kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Piel de Sapo

Grodskinnsmelon, även Piel de Sapo, är en honungsmelon som importeras från Spanien. Namnet har den fått efter skalets färg, gulgrönt med mörkare gröna fläckar och strimmor. Fruktköttet är ljusgrönt, sprött och saftigt. Kärnorna är samlade i en hålighet mitt i frukten. Smaken är söt och frisk med fyllig arom. Melonen förvaras mellan 12 och 14°C.

Referenser 

Meloner
Gurkväxter
Gr Växtindex
Alf Westman

Alf Westman, född den 2 januari 1921 i Umeå, död 24 april 1998 i Umeå, var en svensk friidrottare (häcklöpning). Han tävlade för Stockholms Studenters IF och I20:s IF. År 1945 vann han SM-guld på 400 meter häck.

Källor

Födda 1921
Avlidna 1998
Svenska häcklöpare
Män
Idrottare från Umeå
Svenska idrottare under 1900-talet
Invented (album)

Invented är det amerikanska rockbandet Jimmy Eat Worlds sjunde studioalbum, släppt den 27 september 2010.

Låtlista
Alla låtar är skrivna och komponerade av Jimmy Eat World.

Musikalbum 2010
Neferkamin

Neferkamin var en farao i Egyptens åttonde dynasti under första mellantiden. Namnet är endast känt från Abydoslistan där tecknet för Min (Gardiner R22) misstogs för ett "S" (Gardiner O34), så namnet skrevs som Se-nefer-ka istället för Nefer-ka-min.  En guldtablett i British Museum i London innehåller det korrekta namnet Neferkamin.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros Verlag, Düsseldorf 2002, S. 174. 
 Karl Richard Lepsius: Auswahl der wichtigsten Urkunden des aegyptischen Alterthums. Leipzig 1842, Tavla 2.
 Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München-Berlin 1984, S.58, 187.

Fotnoter 

Faraoner
Män
The Pretty Reckless

The Pretty Reckless är ett band från New York, som startades av Taylor Momsen 2008. Bandet hette från början The Reckless, men bytte tidigt namn till The Pretty Reckless för att undvika varumärkesproblem. Bandet var ute på turné med The Veronicas 2009. I juli 2010 turnerade bandet i USA med The Vans Warped Tour. Den 30 augusti 2010 släpptes debutalbumet "Light Me Up", vilket direkt gick upp på förstaplatsen på itunes chart UK. Bandet hade sin första singel, som släpptes 13 maj 2010 "Make Me Wanna Die" med på soundtracket för filmen Kick Ass.

The Pretty Reckless släppte sitt andra album "Going to Hell" 2014, singeln "Heaven Knows" gick upp till förstaplatsen på billboard rock charts.

Den 21 oktober 2016 släppte gruppen sitt tredje album, "Who You Selling For".

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
Taylor Momsen – sång, rytmgitarr (2007–)
Ben Phillips – sologitarr, bakgrundssång (2010–)
Mark Damon – basgitarr (2010–)
Jamie Perkins – trummor, slagverk (2010–)

Tidigare medlemmar
John Secolo – gitarr (2009)
Matt Chiarelli – basgitarr (2009)
Nick Carbone – trummor, slagverk (2009)

Samarbetande musiker
Ric Rocker – basgitarr, gitarr, synthesizer, trummor (2009)

Diskografi 
Studioalbum
2010 – Light Me Up
2014 – Going to Hell
2016 – Who You Selling For 
2021 – Death By Rock And Roll
2022 - Other Worlds

EP
2010 – The Pretty Reckless
2012 – Hit Me Like a Man EP

Singlar
2010 – "Make Me Wanna Die"
2010 – "Miss Nothing"
2010 – "Just Tonight"
2012 – "Kill Me"
2013 – "Going to Hell"
2014 – "Heaven Knows" (#1 på Billboard Hot Mainstream Rock Tracks)
2014 – "Messed Up World (F'd Up World)" (#1 på Billboard Hot Mainstream Rock Tracks)
2014 – "House on a Hill"
2014 – "Follow Me Down"

Musikvideor

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats

Musikgrupper bildade 2008
Amerikanska musikgrupper
Stora Fågelsången

Stora Fågelsången är en 1700-talsgård och ett koloniområde vid Lövholmsvägen i stadsdelen Gröndal i Stockholm. Stora Fågelsången ligger vid västra sidan av sjön Trekanten, norr om Blommensbergsskolan. Gården har sedan 1963 varit i Stockholms stads ägo och trädgården är numera förvandlad till kolonilotter utan kolonistugor. Fastigheten ägs och förvaltas av AB Stadsholmen och är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att bebyggelsen bedöms ha "synnerligen höga kulturhistoriska värden".

Historik

Stora Fågelsången består av tre byggnader från 1700-talet och ett uthus från 1981. Stället är en mindre herrgård som uppfördes i slutet av 1700-talet där den södra flygeln är den äldsta delen av huset och omnämns 1756 som "nybygget". Stora Fågelsången var en av flera mindre gårdar och torp som i slutet av 1700-talet avsöndrades från Hägerstens gård och omvandlades till små herrgårdsliknande sommarnöjen. 1700-talsgårdarna Stora Fågelsången och Charlottendal ligger fortfarande kvar på sin ursprungliga plats. 

Carl Michael Bellman  besökte gärna Fågelsångens gård vid västra änden av sjön Trekanten, som då var bebodd av hans yngre syster Fredrika Eleonora och hennes make slottskassören Georg Stiernhoff.

År 1791 ägdes gården av slottsstenhuggaren Joha E. Blom; då fastställdes även egendomens areal som bestod av 10 tunnland ängsmark, 2 tunnland hagar och 23 tunnland backar. År 1815 övergick äganderätten till kattunstryckaren och sockerbrukidkaren David Hirsch och 1831 köpte firman Hirsch & Son fastigheten. Omkring 1890 och fram till 1910-talet bytte gården ägare ett flertal gånger innan den 1917 förvärvades av Brännkyrka landskommun. År 1963 köptes fastigheten av Stockholms stad. Numer ägs Stora Fågelsången av AB Stadsholmen som förvaltar stadens historiska byggnadsbeståndet.

Koloniområdet
Stora Fågelsångens koloniområde skötts av Fågelsångens Trädgårdsförening. Föreningen bildades 1955 och består av 35 kolonister.

Bilder

Källor
AB Stadsholmen: Stora Fågelsången
RAÄ:s bebyggelseregister: STORA FÅGELSÅNGEN 1 – husnr 1

Noter

Externa länkar

Gröndal
Koloniträdgårdar i Stockholm
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Lars Ylander

Lars Aage Ylander, född den 12 augusti 1928, död den 16 november 2010 i Karlstads domkyrkoförsamling, var en svensk friidrottare (häcklöpning). 

Han tävlade för Turebergs IF och Bromma IF. Ylander vann SM-guld på 400 meter häck åren 1952 och 1953. Han utsågs 1952 till Stor Grabb nummer 161.

Vid EM 1950 i Bryssel kom Ylander femma på 400 meter häck. Ylander deltog även vid OS i Helsingfors 1952, där slogs han ut i ett mellanheat på 400 meter häck.

Han är begravd på Bromma kyrkogård.

Källor 

friidrott.se:s stora grabbar-sida
Stora Grabbars Märke 151-200

Noter

Svenska häcklöpare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Födda 1928
Avlidna 2010
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Män
Friidrottare i Bromma IF
Sven Olov Eriksson

Sven Olov Eriksson, född 22 april 1929 i Smedjebacken, Norrbärke församling, Kopparbergs län, död 31 oktober 1999 i Rättviks församling, Kopparbergs län, var en svensk häcklöpare.

Eriksson tävlade för IK Heros och vann SM-guld på 400 meter häck år 1954 och 1956.

Referenser

Källor

Noter 

Svenska häcklöpare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Födda 1929
Avlidna 1999
Män
Personer från Smedjebacken
Nikara I

Nikara I, alternativ stavning Nikare I, var en farao i Egyptens åttonde dynasti under första mellantiden som endast är känd från Abydoslistan och ett cylindersigill.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros Verlag, Düsseldorf 2002, S. 181. 
 Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München-Berlin 1984, S. 59, 187. 
 Jürgen von Beckerath: Chronologie des pharaonischen Ägypten. Zabern Verlag, Mainz 1994, S. 149.

Referenser 

Faraoner
Män
Kunsthaus Wien

Kunsthaus Wien, eller KunstHausWien som ägaren själv skriver namnet, är ett museum formgivet av Friedensreich Hundertwasser. Det ligger på Untere Weiβgerberstraβe 13 i stadsdelen Landstraße i centrala Wien. Här finns den enda permanenta utställningen i världen av den visionäre bildkonstnären, formgivaren och  arkitekten Friedensreich Hundertwassers verk. Därutöver visas regelbundet vandrings- och separatutställningar av andra konstnärers verk. Utställningsytan för den sistnämnda verksamheten är runt 1600 m² av totalt 4000. KunstHausWien drivs som privat företag utan statliga medel. Knappt 400 meter därifrån, i hörnet av Kegelgasse och Löwengasse, finns Hundertwasserhaus, det kommunala bostadshus som Hundertwasser också formgivit och som stod klart 1986.

Museet 
För att förverkliga idén om ett museum ägnat Hundertwassers konst beslöt man sig för att bygga om lokalerna i den tidigare möbelfabriken Thonet från 1892. Denna renovering projekterades tillsammans med Peter Pelikan och genomfördes åren 1989-91. Öppnandet ägde rum 9 april 1991.
 
Hela byggnaden är gjord i Hundertwassers typiska stil; knappt några raka linjer förekommer. Golvet är mjukt vågformigt, allt är hållet i mycket grälla färgtoner och på många håll hittar man växter. I foajén finns en springbrunn och en souvenirbutik. Därifrån kommer man till en restaurang, som med sin växtrika utformning liknar en vinterträdgård. Längs en ojämnt slingrande trappa når man upp till de övre etagen. Större delen av Hundertwassers utställda material finns på andra planet. För att dessa lokaler skulle få tillräckligt med dagsljus lät Hundertwasser bygga till en byggnad med glasfront framtill. På tredje och fjärde våning hålls vandrings- och separatutställningar.

Renoveringsteknik 

Renoveringen genomfördes på traditionellt vis. Allt utom bärande fasadelement eller angränsande byggnadsdelar blev (inte heltäckande) klätt med glaserad mosaiksten. I motsats till Antonio Gaudí använde Hundertwasser symmetrisk mosaiksten som inte arrangerades slumpmässigt. Inte heller är stenarnas storlek någon slump, vilket annars är brukligt i industriell produktion av byggmosaik. Genom infogandet av närapå alla fasadelement i helhetsbilden och det mycket medvetna döljandet av våningsplanen frambringades det särskilda med denna byggnad. Om det ojämna golvet i huset yttrade Hundertwasser:
"Ett levande ojämnt golv betyder återvinnande av det människovärde som fråntagits människor i en nivellerande stadsbebyggelse." <ref>"Ein belebter, unebener Fußboden bedeutet eine Wiedergewinnung der Menschenwürde, die dem Menschen im nivellierenden Städtebau entzogen wurde."kunsthauswien.com - Der wellige Boden </ref>

 Referenser 
 Litteratur 
 Kunsthaus Wien / Hundertwasser (Taschen Verlag, Köln 1999)  (Engelsk version år 2000).
 Pierre Restany: Hundertwasser: The Painter-King with the Five Skins''. (Taschen, 2001) .

Noter

Externa länkar 
 Museets tyska hemsida
 Tysk info om museet
 Hemsida på engelska

Friedensreich Hundertwasser
Postmodernistisk arkitektur
Konstmuseer och konsthallar i Wien
Konstnärsmuseer i Österrike
Sevärdheter i Wien
Karl-Gösta Johnson

Karl-Gösta Ragnar Johnson, född 8 mars 1925 i Åtvids församling i Östergötlands län, död 16 oktober 2022 i Vasa distrikt i Göteborg, var en svensk häcklöpare. Han tävlade för IF Göta och vann SM-guld på 400 meter häck år 1955.

Referenser

Noter 

Svenska häcklöpare
Personer från Åtvids socken
Födda 1925
Avlidna 2022
Män
WxWidgets

wxWidgets (tidigare wxWindows) är ett programbibliotek för implementering av multiplattformsprogram med grafiskt användargränssnitt för programspråket C++. Programmet stöder bland annat plattformarna Microsoft Windows, Mac OS och Unix. Flera varianter av wxWidgets som stöder andra språk än C++ finns, till exempel wxPython för Python.

Licens
wxWidgets distribueras under en licens som liknar GNU Lesser General Public License, med ett undantag om att verk i binär form kan distribueras på användarens egna villkor.

Referenser

Se även
Fri programvara
GNU Lesser General Public License

Fria utvecklingsmiljöer
Linux Unified Key Setup

Inom datasäkerhet  är Linux Unified Key Setup eller LUKS en krypteringsmetod för hårddiskar. Specifikationen utvecklades av Clemens Fruhwirth och var ursprungligen tänkt för Linux.

Medan de flesta hårddiskkrypteringsmjukvaror har olika och inkompatibla implementationer samt odokumenterade format strävar LUKS efter en plattformsoberoende standard för hårddiskkryptering som kan användas av en mängd olika verktyg. Detta säkerställer inte bara kompatibilitet och interoperatibilitet mellan olika programvaror utan även att lösenordshantering sker på ett dokumenterat och säkert sätt..

LUKS referensimplementation är för Linux och baseras på en förbättrad version av cryptsetup med hjälp av dm-crypt som krypteringsprocess. LUKS kan även användas under Microsoft Windows med FreeOTFE.

LUKS design försöker följa TKS1-schemat för krypteringsnyckelhantering.

Se även 
 Datasäkerhet
 Kryptering

Externa länkar 
 LUKS officiella webbplats

Referenser 

Kryptografi
Datasäkerhet
Tereru

Tereru (även Neferkara Tereru) var en farao i Egyptens åttonde dynasti under första mellantiden. I Abydoslistan står både Neferkara som troligen var regentnamnet och Tereru som troligen var födelsenamnet skrivet tillsammans i en kartusch. Det finns inga andra kända uppgifter om denne kung.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros Verlag, Düsseldorf 2002, S. 175. 
 Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München-Berlin 1984, S. 59, 187. 
 Winfried Barta: Zur Konstruktion der ägyptischen Königsnamen (V) (Zeitschrift für ägyptische Sprache und Altertumskunde 116), Berlin 1989, s. 1-9
 Jürgen von Beckerath: Chronologie des pharaonischen Ägypten. Zabern Verlag, Mainz 1994, S. 149.

Referenser 

Faraoner
Män
Neferkahor

Neferkahor var en farao i Egyptens åttonde dynasti under första mellantiden och är endast känd från Abydoslistan och från ett cylindersigill.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros Verlag, Düsseldorf 2002, S. 174. 
 Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München-Berlin 1984, S. 59, 187.

Referenser 

Faraoner
Män
Berghems socken

Berghems socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Marks kommun och motsvarar från 2016 Berghems distrikt.

Socknens areal är 39,37 kvadratkilometer varav 36,78 land. År 2000 fanns här 856 invånare.  Tätorten Berghem med sockenkyrkan Berghems kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Berghems församling och för de borgerliga frågorna bildades Berghems landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Västra Marks landskommun som 1971 uppgick i Marks kommun. Församlingen uppgick 2011 i Västra Marks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Berghem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Livkompaniet och Västgöta regemente, Elsborgs kompani.

Geografi
Berghems socken ligger nordost om Varberg kring Viskan och med Öresjön i sydost. Socknen är en odlingsbygd i ådalen som omges av kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar, stensättningar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1353 Biärgeem och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller berg och hem, 'boplats; gård'.

Se även
 Berghems församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Socknar i Marks härad
Indelningar i Marks kommun
Ralph Linton

Ralph Linton, född 1893, död 1953, var en amerikansk antropolog, professor vid University of Wisconsin 1929-1937, vid Columbia University 1937-1946 och vid Yale University 1946-1953. Linton levererade enastående bidrag i fysisk antropologi, arkeologi, psykologi och etnografi, och företog flera intensiva etnografiska fältstudier, bland annat på Marquesasöarna 1920-1921 och på Madagaskar 1925-1928. Med sina omfattande kunskaper och sin talang i att samordna resultat från olika discipliner bidrog Linton starkt till att forma den moderna amerikanska kulturantropologin. Av hans skrifter kan nämnas The Study of Man (1936), The Cultural Background of Personality (1945) och The Tree of Culture (1955).

Källor

Noter

Amerikanska antropologer
Födda 1893
Avlidna 1953
Män
Berghems landskommun

Berghems landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Berghems socken i Marks härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Västra Marks landskommun som 1971 gick upp i nybildade Marks kommun.

Politik

Mandatfördelning i Berghems landskommun 1942-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Marks kommun
Fotskäls socken

Fotskäls socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Marks kommun och motsvarar från 2016 Fotskäls distrikt.

Socknens areal är 42,33 kvadratkilometer varav 42,08 land. År 2000 fanns här 672 invånare.  Kyrkbyn Fotskäl med sockenkyrkan Fotskäls kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fotskäls församling och för de borgerliga frågorna bildades Fotskäls landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Västra Marks landskommun som 1971 uppgick i Marks kommun. Församlingen uppgick 2011 i Västra Marks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fotskäl, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Marks kompani och Västgöta regemente, Elsborgs kompani.

Geografi
Fotskäls socken ligger nordost om Varberg kring Surtan med Lygnern i nordväst. Socknen är en odlingsbygd i ådalen och vid sjön  och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1299 Fozkil och kommer från kyrkbyn. Namnet kan innehålla mansnamnet Fot och skil, 'vägskäl; gräns, rågång'.

Namnet skrevs förr även Foutskäls socken.

Se även
 Fotskäls församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Socknar i Marks härad

Indelningar i Marks kommun
Fritsla socken

Fritsla socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Marks kommun och motsvarar från 2016 Fritsla distrikt.

Socknens areal är 35,87 kvadratkilometer varav 35,21 land. År 2000 fanns här 856 invånare.  Tätorten Fritsla med sockenkyrkan Fritsla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Fritsla nämns första gången i skrift 1401. Några större gårdar samt byarna Fritsla, Aratorp, Hjälltorp och Ramslätt bildade vid denna tid en större enhet - Fritsla socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fritsla församling och för de borgerliga frågorna bildades Fritsla landskommun. Skephults landskommun införlivades i landskommunen 1952, och denna sammanslagna kommun uppgick 1971 i Marks kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fritsla-Skephults församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fritsla, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Vedens kompani.

Geografi
Fritsla socken ligger sydväst om Borås kring Häggån. Socknen har odlingsbygd i ådalen som är omgiven av skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns stensättningar. från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1406 Friislä och kommer från kyrkbyn som ligger vid ett vattendrag från Frisjön förr kallad Friske. Ånamnet har varit Friskel, Friskla eller Friska som med en möjlig betydelse 'den friska, kyliga' ingår i sockennamnet förled som då har efterleden lo, 'glänta , äng'.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Gamla filmer från Fritsla, utgivna av Marks Härads Släktforskarförening

Socknar i Marks härad
Indelningar i Marks kommun
Fotskäls församling

Fotskäls församling var en församling i Göteborgs stift och i Marks kommun. Församlingen uppgick 2011 i Västra Marks församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1926 annexförsamling i pastoratet Surteby, Fotskäl och Kattunga som från 1693 även omfattade Tostareds församling. Från 1926 till 2011 annexförsamling i pastoratet Surteby-Kattunga, Fotskäl och Tostared som 1962 utökades med Berghems församling och Hajoms församling. Församlingen uppgick 2011 i Västra Marks församling.

Kyrkor 

 Fotskäls kyrka

Se även
Fotskäls socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Marks kommun
Fritsla-Skephults församling

Fritsla-Skephults församling är en församling i Marks och Kinds kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Marks kommun i Västra Götalands län och ingår i Kinna-Fritsla pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Fritsla församling och Skephults församling och utgjorde sedan till 2018 ett eget pastorat, för att därefter ingå i Kinna-Fritsla pastorat.

Kyrkor 
 Fritsla kyrka
 Skephults kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Marks kommun
Fritsla församling

Fritsla församling var en församling i Göteborgs stift och i Marks kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fritsla-Skephults församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1940 annexförsamling i pastoratet Seglora, Kinnarumma, Fritsla och Skephult, från 1940 till 1962 var den moderförsamling i pastoratet Fritsla, Seglora, Kinnarumma och Skephult, från 1962 moderförsamling i pastoratet Fritsla och Skephult. Församlingen uppgick 2010 i Fritsla-Skephults församling.

Kyrkor 

 Fritsla kyrka

Se även
Fritsla socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Marks kommun
Pepiseneb

Pepiseneb (även Neferkara Pepiseneb eller Neferkare Pepisenebu) var en farao i Egyptens åttonde dynasti under första mellantiden. Han är den första kungen som återfinns i Turinpapyrusen sedan Neterikare, och bär epitetet Sheri (den yngre). Papyrusen anger också att han regerade i 2 år, 1 månad och 1 dag.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Verlag, Düsseldorf 2002, 
 Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München-Berlin 1984, 
 Jürgen von Beckerath: Chronologie des pharaonischen Ägypten. von Zabern, Mainz 1994, 

Faraoner
Män
Skephults socken

Skephults socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Marks kommun och motsvarar från 2016 Skephults distrikt.

Socknens areal är 46,42 kvadratkilometer varav 44,34 land. År 2000 fanns här 283 invånare. Kyrkbyn Skephult med sockenkyrkan Skephults kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skephults församling och för de borgerliga frågorna bildades Skephults landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fritsla landskommun som 1971 uppgick i Marks kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fritsla-Skephults församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skephult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente.

Geografi
Skephults socken ligger söder om Borås kring Skepphultsåsen. Socknen är en kuperad skogsbygd med mindre inslag av odlingsbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält, domarringar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1419 Skipolta och kommer från kyrkbyn och en förkortad form av Skepsvidhahult, 'skogen där man hämtat virke till fartyg' och är namnet på allmänningskogen bredvid kyrkan.

I folkräkningen 1940 står det att Ortnamnskommissionen fastställt socknens namn till Skephult. Tidigare hade socknens namn skrivits Skepphult. I folkräkningen 1945 hade namnet ändrats till Skepphult igen, i enlighet med jordregistret. Den 22 oktober 1959 ändrades namnet på socknen och församlingen åter till Skephult.

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Marks härad
Indelningar i Marks kommun