kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kärlek starkare än hat eller Skogsdotterns hemlighet

Kärlek starkare än hat eller Skogsdotterns hemlighet  är en svensk stumfilm från 1914 i regi av Victor Sjöström och med John Ekman, Doris Nelson och Richard Lund i huvudrollerna. Filmen har i dag gått förlorad.

Handling 
"Tattar-Johan" och hans syster Elsa bor långt inne i skogen. Johan livnär dem båda genom tjuvskytte, medan Elsa ibland går ner på byn för att handla. Bygdens skogvaktare förälskar sig i Elsa, som även börjar falla för honom, och de går på dans tillsammans. Deras dans avbryts emellertid av en bonde som avslöjat Johan med tjuvskytte.

Skogvaktaren ger sig av för att gripa den skyldige, och Elsa följer efter. Männen hamnar i ett häftigt slagsmål, men Johan lyckas slita sig loss och flyr till den gamla kvarnen. Han lyckas därefter stänga in skogvaktaren i kvarnen och öppnar dammluckorna så att vatten strömmar in.

Då kommer Elsa till kvarnen. Nu slåss syskonen med varandra, och kampen slutar med att båda hamnar i vattnet. Johan dras ned och drunknar, men Elsa kommer i land, och lyckas i sista stund rädda sin älskade.

Om filmen 
Filmens manus är skrivet av den norske manusförfattaren Peter Lykke-Seest, som vid den här tiden skrev en mängd originalmanuskript för Svenska Biografteatern. Den är den första av Sjöströms filmer att spelas in utanför Stockholm, troligen i Älvkarleö i Norduppland i juni 1913. Mycket lite av filmen spelades in i ateljé.

Filmen hade världspremiär den 1 januari 1914 på Verdensspeilet i Kristiania (nuvarande Oslo). Sverigepremiären var på Cosmorama i Göteborg den 5 januari samma år, och Stockholmspremiär på biograf Regina den 26 januari. Två recensioner av Stockholmstidningar har hittats: I Aftonbladet kallade man Sjöströms regi "beundransvärd", medan Social-Demokraten uppskattade det "natursköna Älvkarleby" och tyckte att filmen var "ytterst spännande". Sydsvenska Dagbladet menade att striden i kvarnen var särskilt spännande, och nämnde också "det natursköna Älfkarleö" samt det utmärkta fotot.

Filmen såldes förutom inom Norden till Australien, England, Italien, Ungern, USA och Österrike. Den tros ha åter distribuerats på 1920-talet, men är i dag förlorad.

Rollista 
John Ekman – Tattar-Johan
Doris Nelson – Tattar-Elsa, Tattar-Johans syster
Richard Lund – skogvaktare
Emmy Elffors – oidentifierad roll
Ragnhild Owenberg-Lyche – oidentifierad roll

Källor 

Svenska filmer 1914
Svenska stumfilmer
Filmer i regi av Victor Sjöström
Förlorade filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Svenska kortfilmer
Kortfilmer 1914
Svartvita filmer
Världsmästerskapen i nordisk skidsport 2011 - Herrarnas stafett

Herrarnas stafett vid Skid-VM 2011 avgjordes den 4 mars 2011 kl. 12:45 (lokal tid, CET) i Holmenkollen, Norge. I varje nations lag ingick fyra tävlande som åkte en sträcka på 10 km var = 4 x 10 km. De två första sträckorna gick i klassisk stil och de två sista i fristil.

Efter en spurtuppgörelse på Holmenkollens skidstadion gick guldet till Norge, vars lag bestod av Martin Johnsrud Sundby, Eldar Rönning, Tord Asle Gjerdalen och Petter Northug.

Tidigare världsmästare

Resultat

Externa länkar
 Finalresultatet på fis-ski.com

Världsmästerskapen i nordisk skidsport 2011
Amy Schumer

Amy Beth Schumer, född 1 juni 1981 i New York, är en amerikansk ståuppkomiker, skådespelare och manusförfattare. Sedan 2013 leder hon komediprogrammet Inside Amy Schumer, som består av fristående sketcher, på kanalen Comedy Central. 

Hennes far är syssling med Charles Schumer, som är demokratisk senator för New York.

Biografi 
Schumer föddes i New York och växte senare upp på Long Island utanför staden. Som barn låtsades hon att hon var olika karaktärer, till exempel spåkvinnan Madame Lavitsky.

På gymnasiet (high school) spelade hon teater och musikaler. Hon utsågs både till "Klassens clown" och "Lärarnas mardröm" under sitt sista år på South Side High School år 1999. Hon studerade teater på Towson University i Maryland och tog en filosofie kandidat där. Hon studerade dessutom teater på William Esper Studio på Manhattan i New York samtidigt som hon arbetade som servitris och spelade Off-Broadwayteater.

Karriär 
Amy Schumer började med ståuppkomik den 1 juni 2004 med ett uppträdande på Gotham Comedy Club. Hennes första deltagande i Comedy Centrals USA:s roligaste Standup visades 2 april 2010. Samma år fick hon specialpriset "Best of the fest" på Svenska Stand up-galan. Schumer var den första kvinnliga ståuppkomikern som uppträdde på Late Night with Jimmy Fallon och Ellen DeGeneres Show. Sedan 2013 leder hon komediprogrammet Inside Amy Schumer, som består av fristående sketcher, på kanalen Comedy Central.

2015 premiärvisades filmen Trainwreck, i vilken Schumer spelar huvudrollen och även skrivit manus.

2015 vann Inside Amy Schumer en Emmy Award som bästa sketchprogram.

I januari 2016 anklagades Schumer för att ha stulit skämt från komikerna Tammy Pescatelli, Kathleen Madigan, Wendy Liebman och Patrice O'Neal. Schumer förnekade påståendena, och komikerna Marc Maron och Dave Rubin gick till Schumers försvar. Pescatelli ursäktade sig senare och menade att det hela "gått för långt", och att "parallellt tänkande" troligen var inblandat.

2018 greps Amy Schumer utanför Kapitolium i Washington DC, i samband med demonstrationer mot nomineringen av Brett Kavanaugh till högsta domstolen.

Influenser 
Schumers favoritkomiker är bland andra Ellen DeGeneres, Wendy Liebman, Louis CK, Bill Burr, Dave Attell och Jim Norton.

Referenser

Externa länkar
 Amy Schumer, officiell webbplats

Kvinnor
Födda 1981
Amerikanska ståuppkomiker
Levande personer
Amerikanska manusförfattare
Amerikanska skådespelare
Världsmästerskapen i nordisk skidsport 2011 - Damernas stafett

Damernas stafett vid Skid-VM 2011 avgjordes den 3 mars 2011 kl. 14:00 (lokal tid, CET) i Holmenkollen, Norge. Fyra tävlande från samma nation åkte en sträcka på 5 km = 4 x 5 km. Guldmedaljörer blev Norge, laget bestod av Vibeke Skofterud, Therese Johaug, Kristin Størmer Steira och Marit Bjørgen.

Tidigare världsmästare

Resultat

Externa länkar
 Finalresultatet på fis-ski.com

Världsmästerskapen i nordisk skidsport 2011
Daniel Skärberg

Daniel Skärberg, född 17 mars 1811 i Älvkarleby församling, Uppsala län, död 17 augusti 1893 i Älvkarleby församling, Uppsala län, var en uppländsk spelman.

Biografi
Skärberg var son till hamnfogden i Uppsala Erik Skärberg, som senare flyttade till Gärdsskär, Älvkarleby socken. Han lärde sig spela av Byss-Calle och Gulamåra viten. Redan som 16-åring var han en fullfjädrad spelman, och vid 18 års ålder började han anlitas som spelman på bröllop. Hans stamrepertoar vid bröllopen tycks ha varit Tyska klockorna, Tranan, Stormfågeln, Rölivstycke, Hållnäs brudmarsch och Älvkarleby brudmarsch, samt marschen När Sverige intog Norge. Skärberg var även byskrivare vid auktioner och boutredningar, och förde från 1829 fram till det sista kända tillfället 1885 noggranna förteckningar över sina spelningar. På äldre dagar fick han öknamnet Långkroken för sin gängliga gestalt och krökta rygg.

Skärberg var även fiskare och möbelsnickare. Förutom fällbord tillverkade han hopfällbara nystkronor och härvlar. Han höll sig även med en rävgrop i backen bakom sin stuga. Under natten band han fast en anka på en stång i gropen mitt, och på morgonen vittjade han sin grop, där rävskallarna sedan löstes mot fångtspenningar.

Skärberg har efterlämnat sig er rad folkvisor som ännu spelas, mest känd är dock Abborhålspolskan, som fått sitt namn efter sundet Abborrhålet i skärgården utanför hans hemby.

Referenser 
 Daniel Skärberg, en uppländsk spelman, Aron Hallenberg. 1956

Noter 

Födda 1811
Avlidna 1893
Svenska folkmusiker
Svenska folkmusikkompositörer
Män
Upplandsspelmän
Personer från Älvkarleby socken
Jonas Lindkvist

Jonas Lindkvist kan syfta på:
Jonas Lindkvist (konstnär) (1889–1955)
Jonas Lindkvist (fotograf) (född 1967)
Jonas Lindkvist (konstnär)

Erik Johannes (Jonas) Lindkvist, född 7 september 1889 i Sundsvall, död 9 januari 1955 i Uppsala, var en svensk tecknare och grafiker.

Lindkvist studerade 1916–1919 vid Konstakademins etsarskola för Axel Tallberg och Harald Sallberg. Han var mestadels bosatt i Uppsala, och hämtade större delen av sina motiv från staden och dess omgivningar. 1916 tillhörde han den så kallade Uppsalagruppen med Manne Ihran och Ernst Nilsson. Han deltog under de följande åren i en rad utställningar, även en del utomlands. 1924 lät han ge ut ett album om tio etsningar med stadsmotiv från Uppsala. Under 1920-talet framställde Lindkvist även ett antal grafiska blad med motiv från Öland och Gotland. Lindkvist var främst verksam som tecknare och grafiker. Lindkvist är representerad vid bland annat Uppsala universitetsbibliotek. Han är begravd på Vaksala kyrkogård.

Källor 
 Jonas Lindkvist - uppländsk tecknare och grafiker, Allan Ellenius. 1956
 Lindkvist, Erik Jonas på SvenskaGravar.se

Noter

Externa länkar 
 Jonas Lindkvist i konstnärslexikonett Amanda

Vidare läsning 
 

Svenska illustratörer
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek
Konstnärer från Sundsvall
Födda 1889
Avlidna 1955
Män
May (film)

May är en amerikansk skräckfilm från 2002 i regi av Lucky McKee, med Angela Bettis, Jeremy Sisto, Anna Faris och James Duval i rollerna.

Handling 
May hade en svår uppväxt. Hon hade problem med synen och blev därför utfryst och mobbad av de andra barnen i skolan. Hennes enda vän var en konstig docka som hon fått av sin mamma på sin födelsedag.

Hon påverkas av sin uppväxt även som vuxen. Hon har kvar dockan och pratar med den, precis som om den vore en levande person. Hon arbetar som veterinär och har svårt att få kontakt med sin omgivning. Men sen träffar hon mekanikern Adam, som hon blir förälskad i. De inleder ett förhållande, men Mays märkliga och bisarra beteende skrämmer bort Adam.

Då är May plötsligt ensam med sin gamla docka igen. Dockan går sönder av en olyckshändelse och May bestämmer sig för att göra en ny – med delar av människor!

Rollista

Externa länkar

Filmer 2002
Amerikanska skräckfilmer
Amerikanska dramafilmer
HBTQ-relaterad film
Nicolai Dalhoff

Nicolai Christian Dalhoff, född 1843, död 1927, var en dansk präst. Han var far till Johannes Dalhoff och svärfar till Alf Guldberg.

Dalhoff var 1880-1913 föreståndare för Diakonissestiftelsen i Köpenhamn, och verksam för diakonin, nykterhetsrörelsen och kyrkligt socialt arbete, inom vilka ämnen han utgivit flera skrifter, bland annat Diakonissestiftelsens festskrifter 1888 och 1913.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska präster
Födda 1843
Avlidna 1927
Män
Svensk uppslagsbok
Världsrekordutveckling utomhus i hopp

Nedanstående listor redogör för världsrekordutvecklingen utomhus i friidrottens hoppgrenar. 

Listorna upptar endast rekord som godkänts av Internationella friidrottsförbundet, IAAF, om ej annat anges. Rekord som godkänts men senare strukits, till exempel för brott mot dopningsbestämmelser, ingår inte. Ej heller ingår äldre rekord i grenar där IAAF år 2011 ej längre noterar rekord.

Sedan 2000 accepteras även resultat gjorda på anläggningar med eller utan tak som rekord. Dock har inte inomhusresultat godkänts retroaktivt. Från och med år 2000 är därför rekorden absoluta. 

Sedan 1936 godkänns inte resultat i längdhopp och tresteg som rekord, om medvinden överskridit 2,0 m/s.

Herrar

Höjdhopp

Stavhopp

Längdhopp

Tresteg

Damer

Höjdhopp

Stavhopp 

i betecknar resultat inomhus.

Längdhopp

Tresteg

Fotnoter

Källor 

Friidrottsrekord
François Jaffrennou

François-Joseph-Claude Jaffrennou, född 15 mars 1879 i Carnoët i Côtes-d'Armor i Frankrike, död 26 mars 1956 i Bergerac i Dordogne i Frankrike, var en bretonsk författare, poet och redaktör. Han var även regionalist, nationalist och nydruidistisk bard, och gick även under bardnamnet Taldir. Han blev riddare inom Hederslegionen 1938.

Biografi
Jaffrennou föddes i Carnoët i Bretagne. Hans far, Claude Jaffrennou, var notarie och hans mor Anne-Marie Ropars var poet och dotter till borgmästaren i Bolazec.

I augusti 1898 bildades Bretonska regionalistiska unionen av Régis de l'Estourbeillon i Morlaix i Finistère. Jaffrenou blev sekreterare i avdelningen tillägnad bretonska och dess litteratur. Mellan 1898 och 1899 arbetade han i Morlaix för tidningen La Résistance där han publicerade en sida om bretonsk litteratur. 1897 översatte han den kymriska nationalsången Hen Wlad Fy Nhadau till bretonska som sedan 1903 är Bretagnes nationalsång. Den publicerades följande år i La Résistance.

I juli 1899 for han till en eisteddfod i Cardiff tillsammans med tjugoen andra bretoner. Vid gorsedden blev han godkänd som bard under bardnamnet Taldir ab Hernin av stordruiden där. I oktober samma år flyttade han till Rennes för att studera juridik. Där träffade han redaktören för tidningen L'Ouest-Éclair, vari han kom att publicera två spalter på bretonska.

1901 var han med och bildade Goursez Vreizh, Bretagnes nationella gorsedd, tillsammans med bland annat Jean Le Fustec. Han fortsatte att vara aktiv inom Bretonska regionalistiska förbundet och deltog i tidningen La Bretagne libertaire 1923. 1926 skapade han An oaled ett nyhetsbrev som utkom kvartalsvis där han förespråkade regionalism och bardism på franska och bretonska. Han fortsatte att publicera detta till sin död. 1933 blev han stordruid vid Goursez Vreizh.
 
1944 arresterades han av franska motståndsrörelsen under andra världskriget för att ha tjänat fienden och stöttat Philippe Pétain. Han frigavs men arresterades åter igen samma månad. Han frigavs 1946 och återvände aldrig till Bretagne, han återvände till Bergerac där han dog 1956. Han är begraven i Carhaix.

Referenser

Bretonskspråkiga författare
Bretonska poeter
Franska politiker
Mottagare av Hederslegionen
Födda 1879
Avlidna 1956
Män
Multiplikatoreffekt

Multiplikatoreffekten är ett makroekonomiskt begrepp främst förknippat med keynesiansk kontracyklisk finanspolitik. Politikens effekt innebär en ekonomisk intervention genom att offentliga medel tillförs ekonomin, med målet att stimulera den ekonomiska aktiviteten och förskjuta den aggregerade efterfrågan (AD) till ett högre läge. Multiplikatoreffekten består i att den ursprungliga utgiftökningen understiger intäkterna för den förda politiken - genom att de ökade offentliga investeringarna och konsumtionen genererar arbetstillfällen, som i sin tur leder till ytterligare konsumtion och fler investeringar. Multiplikatoreffektens styrka påverkas även av förändringar i skatteskalorna. En sänkt skattenivå i kombination med ökade utgifter kommer generera en högre effekt.  

John Maynard Keynes menade att en relativt liten förändring av statens utgifter och skatter skulle räcka för att styra ett lands ekonomi i rätt riktning.

Se även 
 John Maynard Keynes
 Nationalekonomi
 Keynesianska korsmodellen

Referenser 

Ekonomi
Nationalekonomi
Keynesianism
Aggregerad efterfrågan

Aggregerad efterfrågan (AD) är den totala efterfrågan på produkter och tjänster i ett land som mäts genom BNP:

 

 C = Konsumtionsvaruefterfrågan
 I = Investeringsefterfrågan
 G = Efterfrågan på offentliga varor och tjänster
 X = Exportvaruefterfrågan
 IM = Importefterfrågan
 (X - IM) = NX = Nettoexport

Se även 
 Aggregerat utbud
 Keynesianska korsmodellen

Referenser 

Ekonomi
Nationalekonomi
Konsumtion
Cornelia de Langes syndrom

Cornelia de Langes syndrom (CdL) eller Brachmann-de Langes syndrom kännetecknas av medfödda missbildningar, kortväxthet och utvecklingsstörning. Syndromet beskrevs första gången 1916 av W. Brachmann och 1933 av barnläkaren Cornelia de Lange i Amsterdam.

Förekomst 
I USA beräknas ett CdL förekommer hos ett barn på 10 000 - 30 000. I en studie i Storbritannien uppges i stället ett barn på 40 000 - 100 000.

Symptom 
 Låg födelsevikt
 Ökad behåring (hirsutism) på rygg, skuldror, öron, armar och ben
 Litet huvud (mikrocefali)
 Lindrig till svår utvecklingsstörning

Orsaker 
Mutationer av gen, t ex:

 på korta armen (p) av kromosom 5. Genen har beteckningen NIPBL (Nipped-B-Like) och styr bildningen av (kodar för) äggviteämnet (proteinet) delangin. Hos fler än hälften finns en mutation i NIPBL.

SMC1L1 på X-kromosomen (har upptäckts hos cirka 4 procent) 
SMC3 och SMC1A (ger en lindrig variant av syndromet)

Källor 

Socialstyrelsen

Referenser 

Genetiska sjukdomar
Syndrom
Utvecklingsstörningar
Kortvuxenhet
Depå (racing)

Depå är den plats på racerbanan, där teamen har sina garage under en tävlingshelg. I depån sker bland annat underhåll av fordon, reparationer och bränslepåfyllning. Under längre tävlingar, som i exempelvis Formel 1, utförs så kallade depåstopp under tävlingens gång. Då kan förarna köra in i depån, stanna utanför sitt depågarage och exempelvis få sina däck bytta, samt i vissa mästerskap även få bränslepåfyllning.

Förarnas team har tillgång till datorer i depån, där de kan se aktuell teknisk data som skickas från bilarna/motorcyklarna och därmed kunna lägga upp strategi för när föraren ska göra depåstopp och om något på bilen måste justeras. Teamen har även tillgång till så kallad teamradio i depån, vilken gör att teampersonalen kan konversera med föraren ute på banan.

Se även 
Lista över motorsporttermer

Externa länkar 

Racing
Motorsporttermer
Mariana Stjerna

Britt-Mariana Stjerna, född 25 mars 1921 i Kungsholms församling i Stockholm, död 4 maj 2023 i Ludvika,  var en svensk författare, översättare, lärare och medium. 

Mariana Stjerna hade en bakgrund som lärare, men sade sig ha haft så kallade paranormala mediala förmågor sedan barndomen. Detta resulterade i ett antal egna böcker för vuxna och barn samt översättning av utländska böcker inom esoteriska ämnen, ofta i kommunikation med existenser i den så kallade andevärlden och utomjordiskt liv bortom den vanliga fysiska verkligheten, enligt henne själv.

På 1990-talet sade hon sig bland annat med säkerhet ha fått en bestående kontakt med den 1968 avlidne författaren Jan Fridegårds ande från "andra sidan", och han sade sig vilja förmedla viktiga insikter och erfarenheter från tiden efter sin fysiska död. Detta samarbete resulterade i en serie böcker: På änglavingar (1998), Tidsresa till ursprunget och framtiden (2005), Graalens gåta - Jesus och Maria Magdalena ur ett nytt perspektiv (2005), Det osynliga folket - i naturens magiska värld (2009) och På uppdrag i rymden (2012), samtliga på Solrosens förlag.

Böcker
På uppdrag i rymden, 2012
Agartha - jordens inre värld, 2010
The Bible bluff : Jesus and Mary Magdalene from another angle, (engelsk översättning) 2009
Det osynliga folket : i naturens magiska värld, 2009
Anna och Carlos möter sina förfäder : om ursprungsfolkens hemligheter, 2005
Graalens gåta : Jesus och Maria Magdalena ur ett nytt perspektiv, 2005
Tidsresa till ursprunget och framtiden, 2005
Spå dig själv och dina vänner, 2001
På änglavingar, 1998
Vad händer efter döden, mamma?, 1995
Kosmiska äventyr i det blå, 1994
Den sjungande stenen, 1993
Legenden om Issa, 1992
Tillbaka till Atlantis : en roman, 1991
Miriams sång : en roman om dödahavsrullarnas folk esséerna, 1990
En värld inuti en värld. Del 2, 1988
En värld inuti en värld : X-7 rapporterar : meddelanden från Sovjet beträffande teorin och tillämpningen av färg-ton-strålning genom gruppen känd som X-7, (av Anne K Edwards, översättning: Mariana Stjerna), 1986
Död är liv : en läroskrift i konsten att dö och vad döden egentligen är; av Mästaren av lotusblomman i dialog med Mariana Stjerna 1984

Referenser

Externa länkar
Om Mariana Stjernas böcker
Solrosens förlags webbplats

Svenska författare
Personer inom det paranormala
Medier
Svenska hundraåringar
Författare från Stockholm
Födda 1921
Avlidna 2023
Kvinnor
Klippans köping

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Klippans köping. För orten se Klippan, för dagens kommun, se Klippans kommun.

Klippans köping var en tidigare kommun i Kristianstads län.

Administrativ historik
Klippans köping bildades 1945 genom en ombildning av Gråmanstorps landskommun där 22 januari 1887 municipalsamhället Klippan inrättats. 1952 inkorporerades Vedby landskommun och delar av Västra Sönnarslövs landskommun och 1971 ombildades köpingen till Klippans kommun.

Köpingen hörde till Klippans församling som före 1945 hette Gråmanstorps församling.

Köpingsvapnet
Blasonering: I sköld en fors av silver, utformad som en högerstråle, bildad ovan av en vågskura och nedan av en rak skura samt gränsande ovan mot blått och nedan mot svart.

Vapnet fastställdes 1961. Det registrerades för Klippans kommun i PRV 1974.

Geografi
Klippans köping omfattade den 1 januari 1952 en areal av 137,99 km², varav 136,32 km² land.

Tätorter i köpingen 1960

Tätortsgraden i köpingen var den 1 november 1960 77,8 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Källor

Indelningar i Klippans kommun
Sveriges köpingar
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Gråmanstorps socken

Gråmanstorps socken i Skåne ingick i Norra Åsbo härad och området ingår sedan 1971 i Klippans kommun och motsvarar från 2016 Klippans distrikt.

Socknens areal är 44,16 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 6 272 invånare.  Tätorten Klippan samt kyrkbyn Gråmanstorp med sockenkyrkan Gråmanstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gråmanstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Gråmanstorps landskommun. Landskommunen ombildades 1945 till Klippans köping som 1971 ombildades till Klippans kommun. Församlingen namnändrades 1945 till Klippans församling. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Klippan, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Norra Åsbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Norra Åsbo kompani.

Geografi
Gråmanstorps socken ligger sydost om Ängelholm med Rönne å i sydväst. Socknen är en odlad slättbygd i söder och småkuperad skogsbygd i norr.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns åtta gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1378 Grymelstorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden är troligen mansnamnet Grimulf..

Se även
 Gråmanstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Klippans hembygdsförening

Indelningar i Klippans kommun
Socknar i Norra Åsbo härad