kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Deland

Deland (uttalas [deláng]) är ett efternamn, som den 31 december 2013 bars av 33 personer bosatta i Sverige. Namnet har franskt ursprung och är känt genom en skådespelarsläkt, som var verksam i Sverige från senare delen av 1700-talet. Det har också använts som soldatnamn.

Personer med efternamnet Deland

 Betty Deland (1831–1882), skådespelare, som gift  Betty Almlöf
 Carolina Deland (1778–1866), född Kuhlmann, skådespelare
 Charlotta Deland (1807–1864), skådespelare
 Emilia Deland (1819–1854), skådespelare
 Fredrik Deland (1812–1894), skådespelare
 Jean Pierre Deland (1763–1818), violinist
 Josefina Deland (1814–1890), feminist, författare och lärare
 Louis Deland (1772–1823), sångare, skådespelare, balettmästare
 Maria Deland (1778–1845), skådespelare
 Mats Deland (född 1961), historiker och skribent
 Otto Deland (1800–1856), skådespelare
 Pierre Deland (1805–1862), skådespelare och teaterdirektör

Släktträd för skådespelarsläkten
 Louis Antoine Deland, från Luxemburg, kammartjänare hos drottning Sofia Magdalena
 Jean Pierre Deland (1763–1818), violinist
 Pierre Deland (1805–1862)
 + Charlotta Deland 1807–1864), född de Broën, gift 1831 med Pierre Deland 
 Betty Almlöf (1831–1882)
 + Knut Almlöf (1829–1899), gift 1857 med Betty Almlöf
 Fredrik Deland (1812–1894)
 Emilia Deland (1819–1854), gift 1837 med Fredrik Deland
 Louis Deland (1772–1823)
 + Carolina Deland (1778–1866), född Kuhlmann, gift 1799–1802 med Louis Deland
 Otto Deland (1800–1856)
 + Maria Deland (1778–1845), född Rydberg, gift 1811 med Louis Deland
 Josefina Deland (1814–1890), feminist, författare och lärare

Källor

Se även 
 DeLand

Franska efternamn
Svenska efternamn
Svenska släkter
Soldatnamn
Östra Ryds socken, Uppland

Östra Ryds socken i Uppland ingick i Danderyds skeppslag. Området ingår numera i Österåkers kommun (huvuddelen), från 2016 inom Österåker-Östra Ryds distrikt, Täby kommun (Vågsjöområdet  väster om Ullnasjön, Vaxholms kommun (Bogesundslandet) och Lidingö kommun (Storholmen)

Socknens areal är 74,63 kvadratkilometer, varav 71,97 land. År 1955 fanns här 645 invånare. Rydboholms slott, Bogesunds slott, tätorten Rydbo samt sockenkyrkan Östra Ryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Östra Ryds socken har medeltida ursprung. 1652 utbröts Vaxholms stad och Vaxholms församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Östra Ryds församling och för de borgerliga frågorna till Östra Ryds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Österåkers landskommun som 1974 uppgick i Vaxholms kommun där området sedan utbröts 1983 och uppgick i Österåkers kommun. Församlingen uppgick 1992 i Österåker-Östra Ryds församling. I samband med återbildandet 1983 av Vaxholms kommun, så utbröts delar (Bogesundslandet) ur denna socken dit och till Vaxholms församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Österåker-Östra Ryd, med samma omfattning som Österåker-Östra Ryds församling hade 1999/2000 och fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Danderyds skeppslag. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Östra Ryds socken ligger nordost om Stockholm norr om Askrikefjärden med Stora Värtan i sydväst och Ullnasjön i nordväst. Huvuddelen av Bogesundslandet ligger inom socknen. Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsbygd vid vattnen och i sänkor.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns cirka 20 gravfält. Fem runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet (1000-talet rudi, 1298 Ridhum) är ett bygdenamn som innehåller ryd, 'röjning'.

Se även
Östra Ryds församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Danderyds skeppslag

Indelningar i Österåkers kommun
Indelningar i Vaxholms kommun
Östra Ryds församling, Stockholms stift

Östra Ryds församling var en församling i Svenska kyrkan i Stockholms stift och i Österåkers kommun. Församlingen uppgick 1992 i Österåker-Östra Ryds församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 1652 utbröts Vaxholms församling.

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat för att därefter till 1992 vara annexförsamling i pastoratet Österåker och Östra Ryd. Församlingen uppgick 1992 i Österåker-Östra Ryds församling.

Kyrkoherdar

Kyrkomusiker

Kyrkobyggnader
 Östra Ryds kyrka

Se även
Östra Ryds socken

Källor

Indelningar i Österåkers kommun

Historiska församlingar i Stockholms stift
Täby socken, Uppland

Täby socken i Uppland ingick i Danderyds skeppslag och området utgör numera huvuddelen av Täby kommun. Området med de utökningar som skedde med köpingen motsvarar från 2016 Täby distrikt.

Socknens areal var 63,15 kvadratkilometer, varav 57,84 land.   Näsby slott, godset och stadsdelen Viggbyholm samt Täby kyrkby med sockenkyrkan Täby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Täby socken har medeltida ursprung.

Täby var under lång tid endast namnet på den runt kyrkan lilla by som vuxit upp under flera århundraden. 

Täby socken sträckte sig fram till 1623 över stora delar av södra Roslagen och omfattade nuvarande Täby, Danderyds och Lidingö kommuner samt Bogesundslandet, där Danderyds och Lidingö kyrka utgjorde annexkyrkor i socknen. Danderyds kyrka och Djursholms gods bröt sig 1623 ut ur Täby socken och bildade egen socken tillsammans med Lidingö. Trots att Täby kyrka är betydligt mindre än Danderyds kyrka var det Täby kyrka som kyrkoherden hade som sin huvudkyrka, detta har sin grund i att Täby kyrka var betydligt äldre än Danderyds som uppfördes på 1400-talet. 

De två slotten Näsby och Djursholm var betydelsefulla vid sockeningsdelningen då Djursholms slotts ägor kom att tillhöra Danderyds socken och Näsby slott och dess ägor kom att tillhöra den nu betydligt mindre Täby socken. Täby socken var under denna tid den något förmögnare socknen jämte Danderyd då Näsby slott men även gårdarna Tibble, Gribby, Karby och Såsta hade stora ägor åkermark, vilket ofta var av största betydelse för en sockens välstånd. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Täby församling och för de borgerliga frågorna till Täby landskommun. Landskommunen ombildades med viss utökning (Lahäll) 1948 till Täby köping som 1971 ombildades till Täby kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Täby, med samma omfattning som Täby församling hade vid årsskiftet 1999/2000, vilket är något mer än sockenområdet 1948.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Danderyds skeppslag. De indelta soldaterna tillhörde Livregementets dragonkår, Livskvadronen, Livkompaniet. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Täby socken ligger nordost om Stockholm med Stora Värtan i sydost, Ullnasjön i nordost och Vallentunasjön i nordväst. Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsbygd vid vattnen och i dalar.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns 90 gravfält, stensträngar och två fornborgar. Bland 29 bevarade runristningar återfinns flera av Jarlabankestenarna.

Namnet
Namnet (1000-talet tabu, Täby) kommer från kyrkbyn. Förleden är tä, 'fägata; bygata' och efterleden by, 'by; gård'.

Se även
Täby församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Danderyds skeppslag

Indelningar i Täby kommun
Österåkers församling, Stockholms stift

Österåkers församling var en församling i Svenska kyrkan i Stockholms stift och i Österåkers kommun. Församlingen uppgick 1992 i Österåker-Östra Ryds församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat för att därefter till 1992 vara moderförsamling i pastoratet Österåker och Östra Ryd. Församlingen uppgick 1992 i Österåker-Östra Ryds församling.

Kyrkoherdar

Kyrkobyggnader
 Österåkers kyrka

Se även
Österåkers socken

Källor

Indelningar i Österåkers kommun

Historiska församlingar i Stockholms stift
Brosset

Brosset är ett efternamn av franskt ursprung, och  som även förekommer i Sverige.  Den 31 december 2018 var 8 personer med namnet folkbokförda i Sverige.

Personer med efternamnet Brosset
 Alexis Brosset (1912–2002), svensk läkare
 Charlotta Brosset (1905–2001), svensk konstnär
 Cyrill Brosset (1908–2002), svemnsk oorganisk kemist, professor
 Marie-Félicité Brosset (1802–1880), fransk orientalist
 Yvonne Brosset (1935–2019), svensk balettdansös och skådespelare

Släktinformation
Cyrill Brosset var bror till Alexis Brosset, gift med Charlotta Brosset och far till Yvonne Brosset.

Källor

Franska efternamn
Svenska släkter
Österåkers landskommun, Uppland

För landskommunen med detta namn i Södermanland, se Österåkers landskommun, Södermanland.
Österåkers landskommun var en kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Österåkers socken i Åkers skeppslag i Uppland.

Vid kommunreformen 1 januari 1952 inkorporerades nästan hela Östra Ryds landskommun med 667 invånare (enligt folkräkningen den 31 december 1950) och omfattande en areal av 74,63 km², varav 71,97 km² land. Ett obebott område (Myrholmen och Pålsundsklippan) av Östra Ryds landskommun omfattande en areal av 0,01 km², varav allt land, överfördes samma datum till Vaxholms stad.

Den 1 januari 1956 överfördes från Österåkers landskommun och Östra Ryds församling till Täby köping och Täby församling ett område med 14 invånare och omfattande en areal av 2,88 km², varav 2,45 km² land.

1 januari 1967 inkorporerades Ljusterö landskommun (937 invånare) samt Roslags-Kulla församling (360 invånare) ur Roslags-Länna landskommun.

Vid kommunreformen den 1 januari 1971 ombildades landskommunen till Österåkers kommun. Österåkers kommun uppgick 1974 i Vaxholms kommun, varur denna del bröts ut 1983 för att åter bilda Österåkers kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen först Österåkers församling. 1 januari 1952 tillkom Östra Ryds församling och den 1 januari 1967 tillkom församlingarna Ljusterö och Roslags-Kulla.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält en roslagsskuta av silver med svart brädgång samt vedlast av guld.

Österåkers kommunvapen fastställdes 1957 och visar en roslagsskuta.

Geografi
Österåkers landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 217,87 km², varav 210,36 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 217,91 km², varav 211,40 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 67,0 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Österåkers kommun
Indelningar i Vaxholms kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Österåkers socken

Österåkers socken kan syfta på:

Österåkers socken, Södermanland
Österåkers socken, Uppland
Fritz Bergman

Fritz Hilding Bergman, född 26 september 1920 i Helsingfors, död 2014 i Holmsund, var en svensk skogsvetenskaplig forskare och professor.

Bergman disputerade vid Skogshögskolan och avlade skoglig doktorsexamen. Han blev senare professor vid Sveriges lantbruksuniversitet (SLU), som Skogshögskolan 1977 gick upp i.

Bergman var ledamot av Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien från 1972 och ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien från 1981.

Källor 

Minnesord i Svenska Dagbladet, 27 september 2014, sid. 38

Svenska professorer i skogsvetenskap
Personer verksamma vid Sveriges lantbruksuniversitet
Ledamöter av Kungliga skogs- och lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer från Helsingfors
Födda 1920
Avlidna 2014
Män
Joseph Philip Knight

Joseph Philip Knight, född den 26 juli 1812 i Bradford on Avon i Wiltshire, död den 1 juni 1887 i Great Yarmouth i Norfolk, var en brittisk tonsättare.

Knight, som en tid tjänstgjorde som präst, skrev mer än 200 visor, duetter och terzetter, som blev mycket omtyckta. Han komponerade även ett oratorium.

Källor

Externa länkar 
 Dictionary of National Biography

Engelska kompositörer
Brittiska klassiska kompositörer
Engelska anglikanska präster
Brittiska musiker under 1800-talet
Födda 1812
Avlidna 1887
Män
Ugglan
Täby landskommun, Uppland

För landskommunen med detta namn i Närke, se Täby landskommun, Närke.
Täby landskommun var en kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Täby socken i Danderyds skeppslag i Uppland.

I kommunen inrättades Täby municipalsamhälle 8 april 1927.
1948 ombildades landskommunen med municipalsmhället till Täby köping. 

Hela landskommunens område ingår sedan 1971 i Täby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Täby landskommun 1938-1946

Källor

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Täby kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Danderyds socken

Danderyds socken i Uppland ingick i Danderyds skeppslag, utgör från 1971 en mindre del av Täby kommun och huvuddelen av Danderyds kommun, från 2016  som Danderyds distrikt.

Socknens areal var 26,41 kvadratkilometer land. År 1905 fanns här 3 605 invånare. Djursholms slott, kommundelarna Danderyd, Stocksund, Djursholm och Enebyberg, områdena Mörby och Nora samt sockenkyrkan Danderyds kyrka ligger i sockenområdet.

Administrativ historik
Danderyds socken har medeltida ursprung. Lidingö socken utbröts 16 september 1653.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Danderyds församling och för de borgerliga frågorna till Danderyds landskommun. 1901 utbröts ur landskommunen Djursholms köping (Djursholms stad från 1914) och 1910 Stocksunds köping. Landskommunen ombildades 1946 till Danderyds köping där området Lahäll 1948 överfördes till Täby köping. Landskommun bildade med de andra utbrutna enheterna 1971 Danderyds kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Danderyd, med samma omfattning som församlingen hade vid årsskiftet 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Danderyds skeppslag. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Danderyds socken ligger nordost om Stockholm med Edsviken i väster och Stora Värtan i öster.  Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsbygd vid vattnen.

Tidigare rann en öppen bäck från Ekebysjön i Djursholm förbi Danderyds kyrka, med anor från medeltiden, och Nora gård. Bäcken, som numera till största delen leds i en kulvert, fortsatte genom nuvarande Kvarnparken (där det fortfarande finns en gammal kvarnbyggnad, uppförd på 1700-talet) till sjön Nora träsk och vidare ut i Edsviken vid Borgenviken.

Tidig historia

Gravfält och en fornborg från järnåldern är kända och fem runristningar har påträffats.

Gårdsnamn, (till exempel Klingsta och Nora) samt runristningar vittnar om att Danderyd har varit bebott åtminstone sedan järnåldern. Intill Nora gård, vid Kvarnparken, finns en vikingatida runristning på en berghäll. Runhällen, Norahällen, har beteckningen U 130.

Genom det nuvarande samhället fanns under förhistorisk tid en vattenförbindelse, mellan Stora Värtan och Edsviken. Landhöjningen har förändrat geografin och det tidigare sundet vid Nora är idag en dalgång mellan de båda höjderna Noraberget och Klingstaberget (bägge cirka 40 meter över havet).

Namnet
Namnet (1291 Danarö) innehåller sannolikt folkslagbeteckningen 'dansk' och rör, 'gravröse'.

Hembygdsforskaren K E Renqvist har lanserat teorin att namnet kommet från Dana-ör, där 'dana' betyder sankmark och 'ör' betyder stensamling. Enligt den teorin var Dana-ör ett stenlagt område vid en sankmark strax öster om Danderyds kyrka.

Se även
Danderyds församling

Referenser

Externa länkar

Danderyds hembygdsförening

Socknar i Danderyds skeppslag

Indelningar i Danderyds kommun
Indelningar i Täby kommun
Danderyds landskommun

Danderyds landskommun var en kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den bildades 1863 i Danderyds socken i Danderyds skeppslag i Uppland.

För Djursholm gällde byggnadsstadgan från 6 juni 1890, ett försteg till det municipalsamhälle som formellt fanns i landskommunen från år 1900. Municipalsamhället med kringområde utbröts 1901 och bildade Djursholms köping. 24 april 1902 inrättades Stocksunds municipalsamhälle som med kringområde utbröts 1910 och bildade Stocksunds köping.

1946 ombildades den resterande landskommunen till Danderyds köping. 

Hela landskommunens område ingår sedan 1971 i Danderyds kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Källor

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Danderyds kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Henrik Gude

Henrik Gude, född 1703 i Rendsburg, död den 21 maj 1782, var en dansk officer.

Gude blev som överste utnämnd till chef för Landkadetkompagniet (1760), låg bakom Landkadetakademiets upprättande och verkade med stor iver för denna institution. Vid sin avgång (1779) var han generallöjtnant.

Källor 

 

Danska generaler
Danska militärer under 1700-talet
Personer från Rendsburg
Födda 1703
Avlidna 1782
Män
Salmonsens
Djursholms köping

Djursholms köping var en köping och kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Köpingen bildades 1901 genom en utbrytning ur Danderyds landskommun där Djursholms municipalsamhälle inrättats 6 juni 1890. 
Köpingen ombildades 1914 till Djursholms stad som 1971 uppgick i Danderyds kommun.

Köpingen tillhörde Danderyds församling.

Referenser

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Danderyds kommun
Sveriges kommuner 1863-1951

Sveriges köpingar
Djursholm
Ludvig Gude

Ludvig Jacob Mendel Gude, född den 23 april 1820 i Rude vid Holsteinborg, död den 26 maj 1895 i Roskilde, var en dansk präst. 

Gude blev student 1837, candidatus theologiae 1844, studerade och informerade i Köpenhamn med tanken på en lärarpost vid universitetet, men blev 1848 på privat initiativ kallad till sognepræst för Hunseby under Knuthenborg på Lolland. År 1866 blev han förflyttad till Roskilde som domprost och sognepræst vid domkyrkan samt prost för Sømme och Voldborgs härader, vilket ämbete han innehade till sin död. 

Som student slöt han sig till Martensen, och livet igenom var han dennes mest trofaste lärjunge, och det var Martensens önskan att se Gude som sin efterträdare på Själlands biskopsstol. Gudes stil och den mystika grundtonen i hans författarskap är ett vidareförande av det Martensenska, men en del av det, som hos mästaren var liv, blev hos lärjungen form. 

Gudes huvudverk handlar om "Den hellige Nadver" (I 1874–II 1887), för vars första del han blev doctor theologiae 1874. Gude var en betydande predikant, hans tryckta predikningar vittnar såväl om ett djupt inträngande i ämnet och teologisk förståelse som om ett stort herradöme över formen. Från 1875 till sin död var han censor vid teologisk ämbetsexamen, och flera gånger var han ordförande för Roskilde Præstekonvent.

Källor

Externa länkar 

 

Präster i Danska folkkyrkan
Domprostar
Danska präster under 1800-talet
Födda 1820
Avlidna 1895
Män
Salmonsens
Tiling window manager

En tiling window manager är en fönsterhanterare som har förmågan att automatiskt arrangera och fördela ytan för programfönster i ett grafiskt skal på så sätt att de inte överlappar varandra, liksom kakel på en vägg (tiles på engelska).

Tiling window managers 
Exempel på tiling window managers:
awesome
Bluetile
dwm
ion
xmonad
scrotwm

Fönsterhanterare
Lidingö socken

Lidingö socken i Uppland ingick i Danderyds skeppslag och området motsvarar sedan 1971 ungefär Lidingö kommun, från 2016 även Lidingö distrikt, med undantag för ön Tranholmen som 1971 överfördes till Danderyds kommun. 

Socknens areal var 30,82 kvadratkilometer, varav 30,14 land. År 2000 fanns här 41 192 invånare. Elfviks gård, tätorterna Lidingö, Brevik och Sticklinge udde samt sockenkyrkan Lidingö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik

Lidingö socken bildades 16 september 1653 genom en utbrytning ur Danderyds socken (norra ön) och Solna socken (södra om en linje dragen genom Hustegsfjärden och Kyrkviken och vidare mot västnordväst) där de sista delarna av jordebokssocknen överfördes 1713.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lidingö församling och för de borgerliga frågorna till Lidingö landskommun. Landskommunen ombildades 1910 till Lidingö köping och 1926 till Lidingö stad som 1971 ombildades till Lidingö kommun. Ögruppen Storholmen har därefter tillförts Lidingö kommun från Östra Ryds socken

1 januari 2016 inrättades distriktet Lidingö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Danderyds skeppslag. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Lidingö socken ligger nordost om Stockholm och omfattar Lidingön med smärre öar som Fjäderholmarna och Tranholmen med Lilla Värtan i söder och Askrikefjärden i norr.  Socknen är en småkuperad skogsbygd med odlingsbygd vid vattnen och i dalar.

Fornlämningar

Fem gravfält från järnåldern är kända och två runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet (1328 Lydhingö) kommer från ön. Denna innehåller inbyggarbeteckningen lydingar och Ludh/Ludhi/Ludhvik ett äldre namn för Kyrkviken och namnet syftar då på de människor som bodde där. Viknamnet kan innehålla luden indikerande att där växte vass.

Se även
Lidingö församling
Lidingös historia

Referenser

Externa länkar

Lidingö hembygdsförening

Socknar i Danderyds skeppslag
Indelningar i Lidingö kommun
Lidingös historia
Lidingö landskommun

Lidingö landskommun var en kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den bildades 1863 i Lidingö socken i Danderyds skeppslag i Uppland.

1910 ombildades den landskommunen till Lidingö köping.

Hela landskommunens område ingår sedan 1971 i Lidingö kommun.

Källor

Tidigare kommuner i Stockholms län
Indelningar i Lidingö kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Svante Norrhem

Per Svante Norrhem, född 4 oktober 1962 i Ludvika, är en svensk historiker.

Svante Norrhem föddes i Ludvika dit hans föräldrar flyttat från Arvika respektive Ängersjö. Efter studier till historie- och svensklärare vid Umeå universitet antogs han till doktorandutbildningen i historia där, och genomgick delvis sin doktorandutbildning vid Oxfords universitet. År 1994 disputerade han vid Umeå universiet med Uppkomlingarna. Kanslitjänstemännen i 1600-talets Sverige och Europa där han behandlar ett av sina återkommande temata: ståndscirkulationen under stormaktstiden. I den boken studerade han informella strukturer bland kansliets ämbetsmän. 

Sedan han i flera tidskrifter publicerat artiklar om adliga kvinnor under samma epok, utkom han 2007 med boken Kvinnor vid maktens sida: 1632-1772 och samma år Ebba Brahe: makt och kärlek under stormaktstiden, om brukspatronen Ebba Magnusdotter Brahe. Vid sidan av ståndscirkulation och kvinnohistoria har Norrhem ägnat sig åt att beskriva hur homosexualitet framställs i historien, så till exempel i boken Undantagsmänniskor: en svensk HBT-historia och Den hotfulla kärleken : homosexualitet och vanlighetens betydelse. År 2010 utkom Norrhem med en "äktenskapsbiografi" över makarna Carl och Christina Piper.

År 2002 blev Norrhem docent och studierektor för historieämnet vid Umeå universitet, 2008 studierektor för den nybildade Institutionen för idé- och samhällsstudier och 2009 professor i historia. Sedan 2014 är han universitetslektor och docent vid Lunds universitet.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 2015)

Källor
 Libris
 
 Sveriges befolkning 1980

Noter

Svenska professorer i historia
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma vid Umeå universitet
Alumner från Umeå universitet
Svenska historiker under 2000-talet
Födda 1962
Levande personer
Män
Personer från Ludvika
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Alumner från Oxfords universitet