kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Reginald Barclay

Reginald Endicott "Broccoli" Barclay III, spelad av skådespelaren Dwight Schultz, är en återkommande karaktär i tv-serierna Star Trek: The Next Generation och Star Trek: Voyager samt filmen Star Trek: First Contact. En av hans större bedrifter var att han utgjorde en viktig roll i arbetet att återfå kontakten med det strandade USS Voyager.

Översikt

Karaktärsdrag
Barclay har karaktärsdrag som oftast associeras med negativa stereotyper som nörd och geek. Han innehar tekniska kunskaper och ärlig entusiasm, men håller sig oftast borta på grund av sina egna sociala obehag, och har ett väldigt stort intresse i fiction och fantasy. Han var hemskt blyg, osäker, hade en tendens att stamma, hade fobi för att bli transporterad, hade ett holodeck-beroende problem och var hypokondrisk. Dessa ofullkomligheter ledde till att den unge Wesley Crusher började kalla honom för "Lieutenant Broccoli" bakom ryggen på honom.

Medverkan

Barclay medverkar i följande serier och filmer:

Star Trek: The Next Generation
"Hollow Pursuits"
"Nth Degree"
"Realm of Fear"
"Ship in a Bottle"
"Genesis"

Star Trek: Voyager
"Projections"
"Pathfinder"
"Life Line"
"Inside Man"
"Author, Author"
"Endgame"

Star Trek filmer
Star Trek: First Contact

Se även

Rollfigurer i Star Trek: The Next Generation
Rollfigurer i Star Trek: Voyager
Rollfigurer i Star Trek-filmserien
Fiktiva ingenjörer
Fiktiva figurer introducerade 1990
Daniel Karbelius

Leif Daniel "Kabbe" Karbelius, född 11 september 1981, är en svensk skivbolagsdirektör, musiker och designer. Han är främst känd som frontmannen i punkbandet Sista Skriket. Sedan 2003 driver han tillsammans med sin kusin Peter Karbelius skivbolaget Buzzbox Records. Han spelade även trummor i Greta Kassler innan avhoppet 2009 varpå han tipsade bandet om Leffe Isaksson från Simma i Vättern och sen dess spelar Isaksson i Greta Kassler. Daniel Karbelius har senare blivit medlem i nu insomnade Ligisterna och spelat bas och körat.
Karbelius har skrivit dramatik och studerat konst. Han har illustrerat och designat många skivomslag. Musikmässigt har han även ett soloprojekt som heter Kråkan och ett kängpunkband som heter Vanvett.

Han har också hoppat in och spelat trummor i bandet Dennis och dom blå apelsinerna under några spelningar 2012.

Diskografi
Förutom medverkan på flera samlingsskivor har Karbelius medverkat på följande skivor:

Döda Ögon 
 2019 - Split (kassett med Fördärvad)

Greta Kassler 
2006 - Känner du skuld? (album)
2007 - Miss Universum (ep)
2008 - Människovärdet (ep)

Kråkan 
2013 - Inget kommer att ordna sig (ep)
2014 - Monstret (ep)
2015 - I mitt hjärta (ep)
2020 - Det är du som händer (singel)
2021 - Ingenting blir kvar (singel)
2021 - Någonsin känt att du blivit lurad? (singel)

Ligisterna 
 2011 - Miljonprogrammet (album)
 2011 - God jävla jul! (singel)
 2013 - Turist i tillvaron (samling)
 2013 - En musikalisk hyllning till Köttgrottorna 30 år (samling)
 2014 - S/t (LP-album)

Ohlson Har Semester Production 
 2011 - Back in black - AIK-samling medverkar med låten "Här kommer vi"

Sista Skriket
2005 - Hela skiten är en jävla zombie! (album)
2007 - Missnöjesrörelsen (album)
2009 - Martyren  (singel)
2009 - Ett andetag i sänder (album)
2010 - Du är mitt allting (singel med coverlåtar)

Solo 
 2004 - Daniel Karbelius - S/t (ep)

Stöket (nuvarande)
2017 - Jag är en idiot (album)
2017 - Huvudet känns sådär (ep)
2018 - Vardagen (singel)
2018 - Ge mig ett pris, vi säljer allt! (singel)

Vanvett 
2014 - S/t (ep)
2015 - Med solsken i blick (ep)
2015 - Rider ut stormen (ep)
2015 - Allting är ett helvete (vinyl, split med Tramwreck)
2015 - Tills du ligger i graven (ep)
2017 - Split (vinyl 10" split med Återfall)

Återfall 
 2017 - Split (vinyl 10" med Vanvett)
 2018 - split EP (vinyl 7" med Panikattack)

Gästframträdanden
2006 - Smutstvätt - I alla regnbågens färger (Medverkar med gitarr och sång på ett antal låtar. Har även skrivit en verstext.)
2007 - Simma i vättern - Inget blir som man tror... (Medverkar med sång på låten "Till strid")
2010 - De lyckliga kompisarna - Hugos sång EP (Medverkar med handklapp på "stekarpunk")
2011 - Järnmalm - Skördar och sår (kör)
2013 - Psykbryt - Sverigedemokraterna (kör)
2016 - Greta Kassler - Ingen tittar på (kör)

Svenska musiker
Svensk punk
Födda 1981
Svenska punksångare
Män
Levande personer
Hela skiten är en jävla zombie!

Hela skiten är en jävla zombie!, det svenska punkbandet Sista skrikets debutalbum, kom ut 2005.

Låtarna på albumet
 Det är så pinsamt...
 Svin
 Lobotomera
 Käftsmäll
 Kan du inte ta och hålla käft!?
 Du är ingenting
 Den moderna mamman
 Lilla svensson
 Stress å karriär
 Jag vill inte va med!
 Arbeta din jävel!
 Allt de ser är siffror
 Bli polis!
 Han som verkligen vet
 Pengar gör dig inte fin, även du kommer att dö!

Album av Sista skriket
Musikalbum 2005
Missnöjesrörelsen

Missnöjesrörelsen, musikalbum med det svenska punkbandet Sista skriket, kom ut 2007.

Låtarna på albumet
 Svärje (1.36)
 Väktare förena er! (3.00)
 Lurendrejeri. (3.07)
 Finkulturen skall brinna! (2.10)
 Tillsammans är vi starka! (2.27)
 Karriärhysteri. (1.25)
 GBG city. (2.41)
 Politisk korrekt. (2.39)
 Lilla rika flicka. (0.21)
 Vi ska bilda våran egen allians. (2.22)
 Skivindustrin. (2.27)
 Det är dags att ta tillbaka våra liv! (2.16)
 Hela skiten är en jävla zombie! (1.15)
 Med ett knutet hjärta. (6.09)

Album av Sista skriket
Musikalbum 2007
Ingrid Thulin-stipendiet

Ingrid Thulin-stipendiet, Sollefteå kommuns stipendium till Ingrid Thulins minne, utdelas årligen. År 2009 var stipendiesumman 20 000 kronor.

Stipendiet kan sökas av enskild person eller grupp som är i början av sin konstnärliga utövning. De sökande skall vara födda i eller ha annan anknytning till Ådalen. 

Stipendiekommittén utses av instiftarna till stipendiet: Sollefteå kommun, SP Fastigheter i Sundsvall AB och Annica Andersson, som företräder släkt och vänner. Hedersmedlem är Ingrids goda vän och kollega Harriet Andersson som också utdelat stipendiet i Sollefteå i samband med Nipyran i slutet av juli.

Stipendiater
 2008 – Kristoffer Berglund, skådespelare
 2009 – Katrin Pettersson, scenograf
 2010 – Natalie Sundelin, skådespelare
 2011 – Anna Sandström, operasångare
 2012 – Kulturbygden, kulturförening företrädd av Petronella Jakobsson, Thomas Forsberg, Kristoffer Berglund och Erik Haglöf
 2013 – Johan Edlund, rockmusiker
 2014 – Andreas Öhman, filmregissör och manusförfattare
 2015 – Alexandra Loonin, dramatiker
 2016 – Tove Nowén, kortfilmsregissör
 2017 – Hanna Sjöberg, bildjournalist
 2018 – Andreas Öhman, regissör
 2019 – Ej utdelat
 2020 – Ej utdelat
 2021 – Ej utdelat

Källor

Konstpriser och -stipendier i Sverige
Sollefteå kommun
Vetenskapsåret 1861



Händelser
 2 mars - Föreningen T. I. (Svenska Teknologföreningen) grundas av elever vid Teknologiska Institutet (föregångaren till KTH) i Stockholm. 
 "Den stora kometen" C/1861 J1 upptäcks i Australien.
 William Crookes upptäcker grundämnet tallium.
 Ignaz Semmelweiss publicerar Die Ätiologie, der Begriff und die Prophylaxis des Kindbettfiebers, om vikten av hygien under barnfödslar.

Paleontologi
September - Den första kompletta identifieringen av Archaeopteryx grävs upp utanför Langenaltheim.

Pristagare
 Copleymedaljen: Louis Agassiz, schweizisk-amerikansk naturforskare.
 Wollastonmedaljen: Heinrich Georg Bronn, tysk geolog och paleontolog.

Födda
 15 februari
Charles Edouard Guillaume (död 1938), schweizisk-fransk fysiker.
Alfred North Whitehead (död 1947), brittisk filosof och matematiker.
 7 juli - Richard Stribeck (död 1950), tysk maskiningenjör och vetenskapsman.
 15 september - Mokshagundam Visvesvarayya (död 1962), indisk ingenjör.
 28 september - John Landin (död 1920), svensk kemist.
 Ivar Bendixson (död 1935), svensk matematiker.

Avlidna
 10 november - Isidore Geoffroy Saint-Hilaire (född 1805), fransk zoolog.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1838



Händelser
6 januari - Samuel Morse demonstrerar för första gången den elektriska telegrafen.
Friedrich Wilhelm Bessel utför den första noggranna avståndsmätningen till en stjärna, 61 Cygni, genom parallax. Thomas Henderson (Alfa Centauri) och Friedrich Georg Wilhelm von Struve (Vega) tillkännager strax senare sina parallaxmätningar.
Claude Servais Mathias Pouillet utför den första kvantitativa mätningen av energin som solen utstrålar.
Jacob Berzelius upptäcker proteinerna.
Matthias Jakob Schleiden upptäcker att växter är uppbyggda av celler.
Pavel Petrovitj Anosov återupptäcker den ryska stållegeringen bulatstål.
Charles Sturt visar att Hume och Murray i Australien är en och samma flod.
David Bruce, Jr., uppfinner en typsättningsmaskin.

Matematik
Okänt datum - Augustus De Morgan introducerar termen 'Matematisk induktion'.

Pristagare
 Copleymedaljen: Carl Friedrich Gauss, tysk matematiker och naturvetare.
 Rumfordmedaljen: James David Forbes, skotsk fysiker.
 Wollastonmedaljen: Richard Owen, brittisk anatom och paleontolog

Födda
 5 januari - Camille Jordan (död 1922), fransk matematiker.
 29 januari - Edward Morley (död 1923), amerikansk kemist.
 18 februari - Ernst Mach (död 1916), tysk fysiker.
 3 mars - George William Hill (död 1914), amerikansk astronom och matematiker.
 8 april - Ferdinand von Zeppelin (död 1917), tysk general, grundare av Zeppelin GmbH, tillverkare av luftskeppen zeppelinare.
 16 april - Ernest Solvay, (död 1922) belgisk kemist.
 21 april - John Muir (död 1914), skotsk-amerikansk naturvårdare.
 Alexandra Smirnoff  (död 1913), finländsk pomolog.

Avlidna
 21 augusti - Adelbert von Chamisso (född 1781), tysk författare och botaniker.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1848



Händelser
 Lord Rosse studerar M1 och ger den namnet Krabbnebulosan.
 William Cranch Bond och William Lassell upptäcker Hyperion, Saturnus måne.
 Charles Darwin och Alfred Russel Wallace antyder evolution genom naturligt urval i en uppsats till Linnean Society of London.
 Lord Kelvin upptäcker absoluta nollpunkten.

Medicin
Okänt datum - Rudolf Virchow producerar Report on the Typhus Epidemic in Upper Silesia som föreslår stora sociala samt folkhälsoåtgärder för att motverka sådana utbrott.

Pristagare
 Copleymedaljen: John Couch Adams, brittisk astronom.
 Rumfordmedaljen: Henri Victor Regnault, fransk kemist och fysiker.
 Wollastonmedaljen: William Buckland, brittisk geolog, paleontolog och präst.

Födda
 23 maj - Otto Lilienthal (död 1896), tysk flygpionjär.
 12 juni - Albertina Carlsson (död 1930), svensk zoolog.
 8 november - Gottlob Frege (död 1925), tysk matematiker.

Avlidna
 9 januari - Caroline Herschel (född 1750), brittisk astronom.
 21 maj - Pierre-Laurent Wantzel, (född 1814), fransk matematiker.
 7 augusti - Jöns Jacob Berzelius (född 1779), svensk kemist.
 12 augusti - George Stephenson (född 1781), brittisk ingenjör, lokomotivkonstruktör.
 18 december - Bernhard Bolzano (född 1781), tysk-österrikisk matematiker och filosof.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1828



Händelser
Félix Savary beräknar omloppsbanan för dubbelstjärnan Xi Ursae Majoris.
Karl Ernst von Baer publicerar Über Entwickelungsgeschichte der Thiere och lägger därmed grunden till den jämförande embryologin.
Friedrich Woehler framställer urea, det första organiska ämne som syntetiseras.
Jöns Jacob Berzelius upptäcker grundämnet torium.
George Green bevisar Greens sats.
Adolphe Theodore Brongniart publicerar Prodrome d'une histoire des Végétaux Fossils, en studie om fossila växter.
Mary Anning upptäcker Storbritanniens första fossil av flygödlor vid Lyme Regis.
William Rowan Hamilton publicerar Theory of Systems of Rays.
Friedrich Wöhler och Antoine Bussy framställer oberoende av varandra beryllium genom reduktion av berylliumklorid med kalium.

Pristagare
 Copleymedaljen: utdelades inte.

Födda
 12 januari - Adolf Knop (död 1893), tysk mineralog och geolog.
 24 mars - Jules Verne (död 1905), fransk science fiction-författare.
 31 oktober - Joseph Swan (död 1914), brittisk fysiker.

Avlidna
 17 mars - James Edward Smith (född 1759), engelsk botaniker.
 8 augusti - Carl Peter Thunberg (född 1743), svensk botaniker.
 22 december - William Hyde Wollaston (född 1766), brittisk kemist.
Trelleborgs, Skanör-Falsterbo, Simrishamns och Ängelholms valkrets

Trelleborgs, Skanör–Falsterbo, Simrishamns och Ängelholms valkrets var i riksdagsvalen till andra kammaren 1896–1908 en egen valkrets med ett mandat. Valkretsen avskaffades vid införandet av proportionellt valsystem i valet 1911, då städerna Trelleborg och Skanör–Falsterbo gick upp i Malmöhus läns södra valkrets medan Simrishamn fördes till Kristianstads läns sydöstra valkrets och Ängelholm till Kristianstads läns nordvästra valkrets.

Riksdagsmän
Hjalmar Sjövall, lmp 1897–1899, lib s 1900–1902 (1897–1902)
Knut von Geijer, mod ref 1903–1905, nfr 1906–1908 (1903–1908)
Janne Tynell, lib s (1909–1911)

Valresultat

1896

Valet ägde rum den 24 september 1896. Valdeltagandet var 61,4%.

1899

Valet ägde rum den 21 september 1899. Valdeltagandet var 42,6%.

1902

Valet ägde rum den 16 september 1902. Valdeltagandet var 59,1%.

1905

Valet ägde rum den 16 september 1905. Valdeltagandet var 54,5%.

1908

Valet ägde rum den 15 september 1908. Valdeltagandet var 75,6%.

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1986), band 3, s. 163–165
 Kungliga biblioteket: Svenska dagstidningar 
 SCB Riksdagsmannavalen 1894-1896
 SCB Riksdagsmannavalen 1897-1899
 SCB Riksdagsmannavalen 1900-1902
 SCB Riksdagsmannavalen 1903-1905
 SCB Riksdagsmannavalen 1906-1908

Historiska valkretsar i Malmöhus län
Historiska valkretsar i Kristianstads län
Vetenskapsåret 1818



Händelser 
John Ross seglar ut för att söka Nordvästpassagen.
Robert Stirling bygger den första praktiskt användbara Stirlingmotorn.
William Thomas Brande och Humphry Davy framställer rent litium genom elektrolys av litiumoxid.

Pristagare 
Copleymedaljen: Robert Seppings, brittisk fartygskonstruktör.
Rumfordmedaljen; David Brewster, skotsk fysiker och uppfinnare.

Födda 
8 april - August Wilhelm von Hofmann (död 1892), tysk kemist.
27 september - Adolph Wilhelm Hermann Kolbe (död 1884), tysk kemist.
24 december - James Joule (död 1889), brittisk fysiker.

Avlidna 
28 juli - Gaspard Monge (född 1746), fransk matematiker.
Hjalmar Modéer

Hjalmar Fredrik Modéer, född 19 juni 1908 i Mönsterås, död 17 oktober 1959 i Stockholm, var en svensk musiker, kompositör och orkesterledare. Hans huvudinstrument var trumpet samt oboe, och dessutom spelade han cello och piano.

Modéer avlade musikdirektörsexamen 1936 och gjorde därefter karriär som militärmusiker. Han var framstående kompositör av marschmusik, av vilka hans mest kända verk är Svensk lösen, Göta lejon och Lottamarschen. Många av hans verk har spelats in på skiva

Verkförteckning 

 Friska tag
 Gardeskamrater
 Göta lejon
 Lottamarschen
 O.f.M-marsch
 Scouting
 Speedway
 Svensk lösen
 Svenska örnar
 Vikingabalk

Övrigt
Hjalmar Modéer var riddare av Svärdsorden 1 klass och innehade Sveriges Orkesterföreningars Riksförbunds förtjänsttecken och Linköpings Orkesterförenings förtjänsttecken.

Se även
 Marschmusik

Källor

Födda 1908
Avlidna 1959
Svenska dirigenter
Svenska trumpetare
Svenska oboister under 1900-talet
Svenska kompositörer under 1900-talet
Män
Personer från Mönsterås
Svenska militärmusiker
Vetenskapsåret 1860



Händelser

Biologi
 30 juni - Vid Oxford University Museum of Natural History hålls en stor debatt om evolutionsteorin.

Botanik
Okänt datum - Joseph Dalton Hooker avslutar publiceringen The Botany of the Antarctic Voyage of H.M. Discovery Ships Erebus and Terror ... 1839–1843 med sista delen av Flora Tasmaniae i London.

Teknik
9 april - Édouard-Léon Scott de Martinville gör den första ljudinspelningen med sin "fonautograf". Ljudet avbildas grafiskt, men kan inte spelas upp.

Pristagare
 Copleymedaljen: Robert Wilhelm Bunsen, tysk kemist och fysiker.
 Rumfordmedaljen: James Clerk Maxwell, brittisk matematiker och fysiker.
 Wollastonmedaljen: Searles Valentine Wood, brittisk paleontolog.

Födda
 1 januari - George Washington Carver (död 1943), amerikansk botaniker.
 29 februari - Herman Hollerith (död 1929), tysk-amerikansk statistiker och uppfinnare av hålkortet.

Avlidna
 27 januari
 János Bolyai (född 1802), ungersk matematiker.
 Thomas Brisbane (född 1773), brittisk general och astronom.
 25 maj - Abramo Massalongo (född 1824), italiensk botaniker, paleontolog.
 29 juni - Thomas Addison (född 1793), brittisk läkare och forskare.
 1 juli - Charles Goodyear (född 1800), brittisk uppfinnare av vulkaniseringsprocessen.

Källor

Fotnoter
Hörby-Posten Central-Skåne

Hörby-Posten Central-Skåne var namnet på en dagstidning som utgiven från den 3 januari 1891 till 30 november 1911. Den fullständiga titeln var från 1898 Hörby-Posten Central-Skåne. Provnummer av Hörbyposten kom ut 26 november 1890 till 24 december 1890. Hörby-Posten hade undertiteln  Tidning för Frosta, Färs och Gärds härader, utbytt Tidning för mellersta Skåne den 2 januari 1892 till 30 november 1899.

Tidningen var resultatet av att Central-Skåne lades till titeln för Hörby-Posten 1898. År 1902 övertogs tidningen av Ivar Säfstrand, som med ett kort uppehåll förblev chefredaktör hela tiden. Tidningen, som utkom tre dagar i veckan, hade en efter Säfstrands övertagande en liberal eller frisinnad tendens Före 1902 var den opolitisk. År 1911 uppgick tidningen i den nygrundade tidningen Mellersta Skåne.

Utgivningsbevis för tidningen Hörby-Posten utfärdades för litteratören Johan Göransson 19 november 1890  och redaktören Gustaf Segerstéen den 14 april 1898 samt för den sistnämnde för tidningen Central-Skåne den 14 december 1898. Central Skåne kom ut med ett nummer den 13 januari 1899 lika lydande med Hörby-Posten den 14 januari 1899 Detta endast för bevarande av utgivningsbeviset. Utgivningsbeviset utfärdades  den 2 december i Lund för Hörby-Posten Central Skåne och den 7 november 1900 i Hörby.

Redaktion 
Redaktionen låg hela utgivningstiden i Hörby. Tidningen gavs ut onsdagar till 24 december 1890, sedan två dagar i veckan onsdag  och lördag till 30 december 1893. Från början av 1894 till upphörandet var tidningen tredagars med utgivning tisdag, torsdag och lördag.

Tryckning 
Tidningen trycktes i Lund hos E. Malmström till 9 april 1892, sedan hos Christian Bülow från 13 april 1892  till 1 december 1894  i N. Fr. Carlströms tryckeri från 4 december 1894 till 1 december 1900. Sedan tryckte Aktiebolaget Central-Skåne i Lund tidningen från den 3 februari till 7 maj 1900 , men sedan trycktes den i Hörby  från 1905 till 9 december 1911 av Aktiebolaget Central-Skånes tryckeri i Hörby.  Men sedan tog AB Mellersta Skånes Tidningars tryckeri i Hörby över.

Tidningen trycktes bara med trycksvärta med antikva som typsnitt vilket gäller båda de föregående tidningarna, Satsytorn var stora 52-59 x38-44 cm och tidningen hade 4 sidor, dvs bestod av ett dubbelvikt ark. Tidningen kostade 3.60 och 3,80 för en helårsprenumeration. Upplagan var 1904 1300 och ökade sakta till 1800 vid sammanläggningen med Mellersta Skåne.

Referenser

Dagstidningar startade 1890
Dagstidningar nedlagda 1911
Nedlagda svenska dagstidningar
Vetenskapsåret 1859



Händelser

Astronomi
28 augusti-2 september - En stor solstorm får norrskenet att bli synbart ända borta på Kuba och slår ut telegrafkommunikationerna. Den kallas också "Carringtonhändelsen", då Richard Carrington blir först att observera så kallad "solar flares" under storm. Det är också den första nedtecknade större solstormen.

Biologi
24 november - Charles Darwin publicerar On the Origin of Species ("Om arternas uppkomst").
Okänt datum - Isidore Geoffroy Saint-Hilaire myntar, i andra volymen av Histoire naturelle générale des Règnes organiques, begreppet etologi.
Okänt datum - Rudolf Virchow publicerar Vorlesungen über Cellularpathologie in ihrer Begründung auf physiologischer und pathologischer Gewebelehre, en större bok om cellulär patologi.

Pristagare
 Copleymedaljen: Wilhelm Weber, tysk fysiker
 Wollastonmedaljen: Charles Darwin, brittisk biolog, zoolog. geolog och teolog

Avlidna
 5 maj - Peter Gustav Lejeune Dirichlet (född 1805), tysk matematiker.
 6 maj - Alexander von Humboldt (född 1769), tysk biolog och upptäcktsresande.
 8 juli – Charlotte von Siebold (född 1788), tysk gynekolog. 
 10 september - Thomas Nuttall (född 1786), brittisk biolog.
 15 september - Isambard Kingdom Brunel (född 1806), engelsk ingenjör.

Källor

Fotnoter
Barbecue

Barbecue (även skrivet barbeque eller BBQ) är ett sätt att tillaga mat på. Till skillnad från grillning, som använder strålningsvärmen för att tillaga maten, så utnyttjar barbecuen indirekt värme för att under en längre tid med lägre värme anrätta kött, fågel och grönsaker.

Tillagning
För att smaksätta det man tillagar kan man marinera, gnida in maten med en kryddblandning (rub), samt pensla maten under tillagningen med en penslingssås (Mop).  Särpräglande är även att man använder olika slags träslag (till exempel hickory, al, äpple etc) för att med hjälp av rök smaksätta det man tillagar.

Redskap
Det traditionella sättet är att använda en smoker, som består av två utrymmen - ett för att elda och generera rök, ett för att tillaga maten. Utrymmena är förbundna med varandra och temperaturen (som skall vara runt 125 grader) i smokern regleras med ett spjäll. Tillagningstiden kan variera mellan 1 och 12 timmar, beroende på hur stora köttstycken som ska tillagas.

Se även
Asado

Källor

Matlagning
Stiftelsen Lantbruksforskning

Stiftelsen Lantbruksforskning är lantbruksföretagarnas forskningsstiftelse och har som mål att stärka det svenska lantbruket. Stiftelsen finansierar lantbruksrelaterad forskning och utveckling. Pengarna kommer från lantbruket genom avräkningspriser och från branschorganisationer. Stiftelsen har även statlig finansiering, främst genom Forskningsrådet Formas. Stiftelsen Lantbruksforskning har funnits i sin nuvarande form sedan 1996.

Vision
Stiftelsen Lantbruksforsknings vision är:

Ekonomi
Stiftelsen Lantbruksforskning forskningsmedel hanteras i fyra fokusområden - energi & biomassa, företagande, klimat & miljö samt livsmedel. Pengarna fördelas för att ge största möjliga nytta till lantbruket och trädgårdsnäringen. Ansökningarna bedöms av bransch- och beredningsgrupper som består av forskare, branschrepresentanter, lantbrukare, rådgivare och andra experter. 2014 beviljades 59 miljoner kronor i finansiering till totalt 23 forskningsprojekt.

Referenser
Stiftelsen Lantbruksforskning

Se även
Lantbrukarnas Riksförbund
Sveriges lantbruksuniversitet
Organisationer inom jordbruk
Vetenskapsåret 1857



Händelser
 22 juni - Brittiska patentverket (Patent Office, 1852) öppnar ett museum. Under dess första tjugo år registreras 4,1 miljoner besök.

Pristagare
 Copleymedaljen: Michel Eugène Chevreul, fransk kemist.
 Wollastonmedaljen: Joachim Barrande, fransk geolog och paleontolog.

Födda
 8 augusti - Henry Fairfield Osborn (död 1935), amerikansk paleontolog och geolog.

Avlidna
 23 maj - Augustin Louis Cauchy (född 1789), fransk matematiker.
 29 juli - Charles Lucien Bonaparte (född 1803), fransk biolog.
 12 augusti - William Conybeare (född 1787), brittisk geolog.
 15 december - George Cayley (född 1773), engelsk flygpionjär.
 17 december - Francis Beaufort (född 1774), brittisk amiral och hydrograf.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1856



Händelser

Arkeologi

Augusti - Fossilerna av en 40 000 år gammal neandertalmänniska hittas av gruvarbetare i Kleine Feldhofer Grotte i Neandertal.

Astronomi
Okänt datum - Den danske astronomen Theodor Brorsen upptäcker NGC 6539, en klotformig stjärnhop i Ormens stjärnbild.

Genetik
Okänt datum - Gregor Mendel inleder forskning i genetik.

Kemi
Mars - William Henry Perkin upptäcker mauvein, den första anilinfärgen, som blir det första syntetiska färgämnet.

Pristagare 
 Copleymedaljen: Henri Milne-Edwards, fransk zoolog
 Rumfordmedaljen: Louis Pasteur, fransk kemist.
 Wollastonmedaljen: William Edmond Logan, kanadensisk geolog

Födda 
 6 maj - Robert Peary (död 1920), amerikansk polarforskare.
 10 juli - Nikola Tesla (död 1943), serbisk-amerikansk fysiker och uppfinnare.

Avlidna 
 9 juli - Amedeo Avogadro (född 1776), italiensk kemist.
 24 augusti - William Buckland (född 1784), brittisk geolog och paleontolog.

Källor

Fotnoter