kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fjälkinge landskommun

Fjälkinge landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner.

Denna kommun bildades i Fjälkinge socken i Villands härad i Skåne.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom att de tidigare kommunerna Gustav Adolf, Ivö, Kiaby, Nymö, Rinkaby och Trolle-Ljungby gick upp i Fjälkinge.

År 1971 gick hela området upp i Kristianstads kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 1115.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Fjälkinge församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Gustav Adolf, Ivö, Kiaby, Nymö, Rinkaby och Trolle-Ljungby.

Geografi
Fjälkinge landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 206,90 km², varav 159,49 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 45,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Vinson Massif

Vinson Massif är det högsta berget i Antarktis och ligger i Ellsworth Land nära basen av den Antarktiska halvön ungefär 1 200 km från Sydpolen. Berget är 4 892 m högt, ungefär 24 km långt och 15 km brett och tillhör bergskedjan Sentinel Range som i sin tur är en del av Ellsworth Mountains.

Bergets existens var okänt fram till 1958 när det noterades av ett flygplan från USA:s flotta. Det fick sitt namn efter Carl Vinson, en kongressman från Georgia i USA som skänkt mycket pengar till forskning om Antarktis.

Berget är ganska lätt att klättra rent tekniskt, men ligger avlägset och det är problem med kyla och andra förhållanden. Första bestigningen var 1966 av en amerikansk expedition där 11 personer nådde toppen. Det finns numera turistresor med toppbestigning.

Se även 
De sju topparna

Referenser 

Berg i Antarktis
Seven Summits
Berg i Antarktis 4000 meter över havet eller högre
Nosaby landskommun

Nosaby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner.

Denna kommun bildades i Nosaby socken i Villands härad i Skåne.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom att de tidigare landskommunerna Fjälkestad och Österslöv gick upp i Nosaby.

År 1967 gick hela området upp i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun.

Kommunkoden 1952–1966 var 1116.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Nosaby församling. Den 1 januari 1952 tillkom Fjälkestads församling och Österslövs församling.

Geografi
Nosaby landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 126,88 km², varav 111,78 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 42,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Lennart Atterwall

Lennart Atterwall, ursprungligen Ohlsson, född 26 mars 1911 i Perstorp, Skåne, död 23 april 2001, var en svensk friidrottare (spjutkastning och mångkamp). 

Civilt arbetade han som folkskollärare först i Vendelsö och därefter under många år i Svalöv.

Han tävlade för Klippans BIF (1934), IFK Knislinge (1935), Malmö AI (1937), IFK Vändelsö (1938-39), SoIK Hellas (1940), Färila IF (1941) och återvände senare till Malmö AI.

Främsta meriter

Atterwall kom fyra i spjut vid OS i Berlin 1936.

Vid EM 1946 i Oslo tog han guldmedaljen i spjutkastning.

Han hade det svenska rekordet i spjutkastning 1936-1951.

Han blev svensk mästare i spjut åtta gånger, i femkamp en gång och i tiokamp en gång.

Karriär

Spjutkastning 

Atterwall började tävla i spjut på allvar 1931.

1934 blev han Sverige-etta för första gången, på 68,56. Han vann även SM detta år med 62,38.

Även 1935 vann han SM (65,95) och var Sverige-etta (68,56 detta år också).

Den 20 september 1936 slog Atterwall Erik Lundqvists svenska rekord från 1928 (71,01) med ett kast på 71,72. Detta år var han även med i OS i Berlin där han kom fyra med 69,20.

Vid landskampen mot Ungern 9-10 oktober 1937 i Budapest vann Atterwall spjutkastningen på 75,10, men detta kunde p.g.a. för mycket medvind godkännas som svenskt rekord. En vecka senare (den 17 oktober) förbättrade han dock i Stockholm sitt svenska rekord till 74,77 under godtagbara förhållanden. Detta rekord skulle stå sig till 1951 då Per-Arne Berglund slog det. Enligt  var han detta år Sverige-etta med resultatet 75,10 - bättre än svenska rekordet.

Under åren 1937 till 1941 vann Atterwall SM i spjut med resultaten 69,74, 65,16, 68,56, 66,06 resp. 65,12. Han var dessutom bäst i Sverige 1938-1940, på resultaten 73,73, 72,36 och 70,54.

1946 tävlade han vid EM i Oslo och tog då guldmedaljen med 68,74.

Övrigt

1937 vann Atterwall SM i femkamp på rekordnoteringen 3492 poäng. 1940 vann han SM-guld i tiokamp.

Han utsågs 1935 till Stor grabb nummer 81.

Källor

Swedish Athletic Page
Stora grabbar

Noter

Svenska mångkampare
Svenska spjutkastare
Svenska mästare i tiokamp
Svenska mästare i spjutkastning
Svenska mästare i femkamp
Europamästare i spjutkastning
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1936
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1936 från Sverige
Födda 1911
Avlidna 2001
Män
Personer från Perstorps socken
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i Malmö AI
Friidrottare i SoIK Hellas
Delegationen

Delegationen var en 1909 upprättad styrelse för tre liberala danska partier (två fraktioner inom Venstrereformpartiet och Det Moderate Venstre. 

Året därpå bildade de tre partierna bakom Delegationen en gemensam riksdagsgrupp, med namnet Venstre. 
Partiet Venstre fick dock först en landsorganisation 1929.

Politiska organisationer i Danmark
Organisationer bildade 1909
Oppmanna och Vånga landskommun

Oppmanna och Vånga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Den bildades vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Oppmanna och Vånga. 

Denna kommun existerade fram till 1974, då den gick upp i Kristianstads kommun.

Kommunkoden var 1119.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Oppmanna församling och Vånga församling.

Geografi
Oppmanna och Vånga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 161,85 km², varav 139,15 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Oppmanna och Vånga landskommun fanns tätorten Arkelstorp, som hade 278 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 10,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1970

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Träne landskommun

Träne landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner.

Denna kommun bildades i Träne socken i Gärds härad i Skåne.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom att de tidigare landskommunerna Djurröd och Äsphult gick upp i Träne.

År 1967 gick hela området upp i Kristianstads stad som 1971 ombildades till Kristianstads kommun.

Kommunkoden 1952-1966 var 1113.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Träne församling. Den 1 januari 1952 tillkom Djurröds församling och Äsphults församling.

Geografi
Träne landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 113,03 km², varav 112,60 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Träne landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Martin Straka

Martin Straka, född 3 september 1972 i Plzeň, Tjeckoslovakien, nu Tjeckien, är en tjeckisk professionell ishockeyspelare. Han är centerforward. 

Straka debuterade i NHL-laget Pittsburgh Penguins säsongen 1992–93. Säsongen därpå gjorde han hela 64 poäng på 84 matcher. Trots detta blev han i april 1995 bortbytt till Ottawa Senators. Där spelade han under mindre än ett år innan han åter blev bortbytt, denna gång till New York Islanders. Även hans tid i Islanders blev kortvarig; efter 22 matcher med laget placerades han på Waivers och plockades upp av Florida Panthers. Vid 24 års ålder hade så Straka spelat i fyra olika NHL-klubbar. 

1997 blev han free agent och skrev på för Pittsburgh Penguins. Där skulle han ha sin karriärs längsta sejour i ett enda lag. Under sju säsonger spelade Straka för Penguins, där han också presterade sina poängmässigt bästa säsonger. 

Under säsongen 2003–04 behövde Penguins minska sina löneutgifter, varför Straka byttes bort till Los Angeles Kings. 

Under lockouten 2004–05 spelade Straka i HC Plzeň i den tjeckiska ligan. 

2005 trodde många att den 33-årige Strakas NHL-karriär var över. Men istället för att avsluta sin karriär i tjeckiska ligan skrev han på för New York Rangers. I Rangers återförenades han med sin gamla lagkamrat i Penguins, Jaromir Jagr. Tillsammans med Michael Nylander bildade de lagets förstakedja, som gjorde succé direkt. Rangers nådde för första gången på åtta år slutspel, och Straka gjorde själv 76 poäng i grundserien. Detta följde han upp med 70 poäng säsongen därpå, då han också gjorde 8 poäng på 10 slutspelsmatcher. 

Strakas poängmässigt bästa säsong i NHL är 2000–01 då han gjorde 27 mål och 95 poäng på 82 matcher. Målmässigt är hans bästa säsong 1998–99, då han gjorde 35 mål. 

I tjeckiska landslaget har Straka deltagit i OS i Nagano 1998 och Turin 2006, vilka gav guld respektive brons. Han deltog också i World Cup 2004, då Tjeckien nådde semifinal.

Externa länkar
Martin Straka NHL Statistics - Hockey-Reference.com
Martin Straka - nhl.com

Födda 1972
Tjeckiska ishockeyspelare
Tjeckiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2006
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2006 från Tjeckien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 2006
Tjeckiska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1998
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1998 från Tjeckien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1998
Spelare i Pittsburgh Penguins
Spelare i Ottawa Senators
Spelare i New York Islanders
Spelare i Florida Panthers
Spelare i Los Angeles Kings
Spelare i New York Rangers
Spelare i HC Plzeň
Män
Levande personer
Spelare i Cleveland Lumberjacks
Spelare valda i NHL Entry Draft 1992
Spelare valda av Pittsburgh Penguins i NHL Entry Draft
Malayatiger

Malayatigern (Panthera tigris jacksoni) hittar man bara på Malackahalvön i Asien. År 2004 upptäckte man att malayatigern utgjorde en egen underart. Man tror att det finns 600-800 tigrar i det vilda och det gör att den räknas som akut hotad. Den malaysiska tigern är ungefär lika stor som den indokinesiska tigern.

När malayatigern blev accepterad som en egen underart blev nyheterna om det varmt välkomnade i Malaysia, men diskussionerna blev våldsamma om vad man skulle ge den nya tigern för namn. Vissa forskare ansåg att man skulle namnge den efter zoologen Peter Jackson och kalla den för Panthera tigris jacksoni. Den malaysiska regeringen tyckte att de skulle rådfrågas vad den skulle heta. Och de ville att man skulle kalla den efter var man hittat den så de föreslog Panthera tigris malayensis. 

Den malayasiska tigern har blivit en symbol för Malaysia och den används på skyltar på alltifrån banker till fotbollslag. Malaysierna kallar sin tiger för "den randiga farbrorn".

Noter

Källor 
 Denna artikel är baserad på en översättning från engelska Wikipedia

Externa länkar 

Tigrar
Norra Åsums landskommun

Norra Åsums landskommun var tidigare en kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Åsums socken i Gärds härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 januari 1886 Åsums landskommun (bytet beslutat 17 april 1885).

I kommunen inrättades 4 november 1887 Vilans municipalsamhälle.

1941 uppgick kommunen i Kristianstads stad varvid municipalsamhället upplöstes. 1971 ombildades staden till Kristianstads kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Siobhan Fahey

Siobhan Fahey, född 10 september 1958 i Dunshaughlin, County Meath, är en irländsk sångerska, tidigare medlem i Bananarama och därefter Shakespears Sister. Mellan 1987 och 1996 var hon gift med musikern David A. Stewart (Eurythmics) med vilken hon har två barn.

Källor 

Irländska popsångare
Kvinnor
Födda 1958
Levande personer
Indokinesisk tiger

Indokinesisk tiger (Panthera tigris corbetti) är en underart av tiger som förekommer i Sydöstasien på indokinesiska halvön. Fram till 1980-talet ansågs den fortfarande vara vitt spridd i området kring floden Mekong, men på grund av tjuvjakt och habitatförlust har antalet tigrar minskat starkt och idag är den indokinesisk tigern utrotningshotad, liksom andra underarter av tiger, och rödlistad som starkt hotad.

Kännetecken
Indokinesiska tigerhannar väger 150-195 kg och har en kroppslängd på 2,55-2,85 meter. Honorna är mindre med en vikt på 100-130 kg och en kroppslängd på 2,3-2,55 meter.

Utbredning
Den indokinesiska tigerns utbredningsområde omfattar Myanmar, Thailand, Laos, Vietnam, Kambodja och sydvästra Kina (Luo et al. 2004). År 2010 fanns enligt nationella uppskattningar från Burma, Thailand, Laos, Vietnam och Kambodja sammantaget 352 vilda tigrar kvar i de fem länderna. Thailand uppskattades ha den största tigerpopulationen med 200 djur. I Burma uppskattades antalet tigrar till 85, i Vietnam till 20, i Kambodja till 20 och i Laos till 17. Detta visar på en stark minskning av antalet vilda tigrar i dessa länder sedan år 1998, då de nationella uppskattningarna av antalet vilda tigrar i de fem länderna sammantaget uppgick till 1 200 djur. Från de områden i sydvästra Kina (provinsen Yunnan och Metog, Tibet) där tigern historiskt funnits finns det få uppgifter om tigrar från senare tid och kanske finns det inga tigrar som fast uppehåller sig i dessa områden kvar (Kang et al. 2010).

Hot
Den indokinesiska tigern hotas dels av tjuvjakt eftersom det finns efterfrågan på kroppsdelar från tiger inom traditionell kinesisk medicin och dels av habitatförlust eftersom dess livsmiljöer minskar och splittras upp.

Källor

Noter

Externa länkar

Tigrar
Carl Theodor Zahle

Carl Theodor Zahle, född 19 januari 1866, död 3 februari 1946, var en dansk advokat, pacifist och politiker, brorsons son till Sophus Zahle, syssling till Herluf Zahle, far till Erik Zahle.

Zahle var medlem av Folketinget 1895-1928, Danmarks statsminister 1909-1910 och 1913-1920, justitieminister 1929-1935, styrelseledamot för tidningen Politiken 1936-1945.

År 1895 valdes han in i Folketinget för Venstrereformpartiet. År 1905 var han med om att bilda Det Radikale Venstre.

Källor

Externa länkar 
 

Danmarks statsministrar
Män
Födda 1866
Avlidna 1946
Talmän
Danmarks justitieministrar
Danska ministrar från Det Radikale Venstre
Folketingsledamöter från Det Radikale Venstre
Partiledare för Det Radikale Venstre
Viggo Hørup

Viggo Lauritz Bentheim Hørup, född den 22 maj 1841, död den 15 februari 1902, var en dansk jurist, politiker, redaktör och minister, kusin till poeten Holger Drachmann och författaren Erna Juel-Hansen.

Viggo Hørup var gift med lärarinnan Emma Hørup med vilken han fick barnen Ellen och Svend Hørup. 

Viggo Hørup var, jämte Lars Bjørnbak, en ledande pionjär när det gällde dansk antimilitarism, journalistik och parlamentarism. 

En staty över Viggo Hørup finns sedan 1908 uppsatt i Kongens Have i Köpenhamn. 

Hørup blev juris kandidat 1867 och arbetade därefter som journalist i venstretidningen Morgenbladet 1873–1884, 1881–1883 som redaktör och medutgivare av tidningen. Tillsammans med Edvard Brandes grundade han tidningen Politiken 1884, och var redaktör och medutgivare av tidningen fram till 1901.

Ursprungligen estetiskt inriktad, kom Hørup med tiden att bli helt betagen av politiken. 1876 valdes han in i Folketinget för Det Forenede Venstre. Som saklig kraft betydde han mycket lite, det var istället som talare och skribent han visade sin styrka. 1878 formerade han slagordet Ingen över och ingen vid sidan av Folketinget, och mot högerns försvarsvilja utslungade han sitt hånfulla Hvad skal det nytte?. Hørup var framför allt kritikern och polemikern, hans hänsynslöshet var större än hans takt. Han kom att stå som negativitetens mästare i dansk politik, en energisk förkämpe för Visnepolitikken (Venstres politik under 1880-talet), och en hårdnackad motståndare till allt reformsamarbete med Högern. Då Forenede Venstre upplöstes 1878, bildade Hørup tillsammans med Christen Berg Folkelige Venstre och vid gruppens klyvning 1884, då Berg tillsammans med Frede Bojsen bildade Danske Venstre, kom Hørup att bli ledare för den av bröderna Brandes färgade "europeiska" vänstern. Med skärpa stred man mot högern och provisorierna men önskade dock i motsats till Berg 1887–1888 förlikning med regeringen. Senare förenade sig Berg och Hørup mot Bojsen.

Hørup var 1878–1892 medlem av finansutskottet, varav 1883–1884 som ordförande och var statsrevisor 1879–1892 samt 1895–1900.

Efter Bergs död 1890 ledde Hørup motståndet mot samarbete med högern och efter överenskommelsen om Köpenhamns befästning 1894 bildade 
han Venstrereformpartiet tillsammans med en grupp andra missnöjda antimilitarister.

1889–1890 satt han fängslad i tre månader för överträdelse av pressprovisoriet. Hørup miste 1892 sin plats i Folketinget till den sedermera som storsvindlare kände mångårige justitieministern P A Alberti.

Då Venstrereformpartiet i juli 1901 övertog regeringen, blev Hørup trafikminister. Han avled redan 1902.

Noter 

Danska politiker
Födda 1841
Avlidna 1902
Män
Danmarks trafikministrar
Danska journalister
Ramses hämnd

Ramses hämnd är en detektivroman skriven av Jan Mårtenson. Den utgavs 1991 på Wahlström & Widstrands förlag.

I denna bok blir Johan Kristian Homan uppsökt av en dotter till en avliden arkeolog som letat oupptäckta gravar i Egypten. Hon tror att han föll offer för Ramses II förbannelse, eftersom han var Ramses grav på spåren.

Källor

Svenska kriminalromaner
Svensk skönlitteratur
Skönlitteratur 1991
Romaner av Jan Mårtenson
Åhus landskommun

Åhus landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades denna kommun bildades i Åhus socken i Villands härad i Skåne.11 juni 1887 inrättades här municipalsamhället Åhus municipalsamhälle. År 1905 bildades Åhus köping genom utbrytning ur landskommunen. En del av municipalsamhället kvarstod dock inom landskommunen till 1929.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i köpingen som 1971 uppgick i Kristianstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kristianstads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Irina Privalova

Irina Anatolevna Privalova (), är en före detta rysk friidrottare (sprinter och häcklöpare) född 22 november 1968 i Malachovka i Moskva oblast, Sovjetunionen. 

Privalova började som sprinter och blev bronsmedaljör vid OS 1992 Barcelona. Året efter noterade hon världsrekordet på 60 meter inomhus. Ett världsrekord som fortfarande gäller. Under 1990-talet tog Privalova ett flertal EM- och VM-medaljer både på 100 och 200 meter. 

Mot slutet av sin karriär valde hon att börja med 400 meter häck eftersom konkurrensen i sprint, främst från Marion Jones, var för hård. Satsningen visade sig vara lyckosam och vid OS i Sydney 2000 vann Privalova guld.

Övriga meriter, mästerskap 
1991: VM inomhus i Sevilla
60 m - guld
200 m - silver
1993: VM inomhus i Toronto
4 x 100 m - guld
4 x 400 m - guld
 60 m - silver
1995: VM inomhus i Barcelona
400 m - guld

Personliga rekord 
50 m - 5,96 (Madrid, 1995)
60 m - 6,92 (Madrid, 1993)
100 m - 10,77 (Lausanne, 1994) 
200 m - 21,87 (Monaco, 1995)
400 m - 49,89 (Moskva, 1993)
400 m häck - 53,02 (Sydney, 2000)

Källor

Ryska häcklöpare
Ryska kortdistanslöpare
Världsmästare på 60 meter löpning
Världsmästare på 200 meter löpning
Världsmästare på 400 meter löpning
Världsmästare på 4 x 100 meter löpning
Europamästare i kortdistanslöpning
Ryska olympiska guldmedaljörer
Ryska olympiska silvermedaljörer
Ryska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1992
Olympiska bronsmedaljörer 1992
Olympiska guldmedaljörer 2000
Olympiska bronsmedaljörer 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Förenade laget
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Ryssland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Födda 1968
Levande personer
Kvinnor
Personer från Moskva oblast
Umedalens IF

Umedalens IF är en idrottsförening i Umeå, bildad 12 januari 1935 genom en sammanslagning av Backens SK och Grubbe IK. Gunnar Lindahl valdes till ordförande. Den 21 januari samma år bestämde man att man skulle tillhöra Riksidrottsförbundet, Svenska Skidförbundet, Svenska Gymnastikförbundet och Svenska Fotbollförbundet. Däremot uppsköt man tills vidare frågan om en eventuell anslutning till Svenska Simförbundet, Svenska Gångförbundet och Svenska Cykelförbundet.

Grenar

Bandy 
De första åren hade klubben en gemensam sektion för bandy och fotboll. Bandyn togs officiellt upp 1955, då klubben började med seriespel. I början av 2010-talet bestod seniorverksamheten av ett veteran-/utvecklingslag som ställt upp med ett lag i Division II i samarbete med IFK Umeå. År 2016 bildades det första seniorlaget för damer som spelar i Norra Allsvenskan. Herrlaget spelar numera i Division 1 Övre Norrland.

Badminton 
Klubben började med badminton 1969.

Bordtennis 
Klubben började med bordtennis 1963.

Fotboll 
I fotboll för herrar spelade klubben i Sveriges tredjedivision åren 1976 , 1997  och 2001 , men flyttades ner alla gånger. Damlaget har spelat i Division 1 (Sveriges tredjedivision) åren 2013–2015 och 2017. 

Säsongen 2019 spelar herrlaget i division 4 och damlaget i division 1.

Friidrott 
Vid svenska mästerskapen i friidrott 1937 vann Henning Sundesson herrarnas 10.000 meter. Sin senaste storhetsperiod hade Umedalens friidrott under slutet av 1980- och början av 1990-talen. Då vanns många medaljer i SM av utövare som Ulf Sedlacek (400 meter/400 meter häck), Urban Johansson (800 meter), Ingela Sandqvist (höjdhopp/tresteg), Magnus Gerdin (400 meter), Thomas Hammarsten (kula), Patrick Tavelin (höjd), Annelie Johansson (kula/100 meter häck) och Pernilla Ericsson (3 000 meter/terränglöpning).

Handboll 
I mitten av 1940-talet hade Umedalens IF ett framgångsrikt damlag i handboll, men verksamheten lades ner 1949 då spelarna gick till andra klubbar.

Skidsport 
Den 27 januari 1935 anordnades den första skidträningen. Umedalens IF har haft såväl längdåkning som alpin skidsport och skidorientering. 1937 slutade Umedalens IF på andra plats i stafetten vid svenska mästerskapen i skidorientering.

Innebandy

Se även 
Sport i Umeå

Källor

Externa länkar 
Umedalens IF 

Badmintonklubbar i Sverige
Bandyklubbar i Sverige
Fotbollsklubbar i Sverige
Gymnastikklubbar i Sverige
Friidrottsklubbar i Sverige
Handbollsklubbar i Sverige
Orienteringsklubbar i Västerbotten
Sportklubbar bildade 1935
Sport i Umeå
Sportklubbar i Umeå kommun
Tennisklubbar i Sverige
Upplösta handbollsklubbar i Sverige
4Fun

4Fun är en musikgrupp från Litauen som representerade sitt land i finalen av Eurovision Song Contest 2007 den 12 maj i Helsingfors.

Litauiska musikgrupper
Artister som representerat Litauen i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 2007