kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Franz West

Franz West, född 15 februari 1947 i Wien, död där 26 juli 2012, var en österrikisk skulptör.

Franz West var yngre bror till den wienska arbetardiktaren Otto Kobalek (1930-95). Han utbildade sig på Akademie der bildenden Künste Wien för Bruno Gironcoli. Han arbetade framför allt med skulpturer och installationer, men också med grafik och performance.

Franz West svarade 1993 för Tysklands bidrag till Venedigbiennalen. Mellan 1992 och 1994 var han professor på Konsthögskolan i Frankfurt am Main. År 2011 fick han guldlejonet för livslångt verk på Venedigbiennalen.

Verk i urval 
 Who's who (1992) Österreichischer Skulpturenpark vid Graz i Österrike (tillsammans med Otto Zitko)
 Clamp (1995) Kröller-Müller Museum i Otterlo i Nederländerna
 Flause (1998) Museum Abteiberg vid Mönchengladbach
 Sphairos (1998) Middelheim Museum i Antwerpen i Belgien
 Viennoiserie (1998) Tate Modern i London i Storbritannien
 Paßstücke (1998/1999) Bonnefantenmuseum i Maastricht i Nederländerna
 QWest (2001) Beeldenroute Westersingel i Rotterdam i Nederländerna
 Adaptive (2003) Museum of Modern Art i New York i USA
 Hain (2006) Museum van Hedendaagse Kunst Antwerpen i Antwerpen i Belgien

Franz West finns representerad vid bland annat Museum of Modern Art, Art Institute of Chicago, Museo Reina Sofía, Philadelphia Museum of Art, Tate Modern och Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum och Saint Louis Art Museum.

Fotogalleri

Källor
Om Franz West i  Sammlung der Generali Foundation, läst 2011-11-22

Noter 

Representerade vid Museum of Modern Art
Österrikiska skulptörer
Födda 1947
Avlidna 2012
Män
Konstnärer från Wien
Arvid Afzelius (präst)

Arvid Afzelius, född 16 januari 1714 i Bolums socken, Skaraborgs län, död 5 maj 1789 i Larv, Skaraborgs läb, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Arvid Afzelius var son till rusthållaren Per Arvidsson och Kjerstin Afzesdotter i Bolum. 1725 tog han namnet Afzelius. Efter att 1735 ha inskrivits vid Uppsala universitet blev han 1743 magister och prästvigdes 1745 för en tjänst som extra ordinarie bataljonspredikant vid Livregementet. 1749 tillträdde han som kyrkoherde i Larvs socken, blev 1763 prost och 1771 kontraktsprost.

Afzelius var riksdagsman 1765 och 1769.

Han var gift med Catharina Brissman och de hade fem barn tillsammans, bland andra botanikern Adam Afzelius, kemisten Johan Afzelius och läkaren Pehr von Afzelius, vilka utgör Uppsala-grenen av släkten Afzelius. Arvid Afzelius och hans maka ligger begravda på Onsjö kullar 800 meter östsydöst om Larvs kyrka. Gravstenen i huggen granit är 2,5 meter hög. Graven har RAÄ-nummer Larv 17:1.

Källor

Noter 

Svenska kontraktsprostar
Personer från Bolums socken
Födda 1714
Avlidna 1789
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
Bolåneskydd

Bolåneskydd är en typ av försäkring för bostadslån i fall av arbetsoförmåga och arbetslöshet. Skyddet resulterar i att den summa som man har valt att försäkra sig för kommer att betalas ut av banken för att klara av kostnaderna för bolånet. Livskydd skyddar ekonomin i det fall tecknaren avlider, då löser försäkringen ut hela eller delar av lånet. 

Exempel på villkor för att få skyddet kan vara ålder, till exempel att man ska vara mellan 18 och 60 år, folkbokförd i landet, banken som ger lånet försäkrar också, vara fullt arbetsför, ej sjukskriven osv. Kostnadsbilden varierar men en exempelkostnad 2011 är .

Referenser

Försäkringsväsen
Försäkringsrätt
Privatekonomi
Finansiell ekonomi
Kreditväsen
Léon Frédéric

Léon Frédéric, född 26 augusti 1865, död 27 januari 1940, var en belgisk symbolistkonstnär.

Frédérics konst utmärktes av en egendomlig blandning av socialt litterär symbolik och naturalistisk formgivning. Hans människoframställning var medvetet agitatorisk. Landskapen intog en framstående plats i Frédérics berättande målningar, och han tog en påfallande intryck av Pieter Bruegel d.ä.. Bruegels målning De blinda var inspirationskälla till Frédérics målning Krithandlarna i Bryssels museum.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Födda 1865
Belgiska målare
Avlidna 1940
Män
Konstnärer från Bryssel
Kolle den prude

Kolle den prude (Kolli prúði eller Kolli inn prúði), det vill säga ”den ärelystne”, var en isländsk furstelovskald som levde på 1100-talet. Enligt Skáldatal diktade han en drapa om kung Inge Haraldsson av Norge, ur vilken fem strofer har bevarats i Morkinskinna; tre av dem finns också i Heimskringla. Det framgår att skalden personligen framfört kvädet inför kungen, varför han rimligen bör ha vistats någon tid i Norge. De bevarade stroferna tar upp våldsamma händelser i kungens liv: striderna vid Minne och Krokaskog 1137 samt slaget vid Holmengrå och Magnus den blindes död 1139. En halvstrof, troligen ur samma kväde, finns i Skáldskaparmál (23). 

Om Kolles levnad och härkomst är ingenting känt.

Källor och litteratur 
 Finnur Jónsson, Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie, II, København, 1898, sid 75f.

Externa länkar 

 Kolli inn prúði: Ingadrápa 1-5. 

 

Norröna skalder
Män
Personer på Island under 1100-talet
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Tord mauraskald

Tord mauraskald (Þórðr mauraskáld) var en isländsk furstelovskald som troligen levde på 1000-talet. Hans identitet är okänd – inte ens tillnamnet låter sig tillfredsställande förklaras. Av hans diktning är det endast en halvstrof som har överlevt. Den finns i Snorre Sturlassons Skáldskaparmál (46) och öser beröm över en (ung?) okänd furste för att denne (i givmildhet?) brås på sin far:

{|
|
Sér á seima rýrisigðis látrs ok átti
hrauns glaðsendir handaHermóðr fǫður góðan.|
 Man ser på guldtrådens minskare,
 handlavans [guldets] glädjegivare [fursten],
 att svärdbäddens [sköldens]
 Hermod [mannen] hade en god far.
|
|}

Halvstrofen är intressant därför att den innehåller det enda kända exemplet på att gudanamnet Hermod (Hermóðr) har använts i en kenning.

 Källor 

 Litteratur 
 Snorres Edda. Översättning av Karl G. Johansson & Mats Malm, Stockholm 1999. .
 Finnur Jónsson, Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie'', I, 2 utg., København 1920.

Externa länkar 
 Þórðr mauraskáld: Brottstycke

Norröna skalder
Män
Personer på Island under 1000-talet
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Henrietta Dugdale

Henrietta Augusta Dugdale, född Worrell den 14 maj 1826 i London, död den 17 juni 1918, var en australisk författare och suffragett. Hon var grundaren av den australiska suffragettrörelsen.

Biografi
Hon gifte sig vid 14 års ålder med en man vid namn Davies och emigrerade med honom till Melbourne i Australien. Efter den förste makens död 1859 gifte hon om sig med sjökaptenen William Dugdale och fick tre barn. Hon gifte sig en tredje gång med Fredrick Johnson 1903.  

Henrietta Dugdale engagerade sig 1869 i rösträttsrörelsen och blev den första kvinna i Australien som offentligt höjde frågan om kvinnlig rösträtt då hon fick en insändare om ämnet publicerad i tidningen The Argus. Tillsammans med Annie Lowe grundade hon år 1884 suffragettrörelsen Victorian Women's Suffrage Society och blev dess ordförande. Henrietta Dugdale var också medlem i den radikala diskussionsklubben Eclectics och i Australian Secular Association, och kritiserade öppet både monarkin och kristendomen.

En gata i Canberra har fått sitt namn efter henne.

Källor
 Jennifer S. Uglow, Maggy Hendry, The Northeastern dictionary of women's biography

Noter 

Australiska feminister
Engelskspråkiga författare
Australiska författare under 1800-talet 
Författare från London
Födda 1826
Avlidna 1918
Kvinnor
Australiska rösträttskvinnor
Tassafaronga Point

Tassafaronga Point är en udde på norra stranden av Guadalcanal, Salomonöarna. Slaget vid Tassafaronga, en av flera marina slag som utkämpades i vattnen norr om ön vid slaget om Guadalcanal under andra världskriget, tog sitt namn från denna punkt.

Landformer i Salomonöarna
Salomonöarnas historia
Hällesjö

För sjöar med detta eller snarlika namn, se: Hällesjön

Hällesjö är kyrkbyn i Hällesjö socken i Bräcke kommun i Jämtland.

Byn ligger öster om Hällsjön och här återfinns Hällesjö kyrka.

År 1990 räknades Hällesjö som småort av SCB.

Referenser

Orter i Bräcke kommun
Tidigare småorter i Sverige
Silje Vige

Silje Vige, född 24 maj 1976 i Jørpeland, är en norsk sångerska. Hon är mest känd för att som sextonåring ha representerat Norge i Eurovision Song Contest 1993 med sången "Alle mine tankar" (framförd på nynorska). Hon hamnade på en femteplats (av 25) med 120 poäng. Sången är skriven av hennes far, Bjørn Erik Vige, som var gitarrist i Ryfylke Visegruppe. Året efter gav hon ut ett album på Kirkelig Kulturverksted med låtar skrivna av hennes far. Idag arbetar Vige som musiklärare på Strand Kulturskole i hemstaden Jørpeland, men har även studerat vid folkemusikkstudiet på Rauland i Telemark fylke.

Diskografi 
Singlar
 "Alle mine tankar" (1993)
Studioalbum
 Alle mine tankar (1994)

Referenser

Externa länkar
Diskografi på Discogs

Födda 1976
Levande personer
Kvinnor
Norska vissångare
Artister som representerat Norge i Eurovision Song Contest
Personer från Strands kommun
Deltagare i Eurovision Song Contest 1993
Yngve Laurell

Yngve Laurell, född 1882, död 14 april 1975 i Stockholm, var en svensk etnograf, folkmusiksamlare och konsthandlare. Han genomförde 1913–1920 fonografinspelningar med den tidens mer kända spelmän. Detta var den första ljudande dokumentationen av svensk folkmusik. Han var 1921–1947 bosatt i Kina, från 1937 professor i etnografi vid Shanghais universitet.

Källor
 Nationalencyklopedin
 Minnesruna i Dagens Nyheter, 15 april 1975, sid. 32

Externa länkar
Yngve Laurell, Etnografiska museet, Stockholm

Män
Födda 1882
Avlidna 1975
Svenska etnografer
Carl Forsell

Carl Forsell kan syfta på

 Carl Forssell (fäktare)
 Carl Forssell, väg- och vattenbyggnadsingenjör
Fäktning vid olympiska sommarspelen 1948

Vid olympiska sommarspelen 1948 i London avgjordes sju grenar i fäktning, sex för män och en för kvinnor, och tävlingarna hölls mellan 30 juli och 13 augusti 1948 i Palace of Engineering. Antalet deltagare var 294 tävlande från 30 länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Damer

Deltagande nationer 
Totalt deltog 294 fäktare (255 män och 39 kvinnor) från 30 länder vid de olympiska spelen 1948 i London.

Källor

Externa länkar

Fäktning vid olympiska sommarspelen
Sporter vid olympiska sommarspelen 1948
Justitiemord (bok)

Justitiemord. Fallet Keith Cederholm är en dokumentär bok av Jan Guillou, utgiven 1983.
Boken avhandlar förundersökningen och domen mot Keith Cederholm och påpekar flera orimligheter som indikerar  att Keith Cederholm var oskyldig.

Källor

Verk av Jan Guillou
Litteratur 1983
Danmark i olympiska sommarspelen 1908

Danmark deltog med 101 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1908 i London. Totalt vann de fem medaljer och slutade på sextonde plats i medaljligan.

Medaljer

Silver 
 Fotbollslandslaget herrar (Peter Marius Andersen, Magnus Beck, Ødbert E. Bjarnholt, Harald Bohr, Charles Buchwald, Ludvig Drescher, Johannes Gandil, Harald Hansen, Knud Hansen, August Lindgren, Einar Middelboe, Kristian Middelboe, Nils Middelboe, Sophus Nielsen, Oskar Nielsen, Bjørn Rasmussen och Vilhelm Wolfhagen)
 Ludvig Dam - Simning, 100 m ryggsim

Brons 
 Anders Andersen - Brottning, grekisk-romersk stil, 73 kg
 Carl Jensen - Brottning, grekisk-romersk stil, 93 kg
 Søren Marinus Jensen - Brottning, grekisk-romersk stil, 93+ kg

Källor 
 

1908 i Danmark
Nationer i olympiska sommarspelen 1908
1908
Österslövs kyrka

Österslövs kyrka är en kyrkobyggnad i samhället Österslöv strax öster om Råbelövssjön. Den tillhör Nosaby församling i Lunds stift.

Österslöv gamla prästgård vid kyrkan är en av Sveriges äldsta bevarade prästgårdar och den äldsta bevarade prästgården i Skåne.

Kyrkobyggnaden
Den första kyrkan på platsen kan dateras till slutet av 1100-talet. Den revs 1875 för att ge plats åt den nya kyrkan som uppfördes mellan 1875 och 1878 efter ritningar av kyrkoarkitekt Helgo Zettervall. Den är byggd i nyromansk stil . Michael Treschow, dåvarande ägare av Karsholms gods, bekostade den nya kyrkan. Innehavaren av Karsholm var från 1648 till patronatsrättens avskaffande 1921 patronus i Österslöv. Invigningen  ägde rum den  25 maj 1878 och förrättades av biskop Vilhelm Flensburg som  lovprisade den nya kyrkan som han ansåg byggd i ”ädel stil, rymlig och prydlig och i alla avseenden förträfflig.”

I kyrkogårdens nordöstra hörn står en smärre obelisk till minne av riksdagsmannen Sven Nilsson (1813-1877).

Alla spår efter medeltidskyrkan är borta, men mellan den nuvarande kyrkan och gamla prästgården med rötter från 1600-talet har fem liggande gravhällar placerats för att markera platsen för den gamla kyrkans kor.

I Karsholms slottspark finns gamla kyrkans dopfunt av granit från omkring år 1200.

Inventarier
Dopfunt med praktfullt lock från 1600-talet.
Träplattor med bibliska bilder från 1600-talet.
Altaruppsats i rundbågestil med inskrift i mittfältet.
Predikstol även denna i rundbågestil med heliga gestalter i speglarna.
Öppen bänkinredning.

Orgel
1879 byggde Daniel Köhne, Köpenhamn en orgel med 9 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1958 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel.

Tryckta källor
 Kyrkorivningar och kyrkobyggen i Skåne 1812-1912 av Siegrun Fernlund 1982. Bröderna Ekstrand Tryckeri AB Lund.

Vidare läsning

Externa länkar
 Skåne.com
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare
 

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Kristianstads kommun
Kyrkobyggnader invigda 1878
Byggnader ritade av Helgo Zettervall
1878 i Sverige
Danmark i olympiska sommarspelen 1912

Danmark deltog med 152 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1912 i Stockholm. Totalt vann de tolv medaljer och slutade på fjortonde plats i medaljligan.

Medaljer

Guld 
 Ejler Allert, Jørgen Hansen, Carl Møller, Carl Pedersen och Poul Hartmann - Rodd, fyra med styrman, inriggare

Silver 
 Ivan Joseph Martin Osiier - Fäktning, värja
 Fotbollslandslaget herrar (Paul Berth, Charles Buchwald, Hjalmar Christoffersen, Harald Hansen, Sophus Hansen, Emil Jørgensen, Ivar Lykke, Nils Middelboe, Oskar Nielsen, Poul Nielsen, Sophus Nielsen, Anthon Olsen, Axel Petersen, Axel Thufason och Vilhelm Wolfhagen)
 Peter Andersen, Valdemar Bøggild, Søren Peter Christensen, Ingvald Eriksen, George Falcke, Torkild Garp, Hans Trier Hansen, Johannes Hansen, Rasmus Hansen, Jens Kristian Jensen, Søren Alfred Jensen, Karl Kirk, Jens Kirkegaard, Olaf Kjems, Carl Larsen, Jens Peter Laursen, Marius Lefèrve, Povl Mark, Einar Olsen, Hans Pedersen, Hans Eiler Pedersen, Olaf Pedersen, Peder Larsen Pedersen, Aksel Sørensen, Martin Thau, Søren Thorborg, Kristen Vadgaard och Johannes Vinther - Gymnastik, lag, svenskt system
 Steen Herschend, Sven Thomsen och Hans Meulengracht-Madsen - Segling, 6-metersklass
 Lars Madsen - Skytte, 300 m frigevär, tre positioner
 Sofie Castenschiold - Tennis, damsingel

Brons 
 Axel Andersen, Hjalmart Andersen, Halvor Birch, Wilhelm Grimmelmann, Arvor Hansen, Christian Hansen, Marius Hansen, Charles Jensen, Hjalmar Peter Johansen, Poul Jørgensen, Carl Krebs, Vigo Madsen, Lukas Nielsen, Rikard Nordstrøm, Steen Olsen, Oluf Olsson, Carl Pedersen, Oluf Pedersen, Niels Petersen och Christian Svendsen - Gymnastik, lag, fritt system
 Erik Bisgaard, Rasmus Frandsen, Mikael Simonsen, Poul Thymann och Ejgil Clemmensen - Rodd, fyra med styrman
 Niels Larsen - Skytte, 300 m frigevär, tre positioner
 Ole Olsen, Lars Madsen, Niels Larsen, Niels Andersen, Laurits Larsen och Jens Hajslund - Skytte, frigevär, lag
 Søren Marinus Jensen - Brottning, grekisk-romersk stil, 82,5+ kg

Källor 
 

1912 i Danmark
Nationer i olympiska sommarspelen 1912
1912
Ateles hybridus

Ateles hybridus är en primat i släktet spindelapor som förekommer i nordvästra Sydamerika. Arten listas som akut utrotningshotad.

Utseende och anatomi 

Denna primat har en smal kropp och långa extremiteter samt en lång svans. Kroppslängden utan svans varierar mellan 45 och 50 cm, hannar är i genomsnitt något större än honor. Svanslängden ligger mellan 74 och 71 cm. Den genomsnittliga vikten för honor är 7,5 kg och för hannar 10 kg. Pälsen har på ryggen och huvudet en ljusbrun till mörkbrun färg, buken och extremiteternas insida är tydlig ljusare. På hjässan förekommer en trekantig vit fläck. Ögonfärgen är ljusbrun eller blå. De spensliga händerna är böjd som en krok och saknar tumme. Svansen saknar hår vid slutets undersida och används som gripverktyg.

Utbredning och habitat 

Ateles hybridus lever i ett mindre område i nordöstra Colombia och västra Venezuela. Habitatet utgörs främst av regnskogar i slättlandet och på lägre bergstrakter.

Ekologi 

Denna primat är huvudsakligen aktiv på dagen och vistas främst högt uppe på stora träd. Den bildar grupper av 3 till 22 individer som delas i mindre grupper vid sökandet efter föda. Flocken består av flera vuxna hannar och honor samt deras ungdjur där individerna visar ett komplext socialt beteende. De har olika läten, kramas, flätar sina svansar samman och luktar på körtlar som finns vid bröstet. Reviren är vanligen 260 till 390 hektar stora. Ateles hybridus svänger vanligen med armarna framåt eller hänger nerför en gren med endast en arm eller med svansen som stöd. På fyra fötter går den ganska sällan.

Födan utgörs främst av frukter och dessutom äts blommor, blad och andra växtdelar.

Honor är bara vart tredje eller fjärde år parningsberedda. Efter dräktigheten som varar ungefär 225 dagar föds oftast ett enda ungdjur. Ungen bärs i början på moderns buk och senare även på ryggen. På grund av data från andra spindelapor antas att könsmognaden infaller efter 4 till 5 år.

Hot 

Denna primat hotas starkt av habitatförstörelse genom skogsavverkningar och även av jakt. Utbredningsområdet minskade tydligt under de senaste åren och beståndet delades i flera från varandra skilda grupper. Ofta planteras ny skog som är olämplig för arten. Populationen minskade under de senaste tre generationerna (cirka 45 år) med uppskattningsvis 80 procent och IUCN befarar att trenden fortsätter. Därför listas Ateles hybridus som akut hotad (critically endangered).

Referenser

Noter

Externa länkar 

Ateles
Däggdjur i neotropiska regionen
Spindelapor
Geostaket

Geostaket är ett geografiskt avgränsat eller definierat område som bestämts och som "inhägnats" med en programvara. 

Geostaket används för att övervaka eller kartlägga ett objekts rörelser eller förflyttningar. I regel används en GPS-enhet som rapporterar sina koordinater, det vill säga förflyttningar. I bakomliggande system på karta eller med larm visar systemet om enheten kommit in i eller lämnar området. Systemet kan då till exempel tvinga ett fordon att köra med låg hastighet.

I mer avancerade system har GPS-enheten själv uppgifter om aktuella geostaket och rapporterar eller ändrar sina inställningar när den passerar en sådan gräns, utan att ett bakomliggande system måste tolka informationen. Ofta kan även andra intressanta uppgifter kopplas till enheten, exempelvis vilken last fordonet har, antal körda timmar, eller temperatur på lasten. 

Ett geostaket kan ha olika geometriska former.

Den internationella facktermen för geostaket är geofence.

Källor

Datorkommunikation
GIS
Danmark i olympiska sommarspelen 1920

Danmark deltog med 154 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1920 i Antwerpen. Totalt vann de tretton medaljer och slutade på tionde plats i medaljligan.

Medaljer

Guld 
 Stefanie Clausen - Simhopp, 10 m
 Georg Albertsen, Rudolf Andersen, Viggo Dibbern, Aage Frandsen, Hugo Helsten, Harry Holm, Herold Jansson, Robert Johnsen, Christian Juhl, Vilhelm Lange, Svend Madsen, Peder Marcussen, Peder Møller, Niels Turin Nielsen, Steen Olsen, Christian Pedersen, Hans Rønne, Harry Sørensen, Christian Thomas och Knud Vermehren - Gymnastik, lag, fritt system
 Lars Madsen, Niels Larsen, Anders Petersen, Erik Sætter-Lassen och Anders Peter Nielsen - Skytte, 300 m frigevär stående, lag

Silver 
 Henry Petersen - Friidrott, stavhopp
 Søren Petersen - Boxning, tungvikt
 Gotfred Johansen - Boxning, lättvikt
 Anders Petersen - Boxning, flugvikt
 Johannes Birk, Frede Hansen, Frederik Hansen, Kristian Hansen, Hans Jakobsen, Aage Jørgensen, Alfred Frøkjær Jørgensen, Alfred Ollerup Jørgensen, Arne Jørgensen, Knud Kirkeløkke, Jens Lambæk, Kristian Larsen, Kristian Madsen, Niels Erik Nielsen, Niels Kristian Nielsen, Dynes Pedersen, Hans Pedersen, Johannes Pedersen, Peter Dorf Pedersen, Rasmus Rasmussen, Hans Christian Sørensen, Hans Laurids Sørensen, Søren Sørensen, Georg Vest och Aage Walther - Gymnastik, lag, svenskt system
 Landhockeylandslaget herrar (Hans Bjerrum, Ejvind Blach, Niels Blach, Steen Due, Thorvald Eigenbrod, Frands Faber, Hans Jørgen Hansen, Hans Herlak, Henning Holst, Erik Husted, Paul Metz och Andreas Rasmussen)
 Niels Larsen - Skytte, 300 m frigevär, tre positioner
 Lars Madsen - Skytte, 300 m frigevär, stående
 Poul Hansen - Brottning, grekisk-romersk stil, 82,5+ kg

Brons 
 Johannes Eriksen - Brottning, grekisk-romersk stil, 82,5 kg

Källor 
 

1920 i Danmark
Nationer i olympiska sommarspelen 1920
1920
Revsunds tingslag

Revsunds tingslag var ett tingslag i Jämtlands län.

Revsunds tingslag bildades 1741. Tingslaget upphörde 1906 då verksamheten överfördes till Revsunds, Brunflo och Näs tingslag. 

Tingslaget ingick till 1812 i Jämtlands domsaga, mellan 1812 och 1879 i Norra Jämtlands domsaga och från 1879 i Jämtlands östra domsaga.

Socknar
Revsunds tingslag omfattade fem socknar: 

 Bodsjö socken
 Bräcke socken
 Nyhems socken
 Revsunds socken
 Sundsjö socken

Se även
Jämtland för full historik om tingslagen i Jämtland

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Jämtlands län
Danmark i olympiska sommarspelen 1924

Danmark deltog med 89 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1924 i Paris. Totalt vann de nio medaljer och slutade på tolfte plats i medaljligan.

Medaljer

Guld 
 Hans Jacob Nielsen - Boxning, lättvikt
 Ellen Osiier - Fäktning, florett

Silver 
 Thyge Petersen - Boxning, lätt tungvikt
 Søren Petersen - Boxning, tungvikt
 Edmund Hansen och Willy Hansen - Cykling, 2000 m tandem
 Frode Kirkebjerg - Ridsport, fälttävlan individuellt
 Knud Degn, Christian Nielsen och Vilhelm Vett - Segling, 6-metersklass

Brons 
 Grete Heckscher - Fäktning, florett
 Niels Larsen - Skytte, 300 m frigevär, tre positioner

Källor 
 

1924 i Danmark
Nationer i olympiska sommarspelen 1924
1924