kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bort-les-Orgues

Bort-les-Orgues, är en stad och kommun vid floden Dordogne i Corrèze i Frankrike. Orten har fått sitt namn av Les Orgues som är vulkanen vid vars fot den är belägen. En turistattraktion är medeltidsslottet Château de Val, som står vid sidan av en konstgjord sjö, skapad av att Dordogne är uppdämd. År  hade Bort-les-Orgues  invånare.

Filosofen Jean Francois Marmontel föddes här.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Bort-les-Orgues

Referens:INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Corrèze

Källor 

Kommuner i Corrèze
Orter i Nouvelle-Aquitaine
Bengt Rääf

Bengt Leonard Rääf, född 21 februari 1842 i Sunds församling, Östergötlands län, död 30 januari 1890 i Eksjö, Jönköpings län (folkbokförd i Sunds församling, Östergötlands län), var en svensk godsägare och riksdagsman. Han tillhörde ätten Rääf i Småland och var son till Leonhard Fredrik Rääf.

Rääf var godsägare på Forsnäs i Ydre. Som politiker var han ledamot av riksdagens första kammare 1879–1886 för Östergötlands län.

Källor

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Svensk obetitlad adel
Svenska godsägare under 1800-talet
Svenska politiker under 1800-talet
Personer från Sunds socken
Födda 1842
Avlidna 1890
Män
SWL Stålkonstruktioner

SWL Stålkonstruktioner AB är ett stålbyggnadsföretag som tillverkar och konstruerar fackverk, i första hand vinkeljärnsfackverk att användas som takstolar. 

Fackverk började tillverkas vid Smedjebackens Valsverk på 1950-talet  och SWL står för Smedjebackens Walsverk Lättbalk. Fackverksbalkar är lättare än plåtbalkar eller valsade balkar.

Företaget bildades 1995 som en del av Smedjebackens Valsverk. Ägarföretaget Fundia sålde ut det 2003.

Bilder

Se även
Stålbyggnad
Maku Stål
Kontinuitetsfaktor

Externa länkar
 SWL Stålkonstruktioners webbplats

Källor

Noter

Svenska tillverkare av byggnadsdetaljer
Företag i Smedjebackens kommun
Stålbyggnadsföretag
Sveriges industrihistoria
Anycast

Inom datorkommunikation innebär anycast att data kan sändas från sändaren till mottagaren via flera olika vägar. Routers väljer sedan väg beroende på antalet hopp, kostnad, trafik med mera. Anycast används ofta av Innehållsleveransnätverk.

Datornätverk

Datorkommunikation
Axel Danckwardt-Lillieström

Erik Gustaf Axel Danckwardt-Lillieström(i riksdagen kallad Danckwardt-Lillieström i Solberga), född 8 september 1839 i Västermo, Södermanlands län, död 19 januari 1920 i Sya församling, var en svensk godsägare och riksdagsman.

Danckwardt-Lillieström var ägare till Solberga säteri i Veta socken, Östergötland. Som politiker var han ledamot av Ridderskapet och adeln vid den sista ståndsriksdagen 1865/66. Efter representationsreformen var han ledamot av riksdagens första kammare 1899-1903 för Östergötlands läns valkrets. Danckwardt-Lillieström avsade sig sitt mandat efter 1903 års riksdag och till hans ersättare valdes friherre Johan Beck-Friis.

Referenser 

Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, sida 57

Noter

Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Personer från Västermo socken
Födda 1839
Avlidna 1920
Män
Axel
Cypressväxter

Cypressväxter (Cupressaceae) är en familj barrväxter som omfattar träd eller buskar. Familjen innehåller cirka 30 släkten och 135 arter.

Arterna förekommer över hela världen med undantag av Antarktis. Särskilt rikt på arter är Kina. Cypressväxter planteras ofta i parker och trädgårdar.

Beroende på art är familjens medlemmar lövfällande eller städsegröna. Barken har ofta en rödbrun eller grå färg. Kottarna är vanligen runda.

Referenser

Externa länkar 

 
 
Tallordningen
Barrväxter
Cy Växtindex
Josua Hezekiel Kjellgren

Josua Hezekiel Kjellgren, född 29 augusti 1838 på Ottersjö säteri i Dagsås, Hallands län, död 26 februari 1901 i Stockholm, var en svensk bruksägare och riksdagsman. Han gravsattes söndagen den 3 mars 1901 på Gamla kyrkogården i Rejmyre.

Kjellgren tog examen från Chalmerska slöjdskolan i Göteborg 1857. Han var bruksägare och disponent vid Reijmyre bruk i Östergötland från 1868. På denna post nedlade han stor energi, byggde bland annat en linbana mellan glasbruket och Simonstorps järnvägsstation för att underlätta transporterna, och skapade ett gott anseende för Reijmyres produkter på ett nationellt som internationellt plan. Kjellgren införde på bruket i Rejmyre belgiska arbetsmetoder såväl för glasblåsning och slipning som för gravering och målning av glas. Tillika utvidgade han i avsevärd grad exporten av glasvaror, särskilt till Ryssland, där han med framgång konkurrerade med de främsta utländska glasfabrikanterna. Som politiker var han ledamot av riksdagens första kammare 1898–1901, invald i Östergötlands läns valkrets.

Källor

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Män
Födda 1838
Avlidna 1901
Personer från Dagsås socken
Sveriges damlandskamper i fotboll 2003

Sveriges damlandskamper i fotboll 2003 omfattade bland annat VM i USA där Sverige besegrades av Tyskland i finalen efter ett golden goal.

Matcher

Fotbollsåret 2003
2003
HMS M1 (1937)

HMS M1 var en av två svenska grundgående minsvepare som byggdes för att svepa minor som låg nära vattenytan innan de större minsveparna kunde sättas in med tyngre svep.

Referenser

Svenska minsvepare
Fartyg sjösatta 1937
Fartyg byggda i Stockholm
Cabalministären

Cabalministären eller Cabalen var en rådgivande krets till Karl II av England mellan 1668 och ungefär 1674. Cabalministären anses vara en förlaga till det brittiska kabinettet. Den fick sin betydelse sedan kungens tidigare viktigaste minster, Edward Hyde Clarendon, kommit i onåd.

De fem mest tongivande ministrarnas initialer, Thomas Clifford, Henry Bennet Arlington (lord Arlington), hertigen av Buckingham, Anthony Ashley Cooper (lord Ashley) och John Maitland Lauderdale, bildar ordet CABAL (kabal, komplott, sammansvärjning). Det var dessa som skrev under Doverfördraget (The Treaty of Dover) med Frankrike, som gjorde de bägge länderna till allierade i ett möjligt krig mot holländarna. Cabalministären förtjänade dock inte sitt namn. Skotten Lauderdale lade sig inte mycket i hur England sköttes. Ministärens tre katoliker, Clifford och Arlington, hade inte mycket till övers för protestanterna Buchingham och Ashley, som i sin tur inte kom väl överens inbördes. Ministären som helhet stöttade kungens katolik- och Frankrikevänliga politik gentemot parlamentet, men på grund av de inre stridigheterna började ministären falla sönder. Sedan parlamentet undertecknat den katolikfientliga testakten tvingades kungen göra sig av med cabalministären. Ashley, som senare blev earl av Shaftesbury, blev småningom en av Karl II:s bittraste fiender. 

Det påstås ibland att det engelska ordet cabal härstammar från en akronym skapad av ministrarnas efternamn, men detta är en folketymologi. Sammanträffandet hade dock noterats av samtiden, och kan kanske ha spritt termens användning. Att gruppen benämndes The Cabal hade förmodligen mer att göra med dess benägenhet för hemlighetsmakeri.

Källor 
 Nationalencyklopedins artikel Cabalministären, besökt 2008-03-01
 Artikeln cabal på engelska Wikipedia, stycket "Association with Charles II", 2008-03-01

Storbritanniens historia
Sveriges damlandskamper i fotboll 2004

Sveriges damlandskamper i fotboll 2004 omfattade bland annat OS i Aten där Sverige besegrades av Tyskland i bronsmatchen.

Matcher

Fotbollsåret 2004
2004
Härmed förklarar jag er Chuck och Larry

Härmed förklarar jag er Chuck och Larry () är en amerikansk komedifilm från 2007, regisserad av Dennis Dugan med Adam Sandler och Kevin James i huvudrollerna.

Handling 
Chuck och Larry är brandmän och bästa vänner. Vid en utryckning skadas Chuck allvarligt och Larry räddar livet på honom. Chuck blir skyldig Larry en tjänst.

Rollista

Källor 
 
 
 
 

Filmer 2007
Amerikanska komedifilmer
Filmer i regi av Dennis Dugan
Filmer från Happy Madison
Filmer om bröllop
HBTQ-relaterad film
Sveriges damlandskamper i fotboll 2005

Sveriges damlandskamper i fotboll 2005 omfattade bland annat EM i England där Sverige besegrades av Norge i semifinalen, efter ett golden goal.

Matcher

Fotbollsåret 2005
2005
Matthias Jabs

Matthias Jabs, född 1 oktober 1955 i Hannover, Niedersachsen, Västtyskland är en tysk rockmusiker och låtskrivare. Han är främst känd som sologitarrist i tyska rockbandet Scorpions, där han gick med 1978.

Influenser
Som ung inspirerades han av artister och musiker som Johnny Winter, Jimi Hendrix, Eric Clapton och Jeff Beck, samt klassisk musik av Felix Mendelssohn. Under 1970-talet inspirerades han av jazzrockmusiker som Allan Holdsworth, John McLaughlin och Al Di Meola.

Källor

Musiker från Niedersachsen
Personer från Hannover
Tyska musiker under 1900-talet
Tyska musiker under 2000-talet
Tyska rockgitarrister
Födda 1955
Levande personer
Män
Hanekinds härad

Hanekinds härad var ett härad i Östergötland. Häradet omfattade delar av nuvarande Linköpings kommun, vilken är en del av Östergötlands län. Arealen mätte 272 km² varav land 257 och befolkningen uppgick 1920 till 7 431 invånare. Tingsställe var på 1680-talet Slaka som användes till 1737. Därefter var den på olika ställen innan den 1748 åter flyttades till Slaka. 1855 flyttades tingsplasten till Linköping.

Geografi
Hanekinds härad omfattade ett område närmast söder om nedersta Svartån, Roxen samt Linköping.

Häradsområdet genomflytes från sjön Stora Rengen i söder av Stångån, som passerar sjön Ärlången och tillsammans med Kinda kanal bildar farled genom Hanekinds häradsområde.

Häradets område ligger i huvudsak på Östgötaslätten, vilken i södra Hanekind alltmer upplöses av skogiga bergkullar.

Socknar
Hanekinds härad omfattade följande socknar: 

 Kaga socken
 Kärna socken
 Landeryds socken (före 1887 även delar i Bankekinds härad)
 Skeda socken
 Slaka socken (före 1890 även delar i Valkebo härad)
 Vists socken 
Sankt Lars socken (före 1898 även delar i Åkerbo härad och Bankekinds härad),  uppgick 1911 i Linköpings stad

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Östergötlands län. Församlingarna tillhör(de) Linköpings stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1917 Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds fögderi
1918-1990 Linköpings fögderi 

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1680-1888 Hanekinds tingslag i Åkerbo, Bankekinds, Hanekinds, Memmings (till 1853) och Skärkinds (till 1853) häraders domsaga (delad mellan 1781 och 1805 där Bankekind och Hanekinds härader bildade den ena) 
1889-1923 Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds tingslag i Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds domsaga
1924-1970 Linköpings domsagas tingslag i Linköpings domsaga 

1971- Linköpings tingsrätt och domsaga

Häradshövdingar

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Linköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
 Nordisk familjebok, uppl 3, band 9, 1928

Härader i Östergötlands län

en:Hanekind Hundred
Vists socken

Vists socken kan syfta på:

Vists socken, Västergötland –  i Redvägs härad i Västergötland
Vists socken, Vilske härad – i Västergötland
Vists socken, Östergötland
Prasutagus

Prasutagus var en kung över den keltiska stammen Iceni, som bebodde ungefär vad som nu är Norfolk, kring det första århundradet. Han är mest känd som make till Boudica.

Prasutagus kan ha varit en av de elva kungar som underkastade sig Claudius under den romerska invasionen år 43 eller också kan han ha blivit kung efter att ett uppror av Icenistammen slogs ner år 47. Under alla omständigheter kunde han som en allierad till romarna agera tämligen självständigt. För att försäkra sig om detta gjorde han den romerska kejsaren till delarvinge av hans rike, tillsammans med hans två döttrar. Tacitus skrev att Prasutagus levde ett långt och framgångsrikt liv, men när han dog ignorerade romarna hans vilja och tog över. Boudica pryglades och döttrarna våldtogs. Allt det här ledde till ett uppror hos Icenistammen, under Boudicas ledarskap, år 60 eller 61.

Referenser

Noter

Externa länkar
http://www.roman-britain.org/tribes/iceni.htm (engelska)
https://web.archive.org/web/20051102020356/http://www.romans-in-britain.org.uk/clb_tribe_iceni.htm (engelska)

Kelter
Män
Kaga socken

Kaga socken i Östergötland ingick i  Hanekinds härad, uppgick 1967 i Linköpings stad och området ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Kaga distrikt.

Socknens areal är 18,39 kvadratkilometer varav 15,03 land. År 2000 fanns här 478 invånare. Sockenkyrkan Kaga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Kaga socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kaga församling och för de borgerliga frågorna till Kaga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kärna landskommun som 1967 uppgick i Linköpings stad som 1971 ombildades till Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2014 i Kärna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kaga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Hanekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Kaga socken ligger nordväst om Linköping, vid sydvästra stranden av Roxen med Svartån i norr. Socknen består av en uppodlad slättbygd.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravhögar och stensättningar från järnåldern. Tre runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1266 Kafuögum) kommer från kyrkbyn. Förleden kan innehålla kaf med syftning på stillastående, översvämmande vatten och som då kan ha använts för Svartåns nedre lopp vid kyrkan i ett ånamn Kava. Efterleden är hög syftande på den mindre höjd kyrkan ligger på.

Se även
Kaga församling 
Kaga kyrka
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Kaga)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Hanekinds härad
Kärna socken

Kärna socken i Östergötland ingick i  Hanekinds härad, uppgick 1967 i Linköpings stad och området ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Kärna distrikt.

Socknens areal är 25,67 kvadratkilometer varav 25,59 land. År 2000 fanns här 5 992 invånare. Tätorten Malmslätt med kyrkbyn Kärna och sockenkyrkan Kärna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Kärna socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kärna församling och för de borgerliga frågorna till Kärna landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1967 i Linköpings stad som 1971 ombildades till Linköpings kommun. Församlingen utökades 2014.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kärna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Hanekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Kärna socken ligger väster om Linköping. Socknen består av en uppodlad slättbygd med en skogbevuxen sandhed i mitten, Malmslätt.

Fornlämningar

Kända från socknen är höggravfält och stensättningar från järnåldern, Vid Tift återfinns det största järnåldersgravfältet i Götaland. Sex runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1334 Kernom) är svårtytt kan innehålla ordet kärr, 'mindre vattensamling snårskog'. Vid en sankmark öster om kyrkan låg förr en bebyggelse kallad Kärret.

Se även
 Kärna församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Kärna)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Hanekinds härad
Våxnäs

Våxnäs är ett område i Karlstad som gränsar västerut mot villaområden Gustavsberg och Hagalund. Söderut ligger Strand och Gruvlyckan, öster om ligger Kasernhöjden. Direkt norr om Våxnäs ligger gamla kronoskogen, det före detta regementsområdet för I 2/Fo52.

Idag finns på området en mängd butiker och industrier. Det finns även flera idrottsanläggningar, bland annat Tingvallahallarna, Tingvalla isstadion och Rackethallarna.

Historia
Områdets namn Våxnäs är ursprungligen kommet av ordet Wågnäs. Wågnäs var benämningen på det låga bergsmassiv som sträcker sig från den norra delen av området som gränsar till Kronoskogen, för att sluta några kilometer söderut i nuvarande Vänerns strandkant i form av några kobbar. Bergsmassivet som en gång för länge sedan satt ihop i en bergsrygg, är i våra dagar uppstyckat i allt mindre bitar på grund av vägbyggen och allt annat som hänger samman med en växande stads behov av yta. Om man tar en karta över Våxnäs och följer de bitvis förekommande bergsbitar som idag finns kvar, kan man faktiskt se var bergsryggen en gång i tiden löpte någonstans.

Norra Våxnäs markområde är att betrakta som före detta sjöbotten. När området bebyggdes under slutet av 1950- och i början av 1960-talet, pålades det på många platser runt Karmgatan och Hemvägen, ända ner till ett djup av 70–90 meter. Hela området vilar på stålpålar och blålera och man kan finna hus som har sjunkit allt från någon/några centimeter till 10–15 centimeter och ännu mer.

Mitt på Våxnäs, i området runt Stenhagsgatan, låg en svingård för inte så länge sedan (tidigt 1950-tal). Gårdens namn var Stenhagen, därav gatunamnet.

Källor

Externa länkar

Stadsdelar i Karlstad
Slaka socken

Slaka socken i Östergötland ingick i  Hanekinds härad (före 1890 även delar i Valkebo härad), uppgick 1967 i Linköpings stad och området ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Slaka distrikt.

Socknens areal är 33,40 kvadratkilometer varav 33,29 land. År 2000 fanns här 7 701 invånare. En del av Linköping och en del av tätorten Slaka med sockenkyrkan Slaka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Slaka socken har medeltida ursprung. 

före 1890 låg delar av socknen i Valkebo härad som därefter ingick i Hanekinds härad: Bröttjestad, Berga, Karstorp, Normestorp, Naterstad, Röby, Stora Åby, Lilla Kullstad, Haddorp, Töllstorp jämte fem utjordar.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Slaka församling och för de borgerliga frågorna till Slaka landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kärna landskommun som 1967 uppgick i Linköpings stad som sedan 1971 uppgick i Linköpings kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Slaka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Hanekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Slaka socken ligger närmast sydväst om Linköping. Socknen är en slättbygd på Östgötaslätten genomkorsad av en skogbevuxen rullstensås från nordväst till sydost.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravrösen från bronsåldern samt 18 gravfält, sex kilometer stensträngar, stensättningar och domarringar från järnåldern. Åtta runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1247 Slaku) kommer från en bebyggelse, sannolikt prästgården. Namnet är troligen slak, 'sluttande' syftande på sluttningen från kyrkan mot ån. Alternativt kan namnet härröra från ånamnet Slaka, 'den långsamma'.

Se även
 Slaka församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Slaka)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris
Slaka vår hembygd : berättelser och minnen från gamla tider / Iréne Kindstrand och Britt-Marie Sigurd. Utgiven av Slaka hembygdsförening 2004.   libris

Externa länkar

 Föremål i Kringla

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Hanekinds härad

Socknar i Valkebo härad
Skeda socken

Skeda socken i Östergötland ingick i  Hanekinds härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Skeda distrikt.

Socknens areal är 72,75 kvadratkilometer varav 72,01 land. År 2000 fanns här 1 110 invånare. En del av tätorterna Slaka, tätorten Skeda udde samt kyrkbyn Skeda med sockenkyrkan Skeda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Skeda socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skeda församling och för de borgerliga frågorna till Skeda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vårdnäs landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Skeda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Hanekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Kinds kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Skeda socken ligger söder om Linköping. Socknen är en övergångsbygd mellan slättbygd på Östgötaslätten och kuperad skogsbygd i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är en hällkista från stenåldern, stensättningar från bronsåldern samt sex gravfält, stensträngar och en fornborg från järnåldern. Tre runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1352 Skethe) kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Namnet innehåller pluralform av skede i någon av betydelserna 'vägsträcka' eller 'rågång'.

Se även
 Skeda församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Skeda)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris
Skeda hembygdsförenings skrifter. Utgivna av Skeda hembygdsförening 2000- ISSN 1653-5456 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Hanekinds härad
Lars Bäcklund

Lars Bäcklund, född 7 februari 1932 i Gävle, död 1 juni 2023 i Uppsala, var en svensk läkare och professor i klinisk fysiologi vid Uppsala universitet. 

Bäcklund tog studenten i Gävle där han även växte upp, varefter han 1951 flyttade till Uppsala för att studera medicin. Han var förste kurator vid Gästrike-Hälsinge nation 1955–1956, utnämndes till hedersledamot 1970 och verkade som inspektor vid nationen 1975–2001. Bäcklund disputerade 1963 på en studie om urinledarens fysiologi, erhöll en docentur och blev slutligen professor. Från Kommunalvalet 2006 till 2014 var han kommunfullmäktiges ordförande i Uppsala kommun (moderat).

Offentliga uppdrag 
 Kommunfullmäktiges ordförande i Uppsala (m)

Bibliografi 
 2000 –

Referenser 
 Lars Bäcklund på Familjesidan.se

Noter 

Svenska professorer i klinisk fysiologi
Tidigare kuratorer vid nationer vid Uppsala universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Kommunalråd i Uppsala kommun
Svenska moderata kommunalråd
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Svenska läkare under 1900-talet
Forskare från Gävle
Politiker från Gävle
Läkare från Gävle
Födda 1932
Avlidna 2023
Män