kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nonsuchfördraget

Nonsuchfördraget undertecknades av Elisabet I av England och de holländska Generalstaterna den 20 augusti 1585 på Nonsuch Palace i Surrey. England gick med på att bidra med 400 hästar och 6 500 soldater (vilket senare ändrades till 8 000) och 600 000 floriner om året till det holländska försvaret. När fördraget reviderades tillkom ytterligare förstärkningar och den fastslagna slutsumman blev att även 1000 hästar skulle skickas. Nederländerna fick i gengäld lämna över Ostend, Brill och Flushing till England. I fördraget ingick även avtal om att en generallöjtnant skulle utses av drottning Elisabet, som skulle utöva kontroll över de provinser i Nederländerna som ingick i upproret. Inte alla uppskattade dock att Englands närvaro i Nederländerna befästes i detta avtal, särskilt inte medborgarna i Zeeland som var det område som påverkades mest. Elisabet utnämnde sin gunstling Robert Dudley, earl av Leicester till uppdraget som generallöjtnant. Hans befäl i Nederländerna kom dock att i stort bli ett misslyckande, till stor del för att Elisabet vägrade att förse Leicester med de resurser han behövde. Av och till tvingades Leicester betala sina svältande soldater ur egen ficka.

Den främsta orsaken till fördraget var Joinvillefördraget som 1584 tecknats mellan Filip II av Spanien och den katolska ligan i Frankrike.

Filip II uppfattade Nonsuchfördraget som en krigsförklaring. Tre år senare sjösatte han den spanska armadan för att försöka invadera England. Segern över den spanska armadan kom att bli Elisabets kanske största militära triumf.

Noter 

1585
Tudoreran
Ulrika Bengts

Ulrika Bengts, född 14 januari 1962 i Övermark, är en finländsk film- och teaterregissör. Hon har regisserat tiotals kortfilmer, TV-serier och dokumentärer. Hennes första långfilm Iris hade premiär 2011. Filmen är en av de första finlandssvenska spelfilmerna som riktar sig till barn.

Biografi 
Bengts har studerat film vid Dramatiska institutet i Stockholm.

År 2008 tilldelade Hangö teaterträff sitt konstnärliga pris, Antonia-priset, till Ulrika Bengts teaterföreställning Vittra på Svenska Teatern i Helsingfors.

Bengts var Vegas sommarpratare år 2014.

Filmproduktioner
Goodbye Gibraltar (1993)
Diktonius – Ord lever! (1995)
Kaupunkisinfonia (1995) (segment)
Det finns flera sätt att simma (1997)
Vägen till Lelle (1999)
Nu är du Hamlet (2002)
Soffan (2004) TV-avsnitt
Käglan (2004) TV-avsnitt
"Fling" (2 delar, 2004)
Kometen (2004)
"Avsked" (2010) TV-serie
Innan det vita (2010) (TV)
 Iris (2011)
 Lärjungen (2013)

Teaterproduktioner
Oleanna, teater Viirus, 2007
Vittra, Svenska teatern i Helsingfors, 2008

Referenser

Externa länkar 

Kvinnor
Födda 1962
Levande personer
Finländska filmregissörer
Sommarvärdar 1996
Personer från Närpes
Finlandssvenska teaterregissörer
Sommarpratare 2014
Christian Träsch

Christian Träsch, född 1 september 1987 i Ingolstadt, Västtyskland, är en tysk fotbollsspelare som sedan 2011 spelar för VfL Wolfsburg.

Externa länkar 
 

Tyska fotbollsspelare
Män
Födda 1987
Levande personer
Spelare i VfB Stuttgart
Spelare i VfL Wolfsburg
Barnängens koloniträdgårdsförening

Barnängens koloniträdgårdsförening är en koloniträdgård på Södermalm i Stockholm. Koloniområdet ligger i norra delen av Vitabergsparken nedanför Sofia kyrka och gränser mot Skånegatan och Stora Mejtens gränd. Området är k-märkt i gällnde stadsplan från 1974.

Namnet "Barnängen" kommer från det barnhem som Danvikens Hospital anlade på samma plats i slutet av 1500-talet och här låg Barnängens Tekniska Fabrik fram till 1920-talet.

Barnängens koloniträdgårdsförening  bildades 1906 och var en av de första i Stockholm. Initiativtagare var Anna Lindhagen, som hittade förebilden för kolonirörelsen i Danmark och började anlägga liknande koloniträdgårdar 1905 på Norra Djurgården i Stockholm. Koloniområdet i Barnängen är idag bara en liten rest av de hundratals kolonilotter som en gång låg här och som sträckte sig ända ner till Hammarby sjö. 

Med åren använde Stockholms stad allt mer av Barnängens mark för att bygga bostadshus. Idag har området 28 lotter kvar. Många av stugorna är i original sedan starten och uppförda efter typritningar gjorda av arkitekten Ragnar Östberg.

Bilder

Källor

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Södermalm
Koloniträdgårdar i Stockholm
Glitter (företag)

Glitter är en modesmyckesaffär som grundades i Söderköping 1977 då tobakshandlaren Sven-Axel Svensson började importera smycken och sälja i sin lokala handel.

Sedan 2004 ägs Glitter av Bergendahls. Företaget har år 2020 165 butiker i Sverige, Norge, Finland och Danmark.

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska detaljhandelsföretag
Svenska butikskedjor
Konståkningsklubben Sollentuna

Konståkningsklubben i Sollentuna, KKS, bildades 1968. Färgerna var blått, rött och vitt. 1972 startade klubben sin egen tävling Grafströmspokalen, som fick sitt namn efter en av Sveriges främsta konståkare genom tiderna Gillis Grafström. Det var en populär tävling trots att man ibland fick avsluta friåkning eller figurer i -15 grader och snöfall. Numer arrangeras en tävling som heter Isidor som är namnet på en isbjörn. Denna isbjörn uppträder i festligare sammanhang på isen till exempel vid jul- och avslutningsshow på våren.

Klubben har idag omkring 200 åkare i olika kunskapsnivåer och tränar i huvudsak på Sollentunavallen.

Externa länkar 
 Konståkningsklubben Sollentuna

Sportklubbar bildade 1968
Konståkningsklubbar i Sverige
Sport i Sollentuna kommun
George Raymond

George Henri Richard Raymond, född 25 januari 1922 i Belgien, död 13 december 2015 i Östra Ryd, folkbokförd i Söderköping Sankt Anna församling, Östergötlands län, var en svensk violinist.

Raymond var konsertmästare i Örebro orkesterförening 1951–1955 och i Norrköpings Symfoniorkester 1955–1984. Han var även verksam som primarie i Norrköpingskvartetten mellan 1956 och 1975. Han invaldes den 22 februari 1973 som ledamot nr 782 av Kungliga Musikaliska Akademien. Raymond är gravsatt i minneslunden på Skällviks kyrkogård.

Diskografi (i urval)
Hans Eklund: Stråkkvartett nr 3. Inspelad 1970. Swedish Society Discofil. LP/CD SCD 1038.Svensk mediedatabas.
Erik Gustaf Geijer: String Quartet No. 2 B flat Major. Andreas Randel: String Quartet F Minor. Inspelad 1977. Sterling CDA 1829-2.

Noter 

Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Svenska violinister
Svenska musiker under 1900-talet
Födda 1922
Avlidna 2015
Män
Dagens man

Dagens man är ett dejtingprogram som sändes på TV4 Plus 2009–2010 och leddes av Carolina Gynning. Programmet är baserat på Take me out som har sänts i Australien, Holland, Spanien, Finland, Danmark och Norge. I studion finns det 20 tjejer som möter en man i taget och redan efter det första intrycket gör de sista första val. Därefter får de lära känna killen bättre men kan avvisa honom när som helst. I sista steget får killarna ställa frågor till tjejerna och avvisa de tjejer som den inte tycker är intressant. De två första säsongerna spelades in samtidigt under 2009.

Säsonger

Säsong 1

Säsong 2

Källor

Externa länkar
Dagens man på TV4.se

Svenska TV-program
Israel Museum

Israel Museum, Jerusalem (hebreiska: מוזיאון ישראל, ירושלים, Muze'on Yisrael, Yerushalayim) invigdes 1965 som Israels nationalmuseum. Museet ligger på en kulle i bostadsområdet Givat Ram i Jerusalem, nära Knesset och Det hebreiska universitetet i Jerusalem. Museet är den största kulturella institutionen i Israel och rankas som ett av de ledande konst- och arkeologimuseerna i världen. Bland annat innehåller museet världens största samling av arkeologi som relateras till bibeln och det förlovade landet. Museets totala area är nästan 50 000 kvadratmeter och antalet besökare uppgår till omkring 800 000 per år, inklusive 100 000 barn som besöker museets utbildningsavdelning för barn och unga.

Modell av Andra Templet 
På museet finns en modell av andra templet (516 f.Kr. — 70 e.Kr.) i Jerusalem. Modellen rekonstruerar topografin och stadens arkitektoniska karaktär före år 66 e.Kr., det år då det stora upproret mot romarna utbröt. År 70 förstördes templet och Jerusalem lades i ruiner.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

 Israel Museum i Jerusalem
 Israel Museum hos ilMuseums.com
 Jerusalem fotografiportal — Israel Museum

Konstmuseer och konsthallar i Israel
Museer i Jerusalem
Museer invigda 1965
Smekmånad

Smekmånad kallas brudparets första månad efter bröllopet, och är en del av firandet. Det är då vanligt att paret genomför en semesterresa tillsammans.

På engelska kallas smekmånad för "honeymoon". På danska kallas smekmånad för "hvedebrødsdage" och syftar på att paret ska äta vetebröd istället för rågbröd under perioden.

Uttrycket "smekmånad" (alternativt -dag, -vecka, -år) används även om andra inledande perioder av samförstånd eller harmoni mellan parter.

Etymologi 
Det finns belägg för ordet från 1600-talet. Ursprungligen syftade smekmånad på äktenskapets första månad, en tid som var ägnad åt smek.

En teori till uppkomsten är att kvinnan skulle bli gravid under smekmånaden.

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar 

Bröllop
Resande
Kraljevec na Sutli

Kraljevec na Sutli är en by och kommun vid slovenska gränsen i Krapina-Zagorjes län i regionen Zagorje i norra Kroatien. 2001 hade byn 1 815 invånare.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Krapina-Zagorjes län
Kroatiens kommuner
Rastoke

Rastoke är en by utanför staden Slunj i centrala Kroatien. Byn ligger vid floden Korana och är berömd för sina kvarnar vid husen och vattenfall.

Se även 
 Kordun

Externa länkar 

Orter i Karlovacs län
Brušane

Brušane är en ort i Lika-Senjs län i centrala Kroatien, och ingår administrativt i kommunen Gospić. Orten ligger vid berget Velebits fot.

Orter i Lika-Senjs län
Ta-Seti

Ta-Seti (Bågens land, även Ta Khentit, Gränslandet) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten. Ta-Seti var det sydligaste distriktet och utgjorde gränsområdet mot Nubien.

N16:T9A:R12:N24

Ta-Seti med hieroglyfer.

Geografi
Ta-Seti var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 1.

Distriktets yta var cirka 2 cha-ta (cirka 5,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 10,5 iteru (cirka 112 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Abu/Elephantine (dagens Elefantine) och övriga större orter var P'aaleq/Philae (dagens File), Swentet/Syene (dagens Assuan) och Pa-Sebek/Ombo (dagens Kom Ombo).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Horus och bland övriga gudar dyrkades Anuket, Khnum och Satis.

På Elefantine finns två av de äldsta bevarade nilometer.

Idag ingår området i guvernement Assuan.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Thes-Hor

Thes-Hor (Horus tron, även Behde) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

U40-G5:R12:N24

Thes-Hor med hieroglyfer.

Geografi
Thes-Hor var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 2.

Distriktets yta var cirka 2 cha-ta (cirka 5,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 3 iteru (cirka 32 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Djeba/Apollonopolis Magna (dagens Idfu).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Horus av Behedet och bland övriga gudar dyrkades Anuket, Khnum, Satis och Sebek.

Idag ingår området i guvernement Assuan.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Ten (nome)

Ten ("Landsbygden", även Nechen) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

H6-H6:O48:R12:N24

Ten med hieroglyfer.

Geografi
Ten var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 3.

Distriktets yta var cirka 2 cha-ta (cirka 5,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 2,5 iteru (cirka 21 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var först Nekhen/Hierakonpolis (dagens El-Kab) och övriga större orter var Nekheb/Eleithyiaspolis (dagens Kom al-Ahmar) och Junyt/Latopolis (dagens Esna) som även blev huvudort senare.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Horus av Nekhen och bland övriga gudar dyrkades Anuket, Hathor, Khnum, Neith, Nekhebet, Satis och Sebek.

Idag ingår området i guvernement Qena.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Waset

Waset ("Spiran") var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

R19:R12:N24

Waset med hieroglyfer.

Geografi
Waset var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 4.

Distriktets yta var cirka 2 cha-ta (cirka 5,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 3 iteru (cirka 32 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Waset/Thebes (nära dagens Luxor) som länge även var en av huvudstäderna i Egypten. Övriga större orter var Djamet/Jeme (dagens Medinet Habu), Per-Hathor/Aphriditopolis (dagens Gebelein), Djerty/Tuphium (dagens Tod), Imiotru (dagens Rizeiqat), Madu/Metemout (dagens Medamud) och Iuny/Hermonthis (dagens Armant) som även blev huvudort senare.

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgudar var gudatriad bestående av Amon, Mut och Khonsu och bland övriga gudar dyrkades Buchis, Meretseger, Menthu och Sebek.

Idag ingår området i guvernement Qena.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Herui

Herui ("Två falkar", även Netjerui) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

G5-G5:R12:N24

Herui med hieroglyfer.

Geografi
Herui var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 5.

Distriktets yta var cirka 4 cha-ta (cirka 11,0 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 3 iteru (cirka 32 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Gebtu/Coptos (dagens Qift) som också var centrum för Egyptens sjöhandel i Röda havet genom Wadi Hammamat flodbädden. Övriga större orter var Gesa/Apollinopolis Parva (dagens Qus) och Nubt/Ombos (dagens Naqada).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Min och bland övriga gudar dyrkades Isis, Khonsu, Heget, Horus och Seth.

Idag ingår området i guvernement Qena.

Referenser

Externa länkar

 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Aa-ta

Aa-ta ("Krokodilen") var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

 I3:R12:N24

Aa-ta med hieroglyfer.

Geografi
Aa-ta var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 6.

Distriktets yta var cirka 5 cha-ta (cirka 10,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 4 iteru (cirka 42 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Iunet/Tentyris (dagens Dendera).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Hathor och bland övriga gudar dyrkades Isis och Horus.

Idag ingår området i guvernement Al-Minya.

Referenser

Externa länkar
 
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Seshesh

Seshesh ("Sistrum") var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

Y8:R12:N24

Seshesh med hieroglyfer.

Geografi
Seshesh var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 7.

Distriktets yta var cirka 3 cha-ta (cirka 7,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 4 iteru (cirka 42 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Hut-Sekhem/Diospolis Parva (dagens Hu).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Bat och bland övriga gudar dyrkades Isis och Horus.

Idag ingår området i guvernement Qena.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Abdju

Abdju ("Stora landet", även Ta-Wer) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

R17:R12:N24

Abdju med hieroglyfer.

Geografi
Abdju var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 8.

Distriktets yta var cirka 6 cha-ta (cirka 15,0 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 6 iteru (cirka 63 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Tjeni/Thinis (dagens Jirja), övriga större orter var Abdju/Osiris (dagens Abydos).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Khenti-Amentiu och bland övriga gudar dyrkades Anhur, Isis och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Sohag.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Min (nome)

Min ("Min", även Minu) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

 M17-R23:R12:N24

Min med hieroglyfer.

Geografi
Min var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 9.

Distriktets yta var cirka 4 cha-ta (cirka 12,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 4 iteru (cirka 42 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Khent-menu/Khemmis Panopolis (dagens Akhmim, övriga större orter var Hut-Repyt/Athribis (dagens Wannina).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Min och bland övriga gudar dyrkades Anhur, Isis och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Sohag.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Wadkhet

Wadkhet ("Kobran", även Uatchet) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

 I10:R12:N24

Wadkhet med hieroglyfer.

Geografi
Wadkhet var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 10.

Distriktets yta var cirka 2 cha-ta (cirka 5,5 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 3 iteru (cirka 32 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Tjebu/Antaeopolis (dagens Qaw el-kebir, övriga större orter var Hut-Repyt/Athribis (dagens Wannina).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Bau och bland övriga gudar dyrkades Maahes, Neith, Seth och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Sohag.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Set (nome)

Set ("Seth", även Hypseliote) var ett av de 42 nomoi (förvaltningsdistrikt) i Forntida Egypten.

E21:R12:N24

Set med hieroglyfer.

Geografi
Set var ett av de 22 nomoi i Övre Egypten och hade distriktnummer 11.

Distriktets yta var cirka 3 cha-ta (cirka 8,0 hektar, 1 cha-ta motsvarar 2,75 ha) med en längd om cirka 2 iteru (cirka 21 km, 1 iteru motsvarar 10,5 km).

Niwt (huvudorten) var Shas-hotep/Hypselis eller Apotheke (dagens Shutb).

Historia
Varje nome styrdes av en nomarch som officiellt lydde direkt under faraon.

Varje Niwt hade ett Het net (tempel) tillägnad områdets skyddsgud och ett Heqa het (nomarchens residens).

Distriktets skyddsgud var Seth och bland övriga gudar dyrkades Bau, Horus och Osiris.

Idag ingår området i guvernement Qena.

Referenser

Externa länkar
 Om Egyptens nomoi
 Detaljerad karta över Egyptens nomoi
 Hieroglyfsymboler för Egyptens nomoi

Nome i Egypten
Matheran Light Railway

Matheran Light Railway är en järnväg i Maharashtra i Indien. Den byggdes mellan 1901 och 1907 av Abdul Hussein Adamjee Peerbhoy och finansierades av hans far, Adamjee Peerbhoy som tillhörde Adamjeegruppen. Bygget kostade totalt 1 600 000 rupier Sir Adamjee Peerbhoy besökte Matheran ofta och ville bygga en järnväg för att lättare ta sig dit.

Historia
Hussains ritningar för järnvägen gjordes 1900 och bygget inleddes 1904. Rådgivande ingenjör var Everard Calthrop, känd för Barsi Light Railway. Linjen öppnades för trafik 1907.

Startpunkten, Neral, ligger ungefär halvvägs mellan Mumbai och Pune. Järnvägen har en sträckning som är 20 km lång, genom stora skogsområden och kopplar samman Neral med Matheran i Västra Ghats kullar nära Karjat och Mumbai. 

Ursprungligen lades spåren med räls med en vikt på 30 lb/yd (14,9 kg/m) men har idag 42lb/yd. Den dominerande lutningsgraden är 1:20 (5%) med skarpa kurvor och hastigheten begränsad till 20 km/h. Linjen stängdes vanligen under monsuner på grund av riskerna för jordskred. Från 1980-talet och framåt hölls linjen även öppen även under regnsäsongen.

Järnvägen stängdes efter en översvämningsskada 2005 och antogs inte öppna igen före april 2007. I motsats till dessa förväntningar kördes tåg åter på den reparerade järnvägen redan 5 mars 2007.

Linjen firade 100-årsjubileum den 15 april 2007 och ligger idag under Central Railways.

Linjen
Den 610 mm smalspåriga järnvägen går parallellt med den bredspåriga linjen väster om Hardal Hill och sedan österut upp till Matheran. Spåret och vägen möts nära Jumappati och därefter igen, efter en kort separation, i Bhekra Khud. Efter en liten plansträcka finns en kraftig stigning alldeles före Mount Barry. En stor hästskoformad linjedragning byggdes för att undvika en vändstation här. Linjen löper cirka 2 km norrut runt denna och vänder sedan och går in i 'One Kiss Tunnel' genom banvallen. Ytterligare två sicksackvändor över djupa klyftor återstår före Panoramapunkten nås, och sedan svänger linjen tillbaka till Simpsons Tank och slutar i Matheran.

Stationen i Neral har även ett spår med spårvidden 1 676 mm (Indisk spårvidd) vilket går längs den hårdtrafikerade linjen Mumbai-Pune.

Lokomotiv

Ånglok 
Rådgivande ingenjören Everard Calthrop ritade ett 0-6-0T med Klein-Linder-ledade kopplade axlar för att ge en flexibelt axelavstånd och fyra blev tillverkade av Orenstein & Koppel.

Diesellok

Idag används lok av klass NDM1 och NDM6.

Se även
Bergsjärnvägar i Indien

Referenser

Externa länkar

 Railworld - Fotografier 
 Neral-Matheran Light Railway  Fotografier på 2005 års monsunskador
 International Working Steam
 Neral Matheran toy train’s track record 
 Flygfoto på tåget

Bergsjärnvägar i Indien
Tentativa världsarv i Indien
Bjurtjärns landskommun

Bjurtjärns landskommun var en tidigare kommun i Örebro län.

Administrativ historik
Kommen bildades då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft, i Bjurtjärns socken i Karlskoga bergslags härad i Värmland.

Vi kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ullvätterns landskommun som 1967 uppgick i Storfors köping som 1971 ombildades till Storfors kommun.

Politik

Mandatfördelning i Bjurtjärns landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Örebro län
Indelningar i Storfors kommun