kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gödestads landskommun

Gödestads landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Gödestads socken i Himle härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Himledalens landskommun som senare 1971 uppgick i Varbergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Varbergs kommun
Hunnestads landskommun

Hunnestads landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Hunnestads socken i Himle härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Himledalens landskommun som senare 1971 uppgick i Varbergs kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Varbergs kommun
Rolfstorps landskommun

Rolfstorps landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Rolfstorps socken i Himle härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Himledalens landskommun som senare 1971 uppgick i Varbergs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Rolfstorps landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Varbergs kommun
Skällinge landskommun

Skällinge landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Skällinge socken i Himle härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Himledalens landskommun som senare 1971 uppgick i Varbergs kommun.

Politik

Mandatfördelning i Skällinge landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Indelningar i Varbergs kommun
Grimetons församling

Grimetons församling var en församling i Göteborgs stift, Varbergs kommun i Hallands län.

Församlingskyrka var Grimetons kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2002 moderförsamling i pastoratet Grimeton och Rolfstorp som 1962 utökades med Hunnestad,  Gödestads, Skällinge och Nösslinge församlingar.  Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 138308.

Se även 
 Grimetons socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Gödestads församling

Gödestads församling var en församling i Göteborgs stift, Varbergs kommun i Hallands län. Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling

Församlingskyrka var Gödestads kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Hunnestad och Gödestad. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Grimeton, Rolfstorp, Hunnestad, Gödestad, Skällinge och Nöslinge.  Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 138306.

Se även 
Gödestads socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Hunnestads församling

Hunnestads församling var en församling i Göteborgs stift, Varbergs kommun i Hallands län.

Församlingskyrka var Hunnestads kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Hunnestad och Gödestad. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Grimeton, Rolfstorp, Hunnestad, Gödestad, Skällinge och Nöslinge.  Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 138307.

Se även 
 Hunnestads socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Rolfstorps församling

Rolfstorps församling var en församling i Göteborgs stift, Varbergs kommun i Hallands län. Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling.

Församlingskyrka var Rolfstorps kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Grimeton och Rolfstorp som 1962 utökades med Hunnestads,  Gödestads, Skällinge och Nösslinge församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 138305.

Se även 
 Rolfstorps socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Skällinge församling

Skällinge församling var en församling i Göteborgs stift, Varbergs kommun i Hallands län. Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling.

Församlingskyrka var Skällinge kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Valinge, Stamnared, Skällinge och Nösslinge. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Grimeton, Rolfstorp, Hunnestad, Gödestad, Skällinge och Nösslinge.  Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 138304.

Se även 
 Skällinge socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Färglav

Färglav (Parmelia saxatilis) är en allmänt mycket förekommande bladlav som växer på stenar och berghällar. Den har bladlik, rosettformig bål med åsigt rynkad ovansida. Enstaka lavar växer med tiden ofta samman så att större "kakor" bildas. Dess namn kommer av att den använts för färgning av textiler. Enligt äldre litteratur kunde man få fram 30 olika färger från färglav, som dessutom var för ändamålet enkel att samla in, då den lätt lossnar från sitt underlag.

Bygdemål

Referenser 
Moberg, Roland & Holmåsen, Ingemar. Lavar - en fälthandbok, Interpublishing AB, 1982.

Noter

Externa länkar 

Naturhistoriska riksmuseet om färglav

Lavar
Hunnestads socken

Hunnestads socken i Halland ingick i Himle härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun och motsvarar från 2016 Hunnestads distrikt.

Socknens areal är 14,92 kvadratkilometer, varav 14,82 land. År 2000 fanns här 505 invånare. Kyrkbyn Hunnestad med sockenkyrkan Hunnestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hunnestads socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hunnestads församling och för de borgerliga frågorna till Hunnestads landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Himledalens landskommun som 1971 uppgick i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Himledalens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hunnestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Himle härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Hunnestads socken ligger öster om Varberg och söder om Himleån. Socknen är en öppen mjukt kuperad slättbygd med skogsbackar längs Himlaån.

Fornminnen 
Från stenåldern finns flera boplatser och en hällkista och från bronsåldern et tiotal högar. Från äldre järnåldern finns ett gravfält och enstaka stensättningar. En fornborg ligger på gränsen mot Träslövs socken.

Namnet
Namnet (1461 Hwndestade) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller troligen en hund eller möjligen ett mansbinamn. Efterleden är sta(d), 'plats, ställe'.

Socknens namn fastställdes av Kungl. Maj:t den 22 oktober 1927 som Hunnestad, då tidigare även stavningen Hunestad förekommit.

Befolkningsutveckling

Se även
Hunnestads församling
Lista över fasta fornminnen i Varbergs kommun (Hunnestad)

Referenser

Externa länkar

Hunestads socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Hunnestads sockensida och hembygdsförening

Socknar i Himle härad
Indelningar i Varbergs kommun
Den tillfällige turisten (film)

Den tillfällige turisten är en amerikansk dramafilm från 1988, i regi av Lawrence Kasdan med William Hurt i huvudrollen. Filmen hade Sverigepremiär den 3 mars 1989.

Handling 
Macon Leary jobbar med att skriva reseguider för affärsmän. Efter att hans 12-årige son blivit ihjälskjuten, håller hans äktenskap med Sarah på att falla samman, och när Macon blir tillfälligt rörelsehindrad efter att ha fallit nedför källartrappan flyttar han hem till sina excentriska syskon Rose, Porter och Charles. Macon anställer den egensinniga och bohemiska Muriel Pritchett, som har en sjuklig son,  för att gå ut med hans hund Edward. Efter ett tag inleder de två ett förhållande. När Sarah får reda på detta beslutar hon sig för att hon vill starta om på nytt med Macon och föreslår att de ska flytta tillbaka till deras gamla hus. Macon lämnar Muriel och återvänder till Sarah. När Macon åker till Paris för att samla material till reseguiden, visar det sig att Muriel är med på flygplanet, och dessutom bor på samma hotell som han, efter att ha läst om hotellet i Macons guide.

Nomineringar och priser 
 Geena Davis vann en Oscar för bästa kvinnliga biroll.

Rollista (urval) 
William Hurt - Macon Leary
Kathleen Turner - Sarah Leary
Geena Davis - Muriel Pritchett
Bill Pullman - Julian
Amy Wright - Rose Leary
David Ogden Stiers - Porter Leary
Ed Begley, Jr. - Charles Leary

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 1988
Amerikanska dramafilmer
Filmmusik av John Williams
K. Sivert Lindberg

K. Sivert Lindberg, född 27 mars 1933 i Stockholm, är en svensk författare. Han är främst känd som poet, men har även publicerat en roman, noveller samt en biografi över Andris Blekte.

Vid sidan av författarskapet var Lindberg även verksam som gymnasielärare i svenska och tyska, bland annat vid Vasalundsskolan. År 2022 tilldelades han Samfundet De Nios Julpris.

Bibliografi
 Vädur, dikter, 1956.
 Ödlorna (under pseudonymen Ulf Veits), noveller, 1958.
 Återkomst (under pseudonymen Ulf Veits), noveller, 1959.
 Skepp, dikter, 1959.
 Kultur?, prosa, 1960.
 Skola, dikter, 1961.
 Medan Tya levde (under pseudonymen Ulf Veits), noveller, 1964.
 Kvast, dikter, 1966.
 Lugn som en filbunke, noveller, 1974.
 "Slöddret skall bort", roman, 1978.
 Navigera (tillsammans med Laris Strunke), 1990.
 Lava (tillsammans med Laris Strunke), 1993.
 Det medhavda (tillsammans med Laris Strunke), 1997.
 TUNGOR  (tillsammans med Laris Strunke),dikter, 1998.
 Uggla, dikter i urval 1999.
 Laris Strunke 2003.
 Nästa, dikter, 2004.
 Con brio! Teatermannen Andris Blekte, biografi, 2009.
 Husgrund (tillsammans med Laris Strunke), 2011.
 Noter (tillsammans med Laris Strunke), 2016.
 Brunn, ettordsdikter, 2019.
 TÖ (tillsammans med Laris Strunke), 2019.
 Karin, dikter, 2022.

Källor

Se även
Essän Kring en lampa av Olle Thörnvall, som återfinns i Thörnvalls essäsamling På och utanför kartan, 2006, behandlar K. Sivert Lindberg.

Externa länkar
 

Svenska författare
Personer från Stockholm
Födda 1933
Levande personer
Män
Karl Twesten

Karl Twesten, född den 23 april 1820, död den 11 oktober 1870, var en tysk jurist och politiker, son till August Detlev Christian Twesten.

Twesten blev 1855 domare vid stadsrätten i Berlin (till 1868), och riktade 1861 i en flygskrift ett skarpt angrepp mot militärkabinettets chef general Manteuffel; detta ådrog honom en duell, i vilken han fick sin högra arm krossad. År 1862 valdes han till underhuset, blev snart en av Framstegspartiets ledare och var ordförande i viktiga utskott, särskilt om härordningen.

Han sökte en lösning på grundvalen av tjänstetidens nedsättande till två år. Men efter tyska enhetskriget 1866 var han med om att grundlägga det nationalliberala partiet och verka för en politisk kompromiss med regeringen, samt for genomförandet av den nya nordtyska förbundsförfattningen. I den nordtyska riksdagen spelade han en viktig roll både vid författningens avfattande och vid härfrågans avgörande.

Utöver skrifter om Schiller (1863) och Macchiavelli (1868) efterlämnade han ett större verk: Die religiösen, politischen und sozialen Ideen der asiatischen Kulturvolker und der Ägypter (2 band 1872—1873).

Källor 

 

Tyska jurister
Preussiska politiker
Tyska politiker under 1800-talet
Födda 1820
Avlidna 1870
Män
Salmonsens
Nils Hartzell

Nils Hartzell, född 15 augusti 1885 i Norrköpings Hedvigs församling, död 20 maj 1962 i Norrköpings Matteus församling, var en svensk friidrottare (höjdhopp). Han tävlade för klubbarna IFK Norrköping (år 1904) och AIK (år 1907).

År 1904 tog Hartzell SM-guld i höjdhopp med resultatet 1,70 m.

Han blev år 1907 den första officielle rekordhållaren i stående höjdhopp genom att hoppa 1,42 m. Han behöll rekordet tills Allan Bengtsson år 1908 förbättrade det till 1,47 m.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Svenska höjdhoppare
Svenska mästare i höjdhopp
Födda 1885
Avlidna 1962
Män
Idrottare från Norrköping
Svenska idrottare under 1900-talet
Anders Bovin

Anders Albert Bovin, född 25 november 1887 i Skövde församling, Skaraborgs län, död 28 februari 1969, i Sankt Görans församling, Stockholm
, var svensk friidrottare (höjdhopp). Han tävlade för klubben Jönköpings AIF.

Referenser

Källor

Noter

Svenska höjdhoppare
Män
Födda 1887
Avlidna 1969
Svenska mästare i höjdhopp
Karl Sandqvist

Karl Sandqvist var svensk friidrottare (höjd- och längdhopp). Han tävlade för klubben IF Swithiod.

Referenser

Källor

Svenska höjdhoppare
Svenska längdhoppare
Män
Födelseår saknas
Dödsår saknas
Svenska mästare i höjdhopp
Svenska mästare i längdhopp
Svenska idrottare under 1900-talet
Dreamin' Man Live '92

Dreamin' Man Live '92 är ett livealbum av Neil Young, utgivet 2009 som en del av Youngs Archives Performance Series. Det spelades in under en turné 1992 och innehåller akustiska soloversioner av de tio låtarna på albumet Harvest Moon.

Låtlista
Samtliga låtar skrivna av Neil Young.

"Dreamin' Man" - 5:03
"Such a Woman" - 4:59
"One of These Days" - 4:59
"Harvest Moon" - 5:26
"You and Me" - 4:01
"Hank to Hendrix" - 5:31
"Unknown Legend" - 4:47
"Old King" - 3:10
"Natural Beauty" - 11:26
"War of Man" - 6:27

Livealbum 2009
Livealbum av Neil Young
Album utgivna på Reprise Records
Thomas Pereira

Thomas Pereira, född den 1 november 1645 i São Martinho do Vale i Famalicão i Portugal, död den 24 december 1708 i Peking i Kina, var en portugisisk jesuit och musiker som verkade som missionär i Kina från år 1672. 

Han var bland annat i Macao där han var inskriven vid St. Pauls universitetskollegium. 

Pater Pereira knöts till Kangxi-kejsaren hov i Peking år 1673 som hovmusiker. Han och kejsaren blev vänner och kejsaren försökte senare att få den katolska kyrkan att utnämna Pereira till högste ledare för den katolska missionen i Kina. 

År 1689 sändes Pereira och hans medbroder pater Jean-François Gerbillon med de manchuriska förhandlarna som tolkar till Nibchu (Nertjinsk), där förhandlingar med Ryssland ledde till fördraget i Nertjinsk (år 1689), vilket innebar att ryssarna måste ge upp två utposter - varav den viktigaste var fortet Albazin, och att gränsen mellan Kina och Ryssland skulle gå längs Stanovojryggen (norr om Amur) och floden Argun.

Under perioden 1688 till 1694 var han, tillsammans med den franske jesuitpatern Antoine Thomas, de facto interimsdirektör för den kejserliga astronomibyrån, eftersom den egentliga ledaren inte var i Kina då. 

Det var särskilt inom musiken han utmärkte sig. Han författade ett viktigt traktat för den kinesiska publiken och europeisk musik, byggde en orgel och ett klockspel som båda användes i en av kyrkorna i Peking. Pater Pereira räknas som den som introducerade europeisk musik i Kina. Det var han som utvecklade kinesiska begrepp som översättning av västvärldens musikterminologi, och många av de uttrycken är fortfarande i bruk.

Litteratur
Joseph Schobert Sebes, The Treaty of Nerchinsk (Nipchu) 1689. A Case Study of the Initial Period of Sino-Russian Diplomatic Relations Based on the Unpublished Diary of Father Thomas Pereyra of the Society of Jesus.  (1957-58)

Referenser

Portugisiska romersk-katolska präster
Missionärer i Kina
Portugisiska musiker
Portugisiska astronomer
Portugisiska jesuiter
Missionärer
Födda 1645
Avlidna 1708
Nowp
Män
WP:Projekt Kina
HMS Ardent

HMS Ardent har åtta fartyg döpts till i Royal Navy och två andra planerats:

 var en 64-kanoners tredje klass linjeskepp sjösatt 1764. Hon tillfångatogs av fransmännen 1779, men återtogs 1782 och omdöptes HMS Tiger. Hon såldes 1784.
 var en 64-kanoners tredje klass linjeskepp sjösatt 1782. Hon fattade eld och exploderade nära Korsika 1794.
 var en 64-kanoners tredje klass linjeskepp sjösatt 1796. Hon har använts för hamntjänst från 1812 och bröts upp 1824.
 var en kanonslup sjösatt 1841 och skrotad 1865.
 HMS Ardent skulle ha varit en träskruvslup, men omdöptes  före sjösättningen 1843. 
 var en Ardent-klass torpedjagare sjösatt 1894 och skrotad 1911.
 var en Acasta-klass jagare sjösatt 1913 och sjönk i slaget vid Jylland år 1916.
 var en A-klass jagare sjösatt 1929 och sjönk 1940.
HMS Ardent skulle blivit en Amphion-klass ubåt men hon avbeställdes 1945.
 var en Amazon-klass fregatt sjösatt 1975 och sänkt 1982 under Falklandskriget.

Se även
Gävle södra station

Gävle södra station eller Danspalatset Maxim är en stationsbyggnad i Gävle, söder om Gavleån. Den ritades av dåvarande stadsarkitekten Gunnar Wetterling med assistans av Gunnar Jacobson och bygget pågick mellan 1925 och 1926. Den blev ett statligt byggnadsminne 1986 och omvandlades till ett byggnadsminne enligt Kulturmiljölagen 2001. Byggnaden betraktas idag som en av Sveriges främsta tjugotalsklassicistiska byggnader.

Stationen hade öppnats av Uppsala-Gävle Järnväg (UGJ) 1874, som även 1877 byggde en bro över Gavleån för att få anslutning till den av Gävle-Dala Järnväg (GDJ) nybyggda Gävle C som invigdes samma år. Bron var viktig för trafiken till de senare öppnade banorna Gävle-Ockelbo Järnväg (GOJ) och Ostkustbanan (OKB) mot Sundsvall. Gävle-Dala Järnväg trafikerade inte Gävle södra station.

Det första stationshuset revs och ersattes av UGJ med ett nytt, färdigt 1926. Westerling hade först planerat för en byggnad i putsad sten, men ändrade till tegelfasad. Byggnaden står på en slät stensockel. Den är i två våningar rött tegel med en central glasad båge. Huvudentrén har placerats i glasbågens mitt och bågen kröns av en fasadskulptur i sten som avbildar järnvägens emblem, ett hjul med två vingar. Fasadskulpturen är i sin tur är placerad under byggnadens klocktorn i trä. När UGJ köptes av svenska staten 1933 och Statens Järnvägar (SJ) tog över driften, flyttades trafiken till Gävle C och Gävle Södra stängdes. Byggnaden fick alltså en kortvarig funktion som järnvägsstation. Den har därefter använts som lager, kontor, sporthall och som danslokal med namnet Maxim. Den utnyttjas fortfarande som konferens- och nöjeslokal under namnet Maxim Nöjesstationen.

Tornuret ovanför entrén ersattes av ett nytt 1988.

Galleri

Källor

Externa länkar

Byggnader ritade av Gunnar Wetterling
Byggnader och anläggningar i Gävle
Järnvägsstationer invigda 1926
Nedlagda järnvägsstationer i Gävleborgs län
1926 i Sverige
Järnvägsstationer stängda 1933
Byggnadsminnen i Gävleborgs län
Barne kontrakt

Barne kontrakt var ett kontrakt inom Svenska kyrkan i Karlstads stift. Kontraktet upphörde 31 december 2000 och samtliga ingående församlingar övergick till Skara-Barne kontrakt.

Kontraktskoden var 0302.

Administrativ historik
Kontraktet omfattade från före 1962
Levene församling
Sparlösa församling
Longs församling
Slädene församling
Ryda församling
Naums församling
Södra Kedums församling
Vara församling
Skarstads församling
Önums församling
Hällums församling
Jungs församling som 1962 överfördes till Domprosteriet men återfördes hit 1995
Öttums församling som 1962 överfördes till Domprosteriet men återförde hit 1995
Fyrunga församling som 1962 överfördes till Domprosteriet men återförde hit 1995
Saleby församling som 1989 överfördes till Kållands kontrakt
Trässbergs församling som 1989 överfördes till Kållands kontrakt
Härjevads församling som 1989  överfördes till Kållands kontrakt
Järpås församling som 1995 överfördes till Kållands kontrakt
Uvereds församling som 1995 överfördes till Kållands kontrakt
Häggesleds församling som 1995 överfördes till Kållands kontrakt

1962 tillfördes från Vånga kontrakt
Larvs församling
Längjums församling
Tråvads församling
Bitterna församling
Laske-Vedums församling
Elings församling
Södra Lundby församling
Essunga församling
Lekåsa församling
Barne-Åsaka församling
Fåglums församling
Kyrkås församling
1995 tillfördes från Väne kontrakt
Tengene församling
Trökörna församling
Hyringa församling
Malma församling
Längnums församling
Särestads församling
Bjärby församling
Håle församling
Tängs församling
Flakebergs församling
Flo församling
Ås församling
Sals församling
Främmestads församling
Bärebergs församling
1995 tillfördes från Domprosteriet
Kvänums församling
Norra Vånga församling
Edsvära församling

Referenser
Regional koder 1998 (pdf) Scb
post om kontraktet i Riksarkivet
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok

Noter

upplösningar 2000

Historiska kontrakt i Skara stift
Martin van den Bogaert

Martin van den Bogaert, född 1637, död 2 maj 1697, var en fransk-holländsk bildhuggare.

Martin van den Bogaert kallade sig i Frankrike, där han vann högt anseende, Martin Desjardins. Han blev slutligen chef för konstakademin och utförde talrika skulpturer för kyrkor och slott. Han främsta arbete, en staty av Ludvig XIV, är nu förstörd sånär som på sockelbilderna, som förvaras på Louvren.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Noter 

Nederländska skulptörer
Franska skulptörer
Födda 1637
Avlidna 1697
Män
Sony Ericsson Xperia X2

Sony Ericsson Xperia X2 är en mobiltelefon, smarttelefon, från Sony Ericssons Xperia-serie. Mobilen har en 3,2-tumsskärm, 8,1 megapixelkamera, Wi-Fi, GPS och 3G.

Xperia X2
Aleksandr Bogdanov

Aleksandr Bogdanov (ryska: Александр Богданов), pseudonym för Aleksandr Aleksandrovitj Malinovskij, född 22 augusti 1873 i Sokulka, guvernementet Grodno, död 7 april 1928 i Moskva, var en rysk filosof och sociolog.

Bogdanov författade flera på sin tid mycket populära arbeten i nationalekonomi. Han hade tidigt en ledande roll i RSDAP:s bolsjevikfraktion, innan han blev utesluten 1909.

Bogdanov utformade den "allmänna organisationsvetenskapen", av honom kallad tektologi, vars uppgift är att med "det organiserade tänkandets metoder omvandla världen till en organiserad helhet".

Bland Bogdanovs arbeten märks Der rote Stern, utopistischer Roman (1923), Die Entwicklungsformen der Gesellschaft und Wissenschaft (1924) samt Tektologie. Allgemeine Organisationslehre (1926); dessa verk skrevs dock på ryska.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Noter

Gammalbolsjeviker
Ryska sociologer
Ryska filosofer
Födda 1873
Avlidna 1928
Män
Svensk uppslagsbok
Personer från Podlasiens vojvodskap
Belarusiska nationalekonomer
Bogislav I av Pommern

Bogislav I av Pommern, död 18 mars 1187, var en pommersk hertig.

Bogislav stred med Danmark om herraväldet över Rügen på 1180-talet men besegrades av Absalon Hvide. Han var den förste pommerske fursten som blev tysk riksfurste.

Efter hans död delades styret i Pommern av sönerna Bogislav II och Kasimir II.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Noter

Tyska furstar
Födda 1100-talet
Avlidna 1187
Män