kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Minnehaha County

Minnehaha County är ett administrativt område i delstaten South Dakota, USA, med 169 468 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är Sioux Falls.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau så har countyt en total area på 2 107 km². 2 097 km² av den arean är land och 10 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Moody County, South Dakota - nord 
 Rock County, Minnesota - öst 
 Lyon County, Iowa - sydost 
 Lincoln County, South Dakota - syd 
 Turner County, South Dakota - sydväst 
 McCook County, South Dakota - väst 
 Lake County, South Dakota - nordväst

Källor 

 
Stater och territorier bildade 1862
Rotationsperiod

Rotationsperioden eller Siderisk rotationsperiod hos ett astronomiskt objekt är den tid det tar för objektet att genomföra ett varv runt dess rotationsaxel relativt bakgrundsstjärnorna. Den skiljer sig från objektets soldygn som inkluderar en extra del av en rotation för att ta hänsyn till objektets omloppsperiod under ett dygn. Jordens rotationstid är ett stjärndygn (ett dygn minus 4 minuter).

Rotationsperiod hos olika typer av objekt 
För solida objekt som stenplaneter och asteroider har rotationsperioden ett enda värde. För kroppar bestående av gas, vätska eller plasma, till exempel stjärnor och gasjättar skiljer sig rotationen från ekvatorn till polerna i ett fenomen som kallas differentiell rotation. Generellt sett avser rotationsperioden för en gasjätte dess inre rotationsperiod som bestäms från rotationen av planetens magnetfält. För objekt som inte är sfäriskt symmetriska är rotationsperioden generellt inte fixerad, även i frånvaron av tidvattenkrafter. Tröghetsmomentet runt dess rotationsaxel kan variera, och därmed även rotationshastigheten. Hyperion, en av Saturnus månar, uppvisar detta beteende och har en rotationsperiod som beskrivs som kaotisk.

Se även 
 Siderisk omloppstid
 Soltid
 Stjärntid

Celest mekanik
Tidsenheter
Köpgalna barn

Köpgalna barn (originaltitel Consuming Kids: The Commercialization of Childhood) är en amerikansk dokumentärfilm från 2008 av Adriano Barbaro och Jeremy Earp som belyser hur amerikansk marknadsföring i allt större utsträckning riktar sig till barn i åldrarna 6-12, hur detta påverkar barnen och i förlängningen hur barn sedan påverkar sina föräldrar i deras val av produkter. 

Filmen sändes 2008 i Sveriges Television i programmet Dokument utifrån.

Externa länkar 
"Konsumismen har gjort barnen sjuka" - Artikel om filmen i DN.se.

Amerikanska dokumentärfilmer
Filmer 2008
Marknadsföring
Gyllene porten, Jerusalem

Den gyllene porten, som den kallas i kristen litteratur, är den äldsta av de nuvarande portarna i Gamla Jerusalems stadsmur. Porten finns i mitten av den östra sidan av Tempelberget. På arabiska är porten känd som det eviga livets port. I gamla tider var porten känd som den vackra porten. Den gyllene porten är en av få förseglade portar i Gamla Jerusalems stadsmur.

Historia 
Rester av en mycket äldre port, som kan dateras tillbaka till det andra judiska templets tid, hittades. Den nuvarande byggdes förmodligen på 520-talet e.Kr, som en del av Justinianus I:s byggnadsprogram i Jerusalem, ovanpå ruinerna av den tidigare porten i muren. En alternativ teori hävdar att den byggdes under senare hälften av 600-talet av bysantinska hantverkare anställda av umayyadiska kalifer.

Den tidigare porten på samma plats tros ha använts för rituella ändamål under biblisk tid.

Religiös betydelse 
Enligt judisk tradition brukade Shekhinah (שכינה), den gudomliga närvaron, framträda och gå genom denna port och kommer att visas igen när Messias kommer (Hesekiel 44:1-3) och en ny port ersätter den nuvarande; det är därför judar brukade be om nåd vid den gamla porten på denna plats. Därav namnet Sha'ar Harachamim (שער הרחמים), Nådeporten. I kristna apokryfa skrifter var porten skådeplats för ett möte mellan Marias föräldrar. Joakim och Annas möte vid den gyllene porten blev därför ett vanligt motiv i målningar och hos dem som avbildade scener ur Jungfru Marie liv. 

I judisk tradition är Gyllene porten den genom vilken Messias kommer att träda in i Jerusalem. Den osmanske sultanen Süleyman I spärrade av porten 1541 för att förhindra Messias inträde. Muslimerna anlade också en begravningsplats framför porten, i tron att föregångaren till Messias, Elia, inte skulle kunna passera eftersom han är en kohen. Det var dock felaktigt eftersom en kohen har tillåtelse att besöka en begravningsplats där i första hand icke-judar är begravda.

Externa länkar

Referenser

Jerusalem
Jerusalems historia
Judendom
Gamla testamentet
Stadsportar i Israel
Lista över Rysslands utrikesministrar

Denna lista över Rysslands utrikesministrar omfattar såväl Tsarryssland, Kejsardömet Ryssland och Sovjetunionen som nutida Ryska federationen.

Lista

Chefer över Posolskij prikaz (utrikeskansliet) 1549–1699 
 Ivan Viskovatov 1549–1570
 Vasilij Sjelkalov 1570–1601
 Andrej Sjelkalov 1570–1601
 Ivan Gramotin 1605–1606
 Pjotr Tretiakov 1608–1610
 Ivan Gramotin 1610–1612
 Pjotr Tretiakov 1613–1618
 Ivan Gramotin 1618–1626, 1634–1635
 Jerofei Ivanov 1635–1667
 Afanasij Ordin-Nasjtjokin 1667–1681
 Artamon Matvejev 1671–1676
 Vasilij Golitsyn 1682–1689
 Jemeljan Ukraintsev 1689–1697
 Lev Narysjkin 1697–1699

Kanslerer och vicekanslerer i Kejsardömet Ryssland 1699–1801 
 Fjodor Aleksejevitj Golovin 1700–06
 Pjotr Sjafirov 1706–08
 Gavriil Golovkin 1706–34
 Andrej Osterman 1734–40
 Aleksej Tjerkasskij 1740–42
 Aleksej Bestuzjev-Rjumin 1744–58
 Michail Illarionovitj Vorontsov 1758–63
 Nikita Panin 1763–81
 Ivan Osterman 1781–97
 Aleksandr Bezborodko 1797–99
 Fjodor Rostoptjin 1799–1801
 Nikita Petrovitj Panin 1801

Utrikesministrar i Kejsardömet Ryssland 1801–1917 
 Viktor Kotjubej 1801–02
 Aleksandr Vorontsov 1802–04
 Adam Jezji Tjartoryjskij 1804–06
 Andrej Budberg 1806–08
 Nikolaj Rumjantsev 1807–14
 Karl Nesselrode 1814–56
 Ioannis Kapodistrias 1816–22 (tillsamman med Nesselrode)
 Aleksandr Gortjakov 1856–82
 Nicholas de Giers 1882–95
 Aleksej Lobanov-Rostovskij 1895–96
 Nikolaj Sjisjkin 1896–97
 Michail Muravjov 1897–1900
 Vladimir Lamsdorff 1900–06
 Aleksandr Izvolskij 1906–10
 Sergej Sazonov 1910–16
 Boris Stürmer 1916
 Nikolaj Pokrovskij 1916–17

Utrikesministrar i den provisoriska regeringen 
 Pavel Miljukov mars 1917–maj 1917
 Michail Teresjtjenko maj 1917–oktober 1917

Folkkommissarier för utrikes ärenden i Sovjetryssland 
 Lev Trotskij november 1917–mars 1918
 Georgij Tjitjerin 1918–22

Folkkommissarier för utrikes ärenden i Sovjetunionen 
 Georgij Tjitjerin 1922–1930
 Maksim Litvinov 1930–1939
 Vjatjeslav Molotov 1939–1945

Utrikesministrar i Sovjetunionen 
 Vjatjeslav Molotov 1946–1949
 Andrej Vysjinskij 1949–1953
 Vjatjeslav Molotov 1953–1956
 Dmitrij Sjepilov juni 1956–februari 1957
 Andrej Gromyko 1957–1985
 Eduard Sjevardnadze 1985–1990
 Aleksandr Bessmertnych 1990–1991
 Boris Pankin augusti 1991–19 november 1991
 Eduard Sjevardnadze 19 november 1991–26 december 1991

Utrikesministrar i Ryska federationen 
 Andrej Kozyrev 1991–1996
 Jevgenij Primakov 1996–1998
 Igor Ivanov 1998–2004
 Sergej Lavrov 2004–

Se även 
 Lista över Rysslands statsöverhuvuden
 Lista över Sovjetunionens ledare
 Lista över Rysslands premiärministrar

Källor 
 
 
 
 Nationalencyklopedin, uppslagsord respektive person.

 
Ryssland
Ekliptisk latitud

Ekliptisk latitud och ekliptisk longitud är koordinater som kan användas för att definiera positionen hos ett astronomiskt objekt på stjärnhimlen i det ekliptiska koordinatsystemet. I detta system är stjärnhimlen indelad i två hemisfärer av ekliptikans plan. Från jordens perspektiv rör sig solen i ekliptikan och har alltid en ekliptisk latitud på 0. 

Den ekliptiska latituden är vinkeln nord eller syd om ekliptikan, precis som latitud på jorden avser position nord eller syd om ekvatorn. Planeter och många andra objekt i solsystemet tenderar ha en låg ekliptisk latitud. Det finns ingen uppenbar punkt på ekliptikan för att representera longitud noll, därför har punkten för vårdagjämningen valts ut. Den ekliptiska longituden avgörs därmed av vinkeln österut mellan denna punkt och objektet.

Ekliptiska koordinater används ofta för att beskriva positionen av olika objekt i solsystemet sett från jorden. När det till exempel anges en latitud och longitud för Mars i en almanacka avses de ekliptiska koordinaterna.

Koordinatsystem
Astrometri
Gordondammen

Gordondammen (engelska: Gordon River Dam eller Gordon Dam) är en valvdamm vid Gordonfloden i Tasmanien. Den är med sina 140 meter Tasmaniens högsta och Australiens femte högsta dammbyggnad.

År 1963 tilldelade Australiens regering fem miljoner australiensiska dollar till Hydro Tasmania, Tasmaniens största kraftverk, för att bygga vägen Gordon River Road från staden Maydena till området "South West Wilderness". Den byggdes 1964 och knappt tre år senare godkände det tasmanska parlamentet Gordon River Power Development.

Gordondammen var den enda dammen som byggdes över Gordonfloden, trots att tasmanska politiker som Eric Reece och Robin Gray stödde planer på att bygga fler dammbyggnader nedströms. Dammen designades av Sergio Guidici.

Referenser 

Dammar i Tasmanien

de:Lake Gordon (Australien)
Vinkeldiameter

Vinkeldiametern hos ett objekt sett från en observatör är den "visuella diametern" hos objektet mätt som en vinkel. Inom astronomin är storleken på objekt i stjärnhimmeln ofta uttryckta i form av dess vinkeldiameter sett från jorden, snarare än deras faktiska storlek. Vinkeldiametern hos jordens bana runt solen, sedd från ett avstånd av en parsec, är 2" (två bågsekunder). Från en observatör på ett avstånd av ett ljusår har solen en vinkeldiameter på 0,03" och jorden 0,0003".

Beräkning 

Vinkeldiametern hos ett objekt kan beräknas genom följande formel:

där  är vinkeldiametern,  och  är den visuella diametern och avståndet till objektet, uttryckta i samma enheter. När  är mycket större än  kan  approximeras av  där resultatet fås i radianer.

För ett sfäriskt objekt vars verkliga diameter är lika med , kan vinkeldiametern fås genom formeln:

I praktiska sammanhang är skillnaden mellan  och  bara avgörande för sfäriska objekt som befinner sig relativt nära observatören.

Se även 
 Vinkelavstånd
 Synskärpa
 Rymdvinkel
 Optisk upplösning

Externa länkar 
 Visual Aid to the Apparent Size of the Planets

Astrometri
Vinkel
Velången

Velången är en sjö cirka 30 kilometer norr om Uppsala i Uppsala kommun i Uppland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Velångsbäcken. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön.

Sjön ingår i ett större myr- och mossområde strax väster om Uppsalaåsen. Sjöns nordöstligaste del ingår i Vikstaheden. Avvattning sker genom Velångskanalen, som har sitt avflöde i sjöns södra del. Största tillflöde till sjön är Nävergårdsbäcken, som kommer västerifrån från sjön Nävergården (46 m ö.h.) samt före Velången även genomflyter den mindre sjön Mossaren (40 m ö.h.).

Runt Velången går en vandringsled, på vilken motionsloppet Velången runt anordnas med jämna mellanrum. Området tillhör till största delen Norunda häradsallmänning. Visst fiske förekommer i sjön.

Delavrinningsområde 
Velången ingår i delavrinningsområde (666661-159257) som SMHI kallar för Utloppet av Velången. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Velångsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (48 procent) och sankmarker (30 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Mört

Se även 
 Lista över insjöar i Uppsala kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Norrströms avrinningsområde
Insjöar i Uppland
Insjöar i Uppsala kommun
Fyrisåns avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Varje natt

Varje natt är en sång skkriven av Lasse Holm och Ingela Forsman. Den framfördes av Lisbet Jagedal i Melodifestivalen 1990, där bidraget slutade på tredje plats.

Melodin låg på Svensktoppen i tre veckor under perioden 8–22 april 1990, med åttonde plats som högsta placering.

Lisbet Jagedal släppte 1990 även låten på singelskiva, med Kärlek utan gräns som B-sida, medan låten även gavs ut av dansbandet Pools orkester, där hon då var sångerska, på studioalbumet Lisbet Jagedal & Pools orkester från samma år.

Källor

Låtar av Ingela Forsman
Musiksinglar 1990
Låtar av Lasse Holm
Svensktoppsmelodier 1990
Melodifestivalbidrag 1990
William "Bill" Phillips

William "Bill" Phillips, alternativnamn Bill Phillips och William Phillips, född 1 juni 1908 i Washington, D.C., död 27 juni 1957 i Los Angeles, kalifornien, var en amerikansk skådespelare.

Filmografi i urval 
 (ej krediterad)

 (ej krediterad)

 (ej krediterad)
 (ej krediterad)

 (ej krediterad)
 (ej krediterad)
 (ej krediterad)

Externa länkar 

 

Amerikanska skådespelare
Födda 1908
Avlidna 1957
Män
Skalhöjd

Skalhöjden, vanligen betecknad med bokstaven H, är ett uttryck som används i olika vetenskapliga sammanhang om det vertikala avståndet över vilket någon storhet avtar med en faktor e (ungefär lika med 2,71828), basen för den naturliga logaritmen.

Ett specifikt exempel på tillämpning är planetatmosfärer. Skalhöjden är här den ökning i altitud som medför att trycket sjunker med faktorn e. Skalhöjden är konstant för en specifik temperatur och kan beräknas genom

där:

 k = Boltzmanns konstant = 1,38 x 10−23 (J·K−1)
 T = medeltemperaturen på ytan (K)
 M = medelmolekylmassan hos torr luft (kg)
 g = ytgravitationen (m/s²)

Trycket i atmosfären orsakas av vikten av atmosfären på den underliggande atmosfären. Om atmosfären vid en höjd av z har en densitet ρ och tryck P så kommer en rörelse uppåt vid en infinitesimalt liten höjd dz öka trycket med en mängd dP, lika med vikten av ett lager atmosfär av tjocklek dz.

Därmed,

För små dz är det möjligt att anta att g är konstant; minustecknet indikerar att när höjden ökar så minskar trycket. Därför genom att använda tillståndsekvationen för en ideal gas med medelmolekylmassa m vid temperatur T kan densiteten uttryckas som:

Genom att kombinera ekvationerna fås:

vilket kan användas i ekvationen för skalhöjden H för att få:

vilken inte kommer ändras om inte temperaturen gör det. Genom att integrera ovanstående och anta att P0 är trycket vid höjden z = 0 (trycket vid havsnivå) kan trycket vid höjden z skrivas som:

Detta visar att trycket minskar exponentiellt med ökad höjd.

Meteorologi
William Phillips

William Phillips är
 William Phillips (geolog) (1775–1828), brittisk mineralog och geolog
 William Phillips (botaniker) (1822–1905), brittisk botaniker och mykolog. Auktorsförkortning W.Phillips
 William Phillips (nationalekonom) (1914–1975), nyzeeländsk nationalekonom, upphovsman till Phillipskurvan
 William "Bill" Phillips (1908–1957), amerikansk skådespelare
 William Phillips (författare), William Bill Phillips, manusförfattaren till filmen Christine
Bill Phillips

Bill Phillips kan syfta på flera personer som heter William Phillips. Exempel innefattar:

William "Bill" Phillips (1908–1957), amerikansk skådespelare
William Phillips (nationalekonom) (1914–1975), nyzeeländsk nationalekonom
Norstedtshuset

Norstedtshuset är en byggnad i kvarteret Gråmunkeholmen 4 på Riddarholmen i Stockholm, uppförd 1882-1889 i så kallad rohbau-stil efter ritningar av arkitekt Magnus Isæus. Byggnaden är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket betyder "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden".

Historik
Byggnadens äldsta delar mot väst härrör från 1700-talet och tillbyggdes åren 1772-1773 efter ritningar av vicestadsarkitekten Eric Palmstedt. En nybyggnad uppfördes 1857-1858 av byggmästaren Axel Gotthard Janson med Johan Fredrik Åbom som arkitekt. Byggnaderna mot vattnet tillkom 1882-1889 och gestaltades av arkitekt Magnus Isæus. En tillbyggnad mot Tryckeriegatan tillkom 1891. År 1943 genomfördes en ombyggnad och modernisering planerad av Ivar Tengbom.

När man talar om Norstedtshuset menas byggnaden mot Riddarholmskanalen och Riddarfjärden. Den har utförds med en trubbig vinkel med ett hörntorn mot norr. Tornet avslutas med fyra toureller och den karakteristiska kopparklädda tornhuven med brant fall. Fasaderna är rikt gestaltade med skiftande material som grå betong i sockeln, däröver i gul rusticerande puts och rött fogstruket klinkertegel för resten av byggnaden.  Bjälklagen i de stora hallarna bärs upp av gjutjärnskolonner. Mot gården har huset en enklare, putsad fasad.

Fastigheten var i förlaget Norstedts ägo sedan början av 1830-talet, men ägs sedan 1990-talet av AFA Fastigheter. Fastigheten är alltjämt Norstedts förlagsgrupps huvudkontor.

Norstedtshuset är idag den enda fastigheten på Riddarholmen som inte ägs av Statens Fastighetsverk.

Bilder

Referenser

Noter

Källor
Tidskriften RUM nr. 4 2008: Norstedts – i samlad volym
Om Norstedts

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Riddarholmen
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Sinningiasläktet

Sinningiasläktet (Sinningia) är ett växtsläkte i familjen gloxiniaväxter med cirka 65–70 arter i Centralamerika och söderut till norra Argentina. De flesta arterna finns i Brasilien. Några arter odlas som krukväxter i Sverige.

Sinningiasläktet innehåller vanligen marklevande arter, andra växer på klippor och några få är epifyter. De är flerårig örter eller halvbuskar och har vanligen underjordiska rotknölar, mer sällan med utlöpare. Stjälkarna är upprätta eller överhängande, de är vanligen ogrenade, vanligen köttiga, sällsynt saknas stjälkar. Bladen är motsatta eller sitter i kransar, ibland samlade i stjälkens spets. Blomställningarna sitter i bladvecken eller är toppställda. De består av få- till mångblommiga knippen, klasar eller ax. Fodret är klocklikt. Kronan är rörlik till klocklik, brämmet är femflikigt med relativt likstora flikar, ofta tvåläppig. Ståndarna är 4 i två par. Frukten är en kapsel.

Släktet är uppkallat efter  Wilhelm Sinning (1794-1874), som var chefsträdgårdsmästare vid universitetets botaniska trädgård i Bonn.

Externa länkar
Svensk Kulturväxtdatabas
The genera of Gesneriaceae

Gloxiniaväxter
David Koepp

David Koepp, född 9 juni 1963 i Pewaukee, Wisconsin, är en amerikansk manusförfattare och regissör, som bland annat har producerat filmen Panic Room.

Filmografi

Regi

Manus

Källor 
 , läst den 15 december 2008.

Amerikanska manusförfattare
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska filmproducenter
Personer i USA under 1900-talet
Personer i USA under 2000-talet
Personer från Waukesha County
Födda 1963
Levande personer
Män
Scharlakansbuske

Scharlakansbuske (Mitraria coccinea) är en art i familjen gloxiniaväxter från södra Chile och angränsande Argentina. Det är den enda arten i släktet. I Sverige odlas arten ibland som krukväxt.

Synonymer
Diplocalyx pallidus C. Presl
Diplocalyx tomentella C. Presl
Gesneria chilensis Molina 
Mitraria pallida (C. Presl) Hanst. 
Mitraria tomentella (C. Presl) Hanst.

Externa länkar
Svensk Kulturväxtdatabas

Gloxiniaväxter
Sc Växtindex
Sydamerikas flora
Tryckluftslok

Ett tryckluftslok är ett lok som drivs med tryckluft, som pumpas in från en yttre tryckluftskälla till en lufttank i loket.

Tryckluftslokets fördelar är att det varken ger utsläpp som ånglok och diesellok, eller behöver strömtillförsel som ellok. Nackdelen är beroendet av tryckluftskällan.

Tryckluftslok har bland annat använts i gruvdrift, där utsläpp från ång- eller diesellok skulle vara förödande, men där aktionsradien är begränsad.

Se även 
Ackumulatorlok
Eldstadslösa ånglok

Lok
Pneumatik
Ackumulatorlok

Ett ackumulatorlok är ett lok som drivs av elmotorer som får ström från ackumulatorer.

Detta lok fungerar som ett ellok men är inte beroende av strömförsörjning längs hela spåret.

I Sverige fanns de som kombinerade ellok med strömavtagare för 15 kV och ackumulator för driv på korta sträckor utan kontaktledning; SJ förde dem under Littera Ö.

Se även
 Tryckluftslok
 Eldstadslösa ånglok

Lok
1 + 1 = 2

"1 + 1 = 2" är en låt framförd av Bel Air i den svenska Melodifestivalen 1985. Bidraget, som skrevs av Christer Bjärehag och Ingela "Pling" Forsman, kvalificerade sig inte till topp fem.

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.

Låtar av Ingela Forsman
Melodifestivalbidrag 1985
Musiksinglar 1985
Singlar utgivna på Polar Music
Svenskspråkiga sånger
Jag vet hur det känns

Jag vet hur det känns är en låt som framfördes av Li Berg i den svenska Melodifestivalen 1985. Bidraget som skrevs av Dick Berglund och Ingela "Pling" Forsman slutade på femte plats.

Externa länkar och referenser

Information i Svensk mediedatabas.

Låtar av Ingela Forsman
Melodifestivalbidrag 1985
Musiksinglar 1985
Svenskspråkiga sånger
Harry Alan Towers

Harry Alan Towers,  född 19 oktober 1920 i London, död 31 juli 2009 i Toronto, Kanada, var en brittisk filmproducent och manusförfattare. Han var även verksam under pseudonymen Peter Welbeck.

Hans far var teateragent och som barn var Towers skådespelare. Han tjänstgjorde i Royal Air Force under andra världskriget och skrev mycket för radio. Efter kriget startade han, tillsammans med sin mor, ett radiobolag som producerade en rad radiopjäser med kända skådespelare som Michael Redgrave, Orson Welles och John Gielgud. Under 50-talet började han producera för TV och i början av 1960-talet även långfilmer. Bland annat producerade och skrev han filmer baserade på berättelser av författare som Sax Rohmer, Agatha Christie och Edgar Wallace. Under åren 1968-70 producerade han en rad filmer som regisserades av Jess Franco. 

Han var gift med skådespelerskan Maria Rohm som medverkat i många av hans filmer. Towers avled 2009 efter en kort tids sjukdom.

Filmografi (urval)
Manus 

Producerat

 (okrediterad)

Källor

Externa länkar

 

Brittiska filmproducenter
Brittiska manusförfattare
Födda 1920
Avlidna 2009
Män
Personer från London
ABCD (sång)

"ABCD" är en låt som framfördes av Dan Tillberg i den svenska Melodifestivalen 1986. Bidraget som skrevs av Svante Persson, Dan Tillberg och Ingela 'Pling' Forsman var inte ett av de 5 bidrag som kvalificerade sig till finalen.

Låten låg på Svensktoppen i en vecka, på 10:e plats den 6 april 1986 .

Referenser

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.

Låtar av Ingela Forsman
Melodifestivalbidrag 1986
Svensktoppsmelodier 1986
Svenskspråkiga sånger
Amsoniasläktet

Amsoniasläktet (Amsonia) är ett släkte i familjen oleanderväxter med cirka 20 arter från sydöstra Asien och Nordamerika. Några arter odlas som trädgårdsväxter i Sverige.

Användning
Odlas som prydnadsväxt i soliga lägen. Uppskattad för sina blommor, men också för egenskapen att stjälkarna växer vidare efter blomningen och ger en frisk grönska ända tills hösten. Vissa arter har dessutom vackra höstfärger.

Externa länkar
Svensk Kulturväxtdatabas

Oleanderväxter