kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lilla Rosa och Långa Leda

"Lilla Rosa och Långa Leda" är en svensk folksaga, upptecknad av Sven Sederström.

Handling
Sagan handlar om en kung och en drottning som hade en enda dotter. När drottningen dör gifter kungen om sig. Den nya drottningen och hennes dotter Långa Leda blir fruktansvärt avundsjuka på Lilla Rosas skönhet. Drottningen beslutar att låta döda Lilla Rosa. Hon skickar en skeppare efter henne som ska sänka henne i havets djup. Lilla Rosa sveps upp på en ö och överlever drottningens plan.

Efter en tid gifter Lilla Rosa sig med den kung som efter en lång tid hittade henne på ön, och ett år senare får de en son. Väl tillbaka på kungagården kommer Lilla Rosa att tänka på sin far och beslutar sig för att sända en budbärare till slottet där hennes far är kung. Hon ber budet att hälsa honom att hon mår bra, att hon är gift och har en son.

När drottningen och hennes dotter får höra detta blir de ifrån sig av ilska. Drottningen besöker Lilla Rosa och med sig har hon ett förtrollat linne som sedan förvandlar henne till en gyllene gås. Alla i kungsgården sörjer drottningens försvinnande. Men en dag får en fiskare reda på vad som har hänt henne. 

Han berättar för kungen och de fångar sedan in gåsen efter tre dagar. En älvkvinna omvandlar henne till drottningen igen och berättar allt som hänt Lilla Rosa och vad styvmodern gjort. Kungen och Lilla Rosa åker till hennes pappa som även har får reda på vad som har hänt. Han beslutar att döma den elaka drottningen och hennes dotter till döden inlåsta i ett fångtorn. Sedan levde alla lyckliga i alla sina dagar.

Svenska folksagor
Prinsessan på glasberget

"Prinsessan på glasberget" är en europeisk folksaga.

Glasbergsmotivet återfinns i flera folksagevarianter. I germanska varianter av Amor och Psyche-sagan måste hjältinnan klättra över ett glasberg för att återvinna sin make. I Prinsessan på glasberget vinner hjälten prinsessan genom att rida till henne uppför ett glasberg, ett motiv som påträffas bara vid västeuropeiska varianter, särskilt de germanska, medan i de flesta asiatiska och flertalet slaviska samt en fornegyptisk variant från 1100-talet f. Kr. prinsessan hämtas i ett torn eller liknande.

Äldre forskare antog att glasberget i sagan var ett dödsrikesmotiv. Modernare forskning anser däremot att glasberget i stället är ett senare tillägg inom germanskt språkområde som försvåringsmotiv.

Härifrån stammar uttrycket "Hamna på glasberget", att förbli ogift. Motivet med prinsessan på glasberget förekommer ofta skämtsamt på gamla dalmålningar och kistebrev.

Noter 

Folksagor
Prinsessan på ärten

Prinsessan på ärten är en konstsaga av den danske författaren H.C. Andersen. Sagans originaltitel är Prindsessen paa Ærten och den publicerades första gången 1835.

Handling 
Sagan börjar med att en prins, som bor i ett slott, försöker hitta en prinsessa att äkta, utan att lyckats. En regnig kväll knackar en genomblöt flicka på slottsporten och påstår att hon är en riktig prinsessa. Hon får övernatta i slottet, på en bädd bestående av tjugo madrasser och tjugo ejderdunsbolstrar, och längst underst en ärta som drottningen lagt dit. Nästa dag säger prinsessan att hon sovit förskräckligt dåligt för hon har legat på något hårt. Sagan slutar med att prinsen förtjust inser att hon måste vara en äkta prinsessa, eftersom bara en sådan är så känslig att hon inte kan stå ut med en enda liten ärta.

Musikalversion 
1959 blev Prinsessan på ärten en Broadway-musikal med titeln Once upon a Mattress, med musik av Mary Rodgers och text av Marshall Barer. År 1998 uppförde Eva Rydberg musikalen på Fredriksdalsteatern under titeln Sicken ärta.

Referenser

Externa länkar

Danskspråkig skönlitteratur
Fiktiva prinsessor
Konstsagor
Verk av H.C. Andersen
Prins Hatt under jorden

Prins Hatt under jorden är en svensk version av en folksaga som påminner om de grekiska myterna om Amor och Psyche och Orfeus och Eurydike. 

Sagan har bearbetats av många olika författare, exempelvis Åke Holmberg, Anders Anderberg och Fridtjuv Berg. Den har illustrerats av bland andra Elsa Beskow. År 1963 omarbetades sagan av Lars Forssell och filmades som Prins Hatt under jorden. År 1980 filmades sagan som Prins Hatt under jorden. Sagan klassas enligt Aarne-Thompsons klassifikationssystem som typ 425A.

Den norska versionen heter Östan om sol och västan om måne (inte att förväxla med den svenska folksagan Östan om solen och nordan om jorden).

Handling 
En kung på hemfärd finner några förtrollade löv, som han vill ge till sin yngsta dotter. Prins Hatt, som är lövens ägare, sätter upp ett villkor för att kungen skall få löven: att den första levande varelse som kungen träffar på vid hemkomsten ska tillfalla prinsen. Dessvärre blir det dottern, och hon är tvungen att gifta sig med Prins Hatt och flytta till underjorden. Prins Hatt bär på en förtrollning; han får inte visa sitt ansikte. Tre år går, och de får tre barn; tretalet är vanligt i sagan. Prinsessan blir nyfiken på sin make och hennes styvmor övertalar henne att tjuvkika. Prinsen blir tillfångatagen av häxan och prinsessan måste rädda honom. Här skiljer sig Prins Hatt under jorden från många andra folksagor, att det är en prins som tagits till fånga och att det är en prinsessa som är den aktiva parten och som måste utföra räddningsuppdraget.

Källor

Folksagor
Underjorden i skönlitteratur
Vittorio Gigliotti

Vittorio Gigliotti, född 1921 i Salerno, död 24 september 2015 i Civitella Alfedena i Abruzzo, var en italiensk arkitekt och byggingenjör. Han samarbetade vid ett flertal tillfällen med arkitekten Paolo Portoghesi.

Källor

Födda 1921
Italienska arkitekter under 1900-talet
Män
Avlidna 2015
Personer från Salerno
Rapport till himlen

Rapport till himlen, är en svensk miniserie i fyra delar, sammanlagt 227 minuter lång, från 1994 i regi av Ulf Malmros, manus av Alexandra Kumlin och Ulf Malmros med Johan Widerberg i huvudrollen. Den visades för första gången den 20 september 1994 i SVT Kanal 1.

Handling 
Under sitt sommarlov tvingas Viktor jobba i en bingohall när alla vännerna tågluffar. Hans enda vän blir glassförsäljerskan Sonja. De åker och badar, men när Sonja får kramp och Viktor ska rädda henne blir det Viktor som råkar illa ut. Hans hjärta står stilla i 12 minuter, men han blir återuppväckt.

Efter den olyckan kan Viktor se döda människor, bl.a. Anna som blivit mördad. 12 minuter efter hennes död kommer en man på motorcykel som ger henne i uppgift att hitta sin egen mördare. Innan hon kan skriva i namnet på mördaren och skriver namnet i rapporten kan hon inte komma in i himlen.

Viktor erbjuder sig att hjälpa till. Snart visar det sig att det finns många i den lilla staden som dött, och vissa av dem har trots alla varningar från mannen på motorcykeln underlåtit att lämna in sina rapporter till himlen. Efter hand upptäcker dock Viktor och Anna vad risken är med att inte fylla i rapporten: demonerna kan dra ner en i underjorden.

I rollerna 
Johan Widerberg - Victor
Lina Englund - Anna
Kjell Bergqvist - Prästen Allan
Vanna Rosenberg - Sonja
Gert Fylking - Mr. Splendid
Stellan Skarsgård - Gary
Marika Lagercrantz - Victors Mamma
Thorsten Flinck - Pedro
Kalle Westerdahl - Niklas
 Ivan Öhlin - Mark
Robert Gustafsson - Vaktande polis
Elin Klinga - Lisa
Yvonne Lombard - Fru Landberg
Lars Green - Motorcykelmannen
Thomas Hellberg - Polismästare
Simon Norrthon - Jerry
Malou Bergman - My
Per-Gunnar Hylén - svettiga gubben i Bingohallen
Musse Hasselvall - Victors kompis
Oskar Franzén - Victors kompis
Liv Alsterlund - Clara
Per Graffman - rättsläkaren
Mattias Knave - himmelsmannen
Anneli Martini - feministen i Bingohallen
Lena T. Hansson - läkaren

Produktion 
Produktionsbolag: Sveriges Television AB Kanal 1, Stockholm
Regi: Ulf Malmros
Manus: Alexandra Kumlin och Ulf Malmros
Producent: Kaska Krosny
Foto: Mats Olofson
Musik: Vasa
Scenograf: Styrbjörn Engström
Klippning: Ulf Malmros

DVD 
Rapport till himlen finns utgiven på DVD i en två-skivors-version.

Referenser

Externa länkar 
 
 

TV-seriestarter 1994
TV-serieavslutningar 1994
TV-program i SVT
Svenska miniserier från 1990-talet
Svenska dramaserier
Svenskspråkiga TV-serier
Järnväg på film
Soroban

En soroban är en japansk abakus (kulram), som finns i flera varianter. Den moderna sorobanen har fyra entals-kulor i nedre gruppen och en 5-tals-kula i den övre gruppen, vilket skiljer den från den kinesiska, som har fem entals-kulor i nedre gruppen och två 5-talskulor i övre gruppen. En antik soroban, påverkad av den kinesiska typen, hade 1 st femtalskula och 5 st entalskulor. Den varianten kallas även koreansk abakus.

Externa länkar

Räkneredskap
Eberhard Hempel

Eberhard Hempel, född 30 juli 1886 i Dresden, död 16 september 1967 i Dresden, var en tysk arkitekturhistoriker, professor och författare.

Bibliografi (urval)
 1965 - Baroque art and architecture in central Europe
 1955 - Gaetano Chiaveri: der Architekt der katholischen Hofkirche zu Dresden
 1949 - Geschichte der deutschen Baukunst
 1931 - Michael Pacher
 1924 - Francesco Borromini

Källor 

Födda 1886
Avlidna 1967
Tyska professorer
Tyskspråkiga författare
Män
Arkitekturhistoriker
Vingpennan

Vingpennan var ett litteraturpris instiftat av Litteraturfrämjandet.

Stipendiater
1981 – Elsa Olenius
1982 – Nils Beyer
1984 – Axel Strindberg
1986 – Olof Lagercrantz
1988 – Sandro Key-Åberg
1989 – Alf Henrikson

Se även 
 Litteraturfrämjandets stora pris
 Litteraturfrämjandets stora romanpris
 Carl Emil Englund-priset
 Guldskeppet

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1981
Fjädergrässläktet

Fjädergrässläktet (Stipa) är ett släkte med perenna hermafroditiska gräs som omfattar ungefär 300 stora arter, som ofta kallas fjädergräs eller nålgräs.

Fjädergräsen är medelhöga eller höga och har ofta hoprullade blad. Småaxen sitter oftast i en utbredd vippa. Skärmfjällen är olika stora, hinnaktiga, spetsade och har långa, nakna eller håriga borst.

Arter i urval
Fjädergräs (Stipa pennata) odlas i Sverige och förekommer även vilt, men endast sällsynt (på tre platser på Falbygden). Skärmfjällens borst är 25–30 centimeter långa. Den är en av de växter som sätter sin prägel på de ryska stäpperna. 
 Espartogräs eller alfagräs (Stipa tenacissima), vanlig i Spanien och Nordafrika, används för papperstillverkning och reptillverkning.

Externa länkar
Den virtuella floran

Gräs
Pietro Lombardi

För den italienske renässansarkitekten med samma namn, se Pietro Lombardo.
Pietro Lombardi, född 30 juli 1894 i Rom, död där 5 februari 1984, var en italiensk arkitekt och skulptör. Lombardi ritade i slutet av 1920-talet ett flertal fontäner för Roms rioni.

Fontäner i Rom (urval)
 1926 – Fontana delle Anfore, Piazzale dell'Emporio
 1926 – Fontanella del Rione Monti, Via di San Vito
 1927 – Fontanella della Pigna, Piazza di San Marco
 1927 – Fontana della Botte, Via della Cisterna, Trastevere
 1927 – Fontana degli Artisti, Via Margutta
 1927 – Fontanina delle Tiare, Largo del Colonnato, Petersplatsen
 1927 – Fontana dei Libri, Via degli Staderari
 1927 – Fontana delle Palle di Cannone, Via di Porta Castello
 1930 – Fontana del Timone, Porto di Ripa Grande, Trastevere

Källor

Externa länkar

Födda 1894
Avlidna 1984
Män
Italienska arkitekter under 1900-talet
Italienska skulptörer under 1900-talet
Arkitekter från Rom
Skulptörer från Rom
How I Spent My Vacation


How I spent my vacation är ett album av den amerikanske sångaren Mitch Ryder, utgivet 1978.

Låtlista

Sida 1
 "Tough kid"
 "Dance ourselves to death"
 "Passions wheel"
 "Cherry poppin'"
 "Freezin' in hell"

Sida 2
 "Nice 'n easy"
 "The Jon"
 "Falling forming"
 "Poster"

Musiker
 Mitch Ryder - sång
 Billy Csernits - keyboards
 Mark Gougeon, Tony Suehy - bas
 Richard Schein, Wayne Gabriel, John Vass, Dave Opatik - gitarr
 Wilson Owens - trummor
 Wayne Wayne - saxofon
 Leonard Salano - dragspel

Musikalbum 1978
Espartogräs

Espartogräs eller alfagräs (Stipa tenacissima) är en art i familjen gräs. Det är flerårigt och odlas i nordvästra Afrika och södra Spanien. Det används bland annat som råmaterial för rep och korgflätning. Skotypen espadriller görs av espartogräs.

Växten, som kan nå en höjd av 3 – 4 m, har smala, styva hoprullade blad. Den skördas på våren, då huvudsakligen de ettåriga bladen plockas av, läggs i saltvatten, torkas och solbleks. Genom detta förfaringssätt blir bladen mera elastiska och sega och bearbetas på samma sätt som t.ex. hampa.

Under beteckningen esparto går även bladen av ett annat gräs, Lygeum spartum, s.k. esparto basto, och har liknande användning som äkta esparto.

Espartopapper 
Espartofibrer används också i papperstillverkning. De ger ett papper av hög kvalitet som är vanligt i böcker. Första användningen i Storbritannien var 1850. Det kombineras vanligen med 5 till 10 procent trämassa.

Källor

Externa länkar 

Gräs
Es Växtindex
Hjärtminutvolym

Hjärtminutvolym (cardiac output) är den volym blod som pumpas av hjärtat varje minut. Den är lika med hjärtfrekvensen (antalet hjärtslag per minut) multiplicerat med slagvolymen. Slagvolymen är den mängd blod som pumpas ut ur en av hjärtkamrarna vid varje hjärtslag. Kroppens blodtryck bestäms av hjärtminutvolymen samt resistansen i kroppens kärl, den så kallade systemvaskulära resistensen.

Om hjärtat slår med 70 slag per minut, och 70 milliliter blod pumpas ut ur en av hjärtkamrarna vid varje hjärtslag blir hjärtminutvolymen 4,9 liter/minut. Hos en frisk vuxen människa i vila är hjärtminutvolymen omkring 5 liter/minut, och vid hårt fysiskt arbete stiger den till omkring 20 liter/minut. Hos mycket vältränade personer kan hjärtminutvolymen nå upp till 30 liter/minut vid hårt arbete.

När hjärtminutvolymen ökar hos en frisk men otränad människa beror detta huvudsakligen på en ökning av hjärtfrekvensen. Ökad aktivitet i det sympatiska nervsystemet eller minskad aktivitet i det parasympatiska nervsystemet kan leda till en ökning av hjärtminutvolymen. Hjärtfrekvensen styrs även av tryckmätare, så kallade baroreceptorer, i karotisbifurkationen. Då blodtrycket i karotisbifurkationen faller ökar hjärtfrekvensen för att höja blodtrycket, och då blodtrycket i karotisbifurkationen ökar faller hjärtfrekvensen för att sänka blodtrycket.

Hjärtats slagfrekvens kan variera mellan 60 och 200 slag per minut, medan slagvolymen kan variera mellan 70 och 120 milliliter.

Begränsande faktorer 
Vid en för hög hjärtfrekvens kommer inte förmaken att hinna fyllas tillräckligt innan de kontraherar, vilket minskar slagvolymen. Denna effekt inträder runt 180 slag per minut, så även om det är möjligt att hålla en högre puls än så kommer det inte leda till en ökning av hjärtminutvolymen.

Referenser 

Kardiovaskulära systemet
Hemodynamik
U-nyckel

U-nyckel är en blocknyckel eller så kallad fast nyckel med u-formad öppning, ofta i båda ändarna och av olika storlek.

En blocknyckel har ofta u-nyckel i ena änden och ringnyckel av samma storlek i andra änden, och kallas då u-ringnyckel.

Se även 
 Nyckel (verktyg)

Nyckelverktyg
International Sport and Leisure

International Sport and Leisure, ISL var ett företag som ägde rättigheter inom fotboll.

ISL grundades av Adidas-chefen Horst Dassler och blev en viktig maktfaktor inom fotbollsvärlden som strategisk partner med FIFA fram till konkursen 2001.

Ej längre existerande schweiziska företag
Företag bildade 1982
Företag upplösta 2001
Företag som gått i konkurs
Rollback

Rollback var under kalla kriget en amerikansk utrikespolitisk strategi. Till skillnad mot uppdämningspolitiken, vars idé var begränsad till att stoppa kommunistisk expansion, var syftet att "rulla tillbaka" kommunismen med militära medel och befria länder som stod under sovjetisk kontroll. Två personer som förknippas med denna aggressiva hållning var John Foster Dulles, utrikesminister under Eisenhower 1953–1959, och presidenten Ronald Reagan på 80-talet. Den senare stödde, under en programförklaring som blev känd som Reagandoktrinen, flera antikommunistiska motståndsrörelser i till exempel Afghanistan, Angola, Kambodja och Nicaragua.

Politiska begrepp
Kalla kriget
Christer Lundh (sångare)

Lars Christer Lundh, född 4 februari 1945 i Lommarp, Vinslövs församling, Kristianstads län, död 31 maj 2020 i Hjärnarps distrikt, Skåne län, var en svensk vissångare och -forskare.

Lundh var sedan sin ungdom intresserad av skånska visor, vilka han själv framförde på genuint Göingemål. Han har för Skånes musiksamlingar gjort en mängd ljudupptagningar av visor hos äldre personer i de skånska bygderna.

Lundh har tillsammans med Rigmor Sylvén sammanställt vissamlingen Visor i Skåne med tillhörande ljudkassetter, utgiven 1983 av Utbildningsradion. Han har också haft egna programserier i Radio Kristianstad och Radio Malmöhus.

På 1990-talet drog Lundh igång folklig sångstuga tillsammans med några vissjungande kollegor, Bo Anders Dahlskog, Lotta Folkesson och Roland Gottlow. Man bildade Skånska Kören som har till syfte att bevara och levandegöra gamla skånska visor och deras traditioner.

Lundh utnämndes till Årets skåning 1993. Han tilldelades Nordiska museets medalj för hembygdsvårdande gärning 2013. Han var sedan många år bosatt i Hjärnarp.

Diskografi 
1982 – Visor och låtar från Skåne (LP, Amalthea AM 21)
1984 – Skånska bitar (LP, Amalthea AM 37)
1986 – Toner från tassemarkerna och slätten (LP, Amalthea AM 56)
1987 – Förnyelse och tradition (diverse artister, LP, Kristianstads läns landsting, LLL 125-87)
1990 – Den lille mannen (LP, Amalthea AM 75)
1994 – Di bästa bidana (CD, Amalthea CDAM 89)
1995 – Trössale (CD, Amalthea CDAM 87)
2002 – Grovt & Grant. Folkliga visor från Skåne (CD, LUN 001)
2009 – Di gamlaste bidana (CD, Nordic Tradition NTCD 13)

Referenser

Externa länkar 
 Skånska kören: Christer Lundh 

Svenska vissångare
Folkvisesamlare
Födda 1945
Avlidna 2020
Män
Personer från Vinslövs socken
Svenska sångare under 1900-talet
Svenska sångare under 2000-talet
Förr var jag blind, men nu jag ser

Förr var jag blind, men nu jag ser är en körsång med text och musik från 1939 av officeren i Frälsningsarmén Kristian M Fristrup.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 97 i körsångsdelen under rubriken "Jubel och strid".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 826 under rubriken "Glädje, vittnesbörd, tjänst".
Sångboken 1998 som nr 166.

Danska psalmer
När världsriken vacklar och störtar i grus

När världsriken vacklar och störtar i grus är en sång från 1915 med text och musik av Hall Mack. Sången översattes 1940 till svenska av officeren i Frälsningsarmén Kristian M Fristrup

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 412 under rubriken "Det Kristna Livet - Erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 586 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Amerikanska psalmer
Klippkaktus

Klippkaktus (Cereus jamacaru f. monstrosus) är en suckulent växt inom släktet Cereus och familjen kaktusar. Cereus är mestadels upprättväxande trädlika plantor som grenar sig rikt och kan bli nästan 14 meter höga med en stamdiameter på 30 centimeter, men denna form, 'Monstrosus', växer på ett helt annat sätt. Monstrosus betyder missformad, och dess tillväxtpunkt är störd så att plantan har flera tillväxtpunkter i stället för en och blir därför kompakt och försedd med flera toppar. Den har mycket tunna och relativt långa, röda taggar som mer liknar raka hårstrån är taggar. Den kan bli flera meter hög, om den växer åt rätt håll, så att säga.

Förekomst
Klippkaktus kommer ursprungligen från Colombia, Tobago, Bolivia, Peru och Venezuela.

Odling
Klippkaktus trivs bäst på en så ljus och solig växtplats som möjligt, men unga plantor kan behöva skyddas mot riktigt intensiv middagssol vår och sommar. Sommarhalvåret vattnar man så snart jorden hunnit torka upp efter föregående vattning. När vintern närmar sig trappar man ner vattningen för att bara vattna ungefär en gång i månaden under vintern. Håller man den riktigt torr tål den till och med frost om det är en planta som är några år gammal. Från maj till augusti ger man kaktusnäring eller möjligen svag krukväxtnäring av traditionellt slag en gång i månaden. Från mars till oktober bör den stå ganska varmt - inte under 16°C. Under vintern däremot är det bäst om man kan placera den på en ljus plats där temperaturen endast är 3 - 8°. Planterar om gör man på våren, och då det är en förhållandevis snabbväxande kaktus som kan växa upp till 30 centimeter på en säsong, som frilandsodlad, och kan behöva planteras om vartannat år. Då dessa typer av pelarkaktusar utvecklar kraftiga rötter åt sidorna, likt cykelekrar, så kan det behövas en beskärning av dem vid omplantering. Låt då plantan ligga barrotad någon dag så att snittytorna torkar till, annars finns risk för röta. Till denna snabbväxande kaktus kan krukväxtjord användas, men med extra sand och eventuellt små lecakulor inblandat. Sommartid kan den mycket väl stå utomhus på en varm och skyddad plats.
Klippkaktus förökas med sticklingar. Skär av en bit av någon topp på kaktusen och låt den ligga en vecka eller mer så att snittytan torkar ordentligt. Planteras sedan i såjord med extra sand iblandad.

Kaktusväxter
Krukväxter
Kl Växtindex
Växter i Brasilien
Thrymr

Thrymr  är en av Saturnus månar. Den upptäcktes av Brett J. Gladman och John J. Kavelaars år 2000, och gavs den tillfälliga beteckningen S/2000 S 7. Den heter också Saturn XXX.

Thrymr är 5,6 kilometer i diameter och har ett genomsnittligt avstånd på 20 219 000 kilometer från Saturnus. Den har en lutning på 175° till ekliptikan (151° Saturnus ekvator) och med en excentricitet på 0,453.

Referenser 

Månar
Saturnus månar
Astronomiska upptäckter 2000
Astronomiska upptäckter av B Gladman
Felice Matteucci

Felice Matteucci, född i Lucca, Toscana, Italien levde mellan 12 februari 1808-13 september 1887 och var hydraulikingenjör och tillsammans med Eugenio Barsanti upphovsman till den första motorn med intern förbränning. 

Han studerade hydraulik och mekanik i Paris och Florens. 1851 träffade han Barsanti som presenterade sina idéer om förbränning av gasblandningar. Matteucci fann idéerna intressanta och de startade ett livslångt kompanjonskap där de utvecklade den första moderna motorn som de patenterade i London 1854. Motorn utvecklades under åren och de hade tillverkning i Belgien. 

Motorn var av fallkolvtyp med en tung vertikal kolv som av explosionen slungades uppåt och därefter genom självfallet i läge genom en kuggstång och ett spärrhjul drev motoraxeln. Därigenom blev verkningsgraden låg och de kommersiella framgångarna uteblev. Den första experimentmotorn som var vattenkyld utarbetades 1857 och drevs av gasolja i stället för lysgas.

Barsanti dog 1864 och Matteucci lyckades inte föra företaget framåt ensam utan återgick till arbetet med hydraulik. 1877 försökte han stoppa Nikolaus Ottos patantansökan för dennes motor. Protesterna ledde inte till resultat förrän 1886 när man upptäckte att principerna för motorn redan beskrivits av en fransman, Alphonse Beau de Rochas, som bara teoretiserat kring idéerna. 

Matteucci led svårt av patentproblematiken och dog slutligen i Capannori nära sin födelsestad i Toscana.

Referenser

Externa länkar
Barsanti & Matteucci Foundation

Italienska ingenjörer
Italienska uppfinnare
Födda 1808
Avlidna 1887
Män
Ringnyckel

Ringnyckel är en skruvnyckel med ring i ena eller båda ändarna och av olika storlek. Ringens insida har sex eller tolv uttag och passar på en sexkantig skruvskalle eller mutter. Versionen med tolv uttag kan sättas på skruvskallen på tolv olika sätt och behöver alltså kunna vridas endast 30° innan förflyttning till nytt tag, vilket är en fördel om vridrörelsen är begränsad av något hinder. Versionen med 6 uttag måste kunna vrida 60° för att ett nytt tag skall kunna tas.

En skruvnyckel kan också ha ringnyckel i ena änden och u-nyckel av samma storlek i andra änden.

Se även 

 nyckel (verktyg)

Nyckelverktyg

da: ringnøgle
de: Ringschlüssel
en: ring spanner
no: Ringnøkkel
Narvi

Narvi  är en av Saturnus månar. Den upptäcktes av Scott S. Sheppard, David C. Jewitt och Jan Kleyna 2003, och gavs den tillfälliga beteckningen S/2003 S 1. Den heter också Saturn XXXI.

Narvi är 6,6 kilometer i diameter och har ett genomsnittligt avstånd på 18 719 000 kilometer från Saturnus. Den har en lutning av 137° till ekliptikan (109° till Saturnus ekvator) i en retrograd riktning och med en excentricitet på 0,320.

Referenser 

Månar
Saturnus månar
Astronomiska upptäckter av DC Jewitt
Astronomiska upptäckter av SS Sheppard
Astronomiska upptäckter 2003