Gerhard Herzberg

Gerhard Herzberg, född 25 december 1904 i Hamburg, Tyskland, död 3 mars 1999 i Ottawa, Ontario, Kanada, var en tysk-kanadensisk kemist och fysiker verksam som forskare i Ottawa, Kanada. 

År 1971 erhöll han Nobelpriset i kemi främst för sina undersökningar av de fria radikalerna. Han invaldes 1981 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Biografi

Herzberg var son till Albin H. Herzberg och Ella Biber.Han hade en äldre bror, Walter, som föddes i januari 1904. Herzberg började förskolan sent, efter att ha varit sjuk i mässling. Gerhard och hans familj var ateister och höll detta faktum dolt. Hans far dog 1914, vid 43 års ålder, efter att ha lidit av ödem och komplikationer på grund av ett tidigare hjärtfel. Herzberg utexaminerades från förskolan kort efter sin fars död.

Inledningsvis övervägde Herzberg en karriär inom astronomi, men hans ansökan till Hamburg Observatory återvände och rådde honom att inte fortsätta en karriär inom området utan privat ekonomiskt stöd. Efter att ha avslutat gymnasiet vid Gelehrtenschule des Johanneums fortsatte Herzberg sin utbildning vid Darmstadt University of Technology med hjälp av ett privat stipendium och tog teknologie doktorsexamen under handledning av Hans Rau 1928.

Vetenskapligt arbete
Herzbergs huvudsakliga arbete rörde sig inom atom- och molekylär spektroskopi. Han är välkänd för att använda dessa tekniker som bestämmer strukturerna hos diatomiska och polyatomiska molekyler, inklusive fria radikaler som är svåra att undersöka på något annat sätt, och för kemisk analys av astronomiska objekt. 

Hans karriär inom vetenskapligt arbete kan sammanfattas med
 
 1928–1930 Postdoktoralt arbete vid University of Göttingen och Bristol University under James Franck, Max Born, John Lennard-Jones
 1930 Darmstadt Tekniska högskola: Privatdozent (föreläsare) och senior assistent i fysik
 1935 Gästprofessor, University of Saskatchewan (Saskatoon, Kanada)
 1936–1945 Professor i fysik, University of Saskatchewan
 1939 Ledamot av Royal Society of Canada
 1945–1948 Professor i spektroskopi, Yerkes Observatory, University of Chicago (Chicago, USA)
 1948 Direktör för avdelningen för ren fysik, Kanadas nationella forskningsråd
 1951 Ledamot av Royal Society of London
 1957–1963 Vice ordförande för Internationella unionen för ren och tillämpad fysik
 1956–1957 Ordförande för Canadian Association of Physicists
 1960 ger Bakerianföreläsning vid Royal Society of London
 1966–1967 Ordförande för Royal Society of Canada
 1968 Medlem av Kanadensiska Orden
 1968 George Fisher Baker gästföreläsare i kemi vid Cornell University (Ithaca, USA)
 1969 Tilldelad Willard Gibbs-priset
 1969 Status som framstående forskare vid den rekombinerade avdelningen för fysik, vid National Research Council of Canada
 1970 Föreläsare av Chemical Society of London, mottar Faraday-medaljen
 1971 Nobelpriset i kemi "för hans bidrag till kunskapen om molekylers elektroniska struktur och geometri, särskilt fria radikaler"
 1971 Royal Medal från Royal Society of London
 1973-1980 Kansler vid Carleton University (Ottawa, Ontario, Kanada)
 1981 Grundande medlem av Världskulturrådet. 
 1992 Insvuren i drottningens riksråd för Kanada

Bibliografi (urval) 
Herzberg författade några klassiska verk inom spektroskopi, bland annat Atomic Spectra och Atomic Structure och det encyklopediska fyravolymsarbetet: Molecular Spectra and Molecular Structure, som ofta kallas spektroskopins bibel. De tre volymerna om molekylärt spektra och molekylär struktur återutgavs av Krieger 1989, inklusive omfattande nya fotnoter av Herzberg. Volym IV i serien, "Constants of diatomic molecules" är ett rent referensverk, ett kompendium om kända spektroskopiska konstanter (och därmed en bibliografi av molekylär spektroskopi) av diatomiska molekyler fram till 1978.

 Atomic Spectra and Atomic Structure. (Dover Books, New York, 2010, )
 The spectra and structures of simple free radicals: An introduction to molecular spectroscopy. (Dover Books, New York, 1971, ).
 Molecular Spectra and Molecular Structure: I. Spectra of Diatomic Molecules. (Krieger, 1989, )
 Molecular Spectra and Molecular Structure: II. Infrared and Raman Spectra of Polyatomic Molecules. (Krieger, 1989, )
 Molecular Spectra and Molecular Structure: III. Electronic Spectra and Electronic Structure of Polyatomic Molecules. (Krieger, 1989, )
 Molecular Spectra and Molecular Structure IV. Constants of Diatomic Molecules, K. P. Huber and G. Herzberg, (Van nostrand Reinhold company, New York, 1979, ).

Utmärkelser och hedersbetygelser

Herzbergs viktigaste utmärkelse var Nobelpriset i kemi 1971 och under presentationstalet noterades det att Herzberg vid tidpunkten för utmärkelsen "allmänt ansågs vara världens främsta molekylärspektroskopist".

Herzberg hedrades med medlemskap eller stipendier av ett mycket stort antal vetenskapliga sällskap, fick många utmärkelser och hedersbetygelser i olika länder. NSERC Gerhard Herzberg Canada Gold Medal for Science and Engineering, Kanadas högsta forskningspris, inrättades till hans ära år 2000. Canadian Association of Physicists har också ett årligt pris som fått namn till hans ära. Herzbergs institut för astrofysik är uppkallat efter honom. Han blev medlem av International Academy of Quantum Molecular Science. Asteroiden 3316 Herzberg är uppkallad efter honom. 1964 tilldelades han Frederic Ives-medaljen av OSA. Vid Carleton University finns en byggnad som tillhör fysik- och matematik-/statistikavdelningarna uppkallad efter honom, Herzberg Laboratories. Herzberg valdes till ledamot av Royal Society (FRS) 1951.

Huvudbyggnaden på John Abbott College i Montreal är uppkallad efter honom. Carleton University döpte Herzberg Laboratories byggnad efter honom. En offentlig park i College Park-området i Saskatoon bär också hans namn.

Referenser

Noter

Källor
 Bra Böckers lexikon, 1975

Vidare läsning

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i kemi 1971
 Nobelprize.org, Gerhard Herzberg - biografi
 Science.ca profile
 Canadian Science and Technology Museum Hall of Fame
 Encyclopædia Britannica entry

Nobelpristagare i kemi
Tyska kemister
Tyska fysiker
Kanadensiska kemister
Kanadensiska fysiker
Fysikaliska kemister
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer i Kanada under 1900-talet
Personer från Hamburg
Födda 1904
Avlidna 1999
Män
Ateister
Ledamöter av Royal Society
Alumner från Göttingens universitet