledde till att kyrkan stängdes från och med den 12 april 2010.  Efter att  Länsstyrelsens gett  tillstånd på föreslagna åtgärder  påbörjades renoveringsarbetet i oktober 2012. På  en betongplattan lades ett bjälklag av trä och golvvärme i form av varmluft samt ett ytskikt av furu.
Länsstyrelsen beslutade 2013 att ge tillstånd till ombyggnad av altarring, borttagande av bänkar i korsarmarna, längst fram i kyrkan och längst bak, pentry i läktarunderbyggnad, nya armaturer, ommålning av interiör och fast inredning m m. Kyrkan återöppnades 1 december 2013.

Inventarier 
 Fristående altare 2013.
 Altartavlan har motivet "Kristus på korset" och är en kopia av Peter Paul Rubens "Lansstinget".
Altaruppställningen som omramar altartavlan tillkom 1837 och består att två pelare krönt av ett överstycke med strålsol.
Dopfunt, rikt förgylld.
Predikstolen som är rundformad med ljudtak  är utförd av snickaren Lindström.
Bänkinredningen är från kyrkans byggnadstid men moderniserade 1959.

Orglar

Läktarorgel
1820-1821 byggdes en läktarorgel av Johan Petter Åberg, Vassmolösa. Åtta av stämmorna såldes senare till Långlöts kyrka.
1862 ersattes Åbergs orgel med en ny byggd av Per Larsson Åkerman, Stockholm med tio stämmor.
1959 byggdes orgelverket om av Werner Bosch Orgelbau. Den har fria och fasta kombinationer. Har även elektrisk registratur och mekanisk traktur. Fasaden från 1862 års orgel har bibehållits.

Kororgel
1990 byggdes en kororgel av Ålems Orgelverkstad i Ålem.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Tryckta källor
Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland  .Utgiven av Riksantikvarieämbetet  och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International , Stockholm 1993 
 Våra kyrkor, sidan 353, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor

 

Kyrkobyggnader i Växjö stift
Byggnader och anläggningar i Mönsterås kommun
Kyrkobyggnader invigda 1818
Orgeldispositioner
Träkyrkobyggnader i Sverige
1818 i Sverige
Varvs socken, Östergötland

Varvs socken i Östergötland ingick i Aska härad och är sedan 1974 en del av Motala kommun i Östergötlands län, från 2016 inom Varv och Styra distrikt.

Socknens areal är 20,69 kvadratkilometer allt land. År 1951 fanns här 579 invånare. Kyrkbyn före 1862, Varv, och sockenkyrkan Varv och Styra kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Varvs socken har medeltida ursprung.

1 januari 1952 (enligt beslut den 30 mars 1951) överfördes till Varvs socken från Västra Stenby socken den obebodda fastigheten Sjökumla Norrgård 3:4 omfattande en areal av 0,16 km², varav allt land.

Styra församling uppgick 1862 i Varvs församling och bildade då Varv och Styra församling Vid kommunreformen 1862 året efter övergick socknens ansvar för de borgerliga frågorna till Varvs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Aska landskommun och uppgick 1974 i Motala kommun. Den gemensamma församlingen uppgick 2006 i Aska församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Varv och Styra, med samma omfattning som Varv och Styra församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Varvs socken ligger sydost om Motala. Socknen är uppodlad slättbygd med skog i norr och nordost.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet (1293 Huarf) kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller hvarf, 'varv' syftande på den krök en rullstensås bildar, där också en väg gått, vid byn.

Kända personer från Varvs socken
 Anners Annersa på Hultet, bondkomiker

Se även
Varv och Styra församling
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Varv

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Aska härad
Styra socken

Styra socken i Östergötland ingick i Aska härad och är sedan 1974 en del av Motala kommun i Östergötlands län, från 2016 inom Varv och Styra distrikt.

Socknens areal är 11,41 kvadratkilometer, varav 11,38 land. År 1946 fanns här 278 invånare. Kyrkbyn före 1862, Styra, ligger i denna socken medan den med Varvs socken gemensamma sockenkyrkan Varv och Styra kyrka ligger i den socknen.

Administrativ historik
Styra socken har medeltida ursprung. 

Styra församling uppgick 1862 i Varvs församling och bildade Varv och Styra församling Vid kommunreformen 1862 året efter övergick socknens ansvar för de borgerliga frågorna till Styra landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Aska landskommun och ingick 1974 i Motala kommun. Den gemensamma församlingen uppgick 2006 i Aska församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Varv och Styra, med samma omfattning som Varv och Styra församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Styra socken ligger söder om Motala. Socknen är uppodlad slättbygd med viss skog.

Fornlämningar
Kända från socknen är stensättningar och gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet (1379 Styra) kommer från kyrkbyn. Namnets tolkning är oklar.

Se även
Varv och Styra församling
Lista över fornlämningar i Styra socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Aska härad
Clarissa Orsini

Clarissa Orsini, född 1453, död 1487, var en italiensk adelsdam, gift 1469 med regenten i Florens, Lorenzo de' Medici, och mor till Piero di Lorenzo de' Medici och påven Leo X. Hon var dotter till Jacopo (Giacomo) Orsini och Maddalena av Bracciano och syster till kardinal Latino Orsini.

Hennes äktenskap arrangerades av hennes blivande svärmor, Lucrezia Tornabuoni, som inför sin sons giftermål besökte Rom för att träffa ogifta kvinnliga medlemmar ur Roms adelsfamiljer och välja ut en av dem till äktenskapet. Syftet var att alliera familjen Medici med en romersk adelsfamilj och få in "adligt blod" i familjen i utbyte mot pengar. Tornabuoni rekommenderade Clarissa Orsini som kandidat och enligt rekommendationsbrevet ska hon ha haft vacker figur och graciös hållning samt ha varit religiöst sinnad. Hon förde också med sig en hemgift på 6 000 floriner. Vigseln ägde rum per ombud i Rom 27 december 1468 och i person den 4 juni 1469 i Florens.

Clarissa Orsini var för religiös för att bli populär i det humanistiskt sinnade Florens, och även om maken endast avlade barn med henne, hade han privat ett förhållande med sin älskarinna Lucrezia Donati, vilken han tillägnade sina dikter. Orsini avlade ett besök i Rom 1472. Under Pazzikonspirationen 1478 evakuerades hon med sina barn till Pistoia. Hon gjorde också flera officiella resor till Volterra, Colle di Val d'Elsa, Badia a Passignano och andra platser 1485. Hon avled av tuberkulos i Rom under ett besök hos sina släktingar.

Källor 

Födda 1453
Avlidna 1487
Personer i Italien under 1400-talet
Personer under renässansen
Kvinnor
Italiensk adel
Asks församling, Linköpings stift

Asks församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i  Motala kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

Församlingskyrka är Asks kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var annexförsamling till 1 maj 1922 i omväxlande pastoratet Vinnerstad och Ask (1558–1578, 1601–1699) och pastoratet Ekebyborna och Ask (–1558, 1578–1601, 1699–1922). Från 1 maj 1922 till 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Varv och Styra, Ekebyborna och Ask. Från 1962 till 2008 var den annexförsamling  i pastoratet Fornåsa, Lönsås, Ekebyborna och Ask som 1974 utökades med Älvestads församling. Den 1 januari 2008 uppgick församlingen i Fornåsa församling. 

Församlingskod var 058312.

Komministrar
Lista över komministrar i Asks församling. Prästbostaden hette Prästkulla och låg 2,5 kilometer från Ulfåsa järnvägsstation.

Klockare, organister och kantorer

Se även
Asks socken

Referenser

Indelningar i Motala kommun
Historiska församlingar i Linköpings stift
Asks landskommun, Östergötland

Asks landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Asks socken i Aska härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Bobergs landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Motala kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Asks socken, Östergötland

Asks socken i Östergötland ingick i Aska härad, ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Asks distrikt.

Socknens areal är 9,09 kvadratkilometer, varav 9,08 land. År 2000 fanns här 179 invånare. Kyrkbyn Ask med sockenkyrkan Asks kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Asks socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Asks församling och för de borgerliga frågorna till Asks landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bobergs landskommun och uppgick 1971 i Motala kommun. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Ask, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Asks socken ligger sydost om Motala, söder om Boren. Socknen är uppodlad slättbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravfält med stensättningar och domarringar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1380 Aska) kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller trädslaget ask. Askar är än idag vanligt förekommande runt kyrkbyn.

Se även
Asks församling
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Ask

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Ask-Ekebyborna hembygdsförening

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Aska härad
Gyokuro

Gyokuro (玉露) är ett te som delvis odlas i skugga (cirka 20 dagar, jämför med kabusecha som bara skuggas i drygt en vecka) och görs på utvalda tencha-teer. Det anses allmänt tillhöra den finaste klassen av te i Japan. Namnet gyokuro, som betyder "jadedagg", sägs syfta på den bleka gröna färg teet får.

Effekten av skuggning
Som ovan nämnt skuggas gyokuro i cirka 20 dagar. Den effekt detta har på teet tros vara att det höjer halten av aminosyror (teanin) och koffein, samtidigt som halten av catechin (en antioxidant som gör teet bittrert) minskar. Detta leder till en form av söthet man sällan finner hos andra teer.

Se även
Grönt te
Kabusecha

Källförteckning 

Japanska teer
Grönt te
Mat och dryck i Japan
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Västra Ny socken

Västra Ny socken i Östergötland ingick i Aska härad (före 1937 även del i Sundbo härad), ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Västra Ny distrikt.

Socknens areal är 96,21 kvadratkilometer, varav 90,74 land. År 2000 fanns här 1 320 invånare. Tätorten  Nykyrka med sockenkyrkan Västra Ny kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Västra Ny socken har medeltida ursprung. Namnet på jordebokssocknen och kommunen var till 1893 Nykyrka socken och Nykyrka landskommun.

Fastigheten Stora Rökneö på 209 hektar låg före 1937 i Sundbo härad i Örebro län överfördes 1937 till Hammars socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västra Ny församling och för de borgerliga frågorna till Västra Ny landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Godegårds landskommun och uppgick 1971 i Motala kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västra Ny, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härad.

Geografi
Västra Ny socken norr om Motala vid Vättern som också omfattar några holmar i Vättern. Socknen är en sjörik kuperad skogsbygd.

Här ligger bland annat Medevi samt Verner von Heidenstams Övralid. Öster om Nykyrka ligger den gamla uppfostringsanstalten Bona. I norr gränsar socknen mot Hammars socken i Askersunds kommun i Örebro län och därmed mot Närke.

Fornlämningar
Kända från socknen är fyra hällkistor från stenåldern samt på holmar i Vättern, fyra gravrösen från bronsåldern.

Namnet
Namnet (1399 Nya, 1369 Nyakirkio) syftar på kyrkan. Det särskiljande Västra tillkom före 1800, dock var namnet på jordebokssocknen till 1893 Nykyrka.

Personer från bygden
August Malmström, känd bl.a. för att ha målat Grindslanten var född i torpet Nubbekullen invid nuvarande riksväg 50 strax sydost om Medevi.

Författaren Eric Lundqvist född 1902 är född här.

Verner von Heidenstam hade på Övralid sin bostad.

Alexander Bard författare, debattör och musiker är född i Västra Ny socken.

Se även
Västra Ny församling
Lista över fornlämningar i Västra Ny socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 Libris

Externa länkar

Västra Ny hembygdsförening

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Aska härad
Socknar i Sundbo härad
Christian Christie

Eilert Christian Brodtkorb Christie, född 24 december 1832 i Bergen, död 13 september 1906 i Trondhjem, var en norsk arkitekt, brorson till Wilhelm Frimann Koren Christie.

Christian Christie studerade arkitektur vid de polytekniska skolorna i Hannover och Karlsruhe, var 1855-58 lärare vid teckningsskolan i Bergen och flyttade sedermera till Kristiania, där han dels var lärare vid konst- och teckningsskolan, dels verkade som arkitekt. 1859-62 reste han omkring i landet med understöd av Foreningen til norske Fortidsmindesmærkers Bevaring för att avrita lämningar av medeltidens konst och arkitektur.

Christie utarbetade förslag till restaurering av flera äldre byggnadsverk, såsom Stavangers domkyrka, Mariakyrkan och domkyrkan i Bergen samt Haakonshallen där, men ledde även utförandet av flera offentliga och privata byggnader. I sina kyrkritningar upptog han de gamla nationella stavkyrkornas byggnadssätt och utsmyckning.

Hans mest betydande verk är återuppförandet av Trondhjems domkyrka, det förnämsta byggnadsminnet i Norge. Sedan 1872 ledde han detta stora arbete, som erbjöd betydande svårigheter såväl i tekniskt som i konsthistoriskt avseende. Största delen av byggnadens detaljer hade nämligen gått förlorad eller blivit spridd på olika platser, och stora delar av den ursprungliga kyrkan var försvunna. Från denna befattning tog han avsked 1905. Sedan 1884 var han ledamot av svenska konstakademien.

Källor

Noter

Norska arkitekter under 1800-talet
Arkitekter från Bergen
Födda 1832
Avlidna 1906
Män
Nykyrka socken

Nykyrka socken kan syfta på:
Nykyrka socken, Södermanland
Nykyrka socken, Västergötland
Nykyrka socken i Östergötland – ett äldre namn på Västra Ny socken

Se även
Nykyrka, Karelen – nu i Ryssland, tidigare Nykyrka socken 
Nykyrko – i Egentliga Finland tidigare namn på Kaland
William Christie (astronom)

Sir William Henry Mahoney Christie, född den 1 oktober 1845 i Woolwich, död den 22 januari 1922, var en engelsk astronom.

Christie blev 1870 assistent vid Greenwichs observatorium och efter Airys avgång 1881 direktör för detsamma samt kunglig astronom. 

Christie erhöll knightvärdighet 1904 och avgick 1910 från direktörsposten vid Greenwichs observatorium. 

Han konstruerade ett spektroskop, ett instrument för bestämmande av stjärnornas färg och ljusstyrka, en registreringsmikrometer, ett polariserande okular för solobservationer med mera.

Källor

Noter

Födda 1845
Avlidna 1922
Män
Brittiska astronomer under 1800-talet
Forskare från London
Gravsatta till sjöss
Ledamöter av Royal Society
Brittiska astronomer under 1900-talet
Alumner från Trinity College, Cambridge
Vinnerstads landskommun

Vinnerstads landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft bildades över hela landet cirka 2 400 landskommuner (indelningen baserades på socknarna) samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

I Aska härad i Östergötland inrättades då i Vinnerstads socken Vinnerstads landskommun.

Den upphörde år 1948, då den i sin helhet inkorporerades i Motala stad.

Politik

Mandatfördelning i Vinnerstads landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Motala kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län