kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lundellska skolan

Lundellska skolan, även kallad "Skrapan", är en kommunal gymnasieskola i Uppsala. Skolan hette tidigare "Upsala Enskilda Läroverk".

Historia
Lundellska skolan grundades 1892 under namnet Upsala Enskilda Läroverk med professor Johan August Lundell som främste tillskyndare. Enligt skolans egen historieskrivning övertogs de första klasserna från Schramska skolan. Denna skola var uppkallad efter adjunkt Erik Gustaf Schram, som gick under smeknamnet Skrapan, varigenom skolan erhöll sitt, än idag gällande, smeknamn.

Fram till år 1960 var skolan en privat skola då den förstatligades. I och med att läroverken avvecklades behövde gymnasieskolan byta namn. Som namnförslag fördes "Skrapan" fram men det officiella namn som antogs var "Lundellska läroverket", vilket motiveras av att professor Lundell varit verksam i skolan mellan åren 1892 och 1933.

Studentexamen gavs från 1901 till 1968. Realexamen uppges avlagt 1964 men också att realskolan avvecklades med början från 1961.

Byggnader
Skolan har vid flera tillfällen bytt lokalisering men smeknamnet Skrapan har hela tiden följt med. Skolan är nu belägen i Ulleråkersområdet i södra delen av Uppsala, endast ett fåtal hundra meter från Kungsängsverket samt den intilliggande Kungsängsbron över Fyrisån. Närheten till Ångströmlaboratoriet gjorde att Lundellska skolan som första gymnasium i Uppsala i samarbete med Universitetet erbjöd sina elever högskolekurser i matematik och fysik under gymnasietiden.

Skrapans elevkår 
Lundellska skolans elevkår är Uppsalas äldsta elevkår. En politisk och religiöst obunden organisation skapad av elever för elever. Elevkåren är fristående från skolan men verkar i skolans lokaler och i samhörighet med skolan. Skrapans elevkåren grundades 2006 och har sedan dess växt till att omfatta i det närmaste alla elever på skolan och var 2018–2019 Uppsalas största elevkår.

2018 nominerades Skrapan till Årets Elevkår.

Utbildningar 
 Samhällsvetenskap
 Beteendevetenskap
 Media
 Naturvetenskap
 Natur
 Natur och samhälle
 Vård- och omsorg
 Högskoleförberedande profil
Yrkesförberedande profil
Lärlingsutbildning
 Ekonomi
 Ekonomi
 Juridik
 Musikklasser
Inom samtliga ovanstående program

Resursenheten 
Lundellska skolan erbjuder även en Samhällsvetenskaplig utbildning speciellt utformad för individer med Asperger eller AST.

Katte-Skrapankampen
Sedan 1975 är Enskilda Läroverket/Lundellska skolan den ena parten i en årlig idrottslig kamp mot Allmänna Läroverket/Katedralskolan. Det är en tillställning där elever från de båda skolorna tävlar mot varandra i diverse idrotter. Tävlingen ställdes in 2020–2021 på grund av Covid-19-pandemin.

Referenser

Gymnasieskolor i Uppsala
Musikutbildning i Uppsala
Utbildningsinstitutioner bildade 1892
Valtorps IF

Valtorps idrottsförening, bildad 30 juli 1946, är en idrottsförening från Valtorp i Falköpings kommun med huvudinriktning mot fotboll. Valtorps IF spelar sina hemmamatcher på Brovalla IP, som ligger intill ån Slafsan som mynnar ut i Hornborgasjön. 2001 är föreningens mest framgångsrika år genom tiderna då man placerade sig på 3:e plats i division 4 efter IFK Mariestad och Jula BK. Jonny Hägerå som är den mest meriterade spelaren som spelat i Valtorps IF, spelade och tränade i klubben 2006-2007

Valtorps IF grundande 
Folkskolläraren Sune Linderholm valdes till Valtorps IF:s första ordförande efter att ett gäng grabbar på sommaren 1946 beslutat sig för att bilda en idrottsförening. Redan första mötet för klubben beslutade man sig för att anmäla ett fotbollslag till Billingsortens pokalserie. Hemmamatcherna spelades på Rössberga idrottsplats. Laget skötte sig bra i serien och stod till slut som segrare. Från starten hade Valtorps IF 20 medlemmar men redan 1951 hade föreningen 52 betalande medlemmar. I och med detta var föreningens fortlevnad räddad.

Rekord 
Flest antal A-lagsmatcher 
 Joakim Gabrielsson, 347
Tommy Andersson, 347
 Jonas Niklasson, 334
Jan-Olof "Jofa" Gabrielsson, 303
Hasse Johansson, 301
 Ingvar Pettersson, 276
 Håkan Svensson, 271
 Roger "Herpe" Hermansson, 270
 Mattias Almberg, 265
 Bo Gustavsson, 254

Flest antal A-lagsmål 
 Håkan Svensson, 178
 Niklas Pettersson, 151
 Ingvar Pettersson, 133
 Bo Gustavsson, 125
 Karl-Göran Pettersson och Johan Henriksson, 93
 Roger Hermansson, 84
 Lennart Setterberg, 80
Andreas Pettersson. 79
 Peter Svensson, 78
 Jörgen Bäck, 69

Tränare

Externa länkar
Valtorps IF:s webbplats

Noter

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1946
Sportklubbar i Falköpings kommun
Anderstorpsgymnasiet

Anderstorpsgymnasiet är en av tre kommunala gymnasieskolor i Skellefteå, som har idag har cirka 1400 elever och 200 personal. Skolan har vunnit Dokumentärfilmfestivalen i Göteborg 2007, 2008 och 2009. 

Gymnasiets musikprogram har fostrat flera svenska musiker, däribland Lisa Miskovsky, Sofia Lilja och Emil Eliasson.

Utbildningsprogram

Bygg- och anläggningsprogrammet (BA)
Ekonomiprogrammet (EK)
Estetiska programmet (ES, däribland dans- medie- och musikprogrammet) 
Fordons- och transportprogrammet (FT)
Gymnasiesärskolan, hantverk och produktion (HP)
International class (IB)
Lärlingsutbildning (GYLÄR)
Samhällsprogrammet (SA)
VVS- och fastighetsprogrammet (VF)
Introduktionsprogram (IA) (SI) (YI)

Se även 
Gymnasieskolor i Skellefteå

Källor

Externa länkar 

Gymnasieskolor i Västerbottens län
Utbildning i Skellefteå
Byggnader och anläggningar i Skellefteå
Knislinge flygbas

Knislinge flygbas  är en före detta militär flygbas, utanför Knislinge i nordöstra Skåne. Flygbasen har efter nerläggningen också gått under benämningen Bivaröds flygfält.

Allmänt
Basen bestod av ett flygfält och ett antal omkringliggande anläggningar. Från början planerades basen att anläggas i trakten av Osby, men kom senare att placeras några mil söderut, mellan Knislinge och Hjärsås i nuvarande Östra Göinge kommun. Basen började byggas 1962, på mark som Flygvapnet inlöst från greve Gustaf Wachtmeister på godset Vanås, och stod färdig 1965. Den var byggd enligt det så kallade Bas 60-systemet, med ett centralt flygfält och ett antal andra anläggningar i trakterna däromkring. Själva landningsbanan har måtten 2000 x 25 meter. Basen var planerad att byggas ut till Bas 90, men det genomfördes aldrig i och med kalla krigets slut. Flygbasen tillhörde F 10 i Ängelholm.

Knislingebasen var främst en bas för jaktflyg: I båda ändar av landningsbanan fanns främre klargöringsområden, "Framom", med ett antal platser för tankning och laddning av jaktflygplan. I den norra banänden fanns dessutom 4 så kallade Törebodabågar, skärmtakskonstruktioner där flygplanen med personal kunde stå skyddade för regn.

Flygbasen sköttes till vardags av några fast anställda officerare och ett antal värnpliktiga, den så kallade "bastroppen".

Yttre anläggningar
Utanför själva flygfältsområdet, längs vägen mellan Hjärsås och Sibbhult, fanns "Uom" - ett område för reparation och underhåll, med ett flertal uppställningsplatser och fälthangarer för flygplanen.

Avvecklingen
Basen avvecklades för militärt bruk 1994 och utgick ur krigsorganisationen omkring år 2000. I samband med detta demonterades en del utrustning kring flygfältet, till exempel värnkanonerna. År 2003 utbjöds flygfältsområdet till försäljning, och såldes 2004  till privata ägare. Efter orkanen Gudrun i januari 2005 användes landningsbanan som upplagsplats för massaved. I samband med avvecklingen revs asfalten bort från flertalet av flygplansplatserna i före detta Uom, dessa är numera bevuxna med ris och sly. Hangarerna, drivmedelsanläggningen och den barack som också fanns där är även de rivna och bortfraktade.

Bivaröds flygfält
Miljö- och byggnadsnämnden i Östra Göinge kommun gav 2004 tillstånd till anläggandet av en motor- och teknikbana. Under namnet Bivaröds flygfält har den använts bland annat för drifting.

Referenser

Skrift
Den här Wikipediaartikeln bygger till stor del på uppgifter från en artikel i Göinge Hembygdsförenings årsbok 2008: "Knislinge flygplats 1962-2003" av Sverker Erlansson.

Noter

Externa länkar
Knislinge flygbas

Transport i Östra Göinge kommun
Nedlagda flygbaser i Sverige
Flygplatser i Skåne län
Flygplatser invigda 1964
Flygplatser nedlagda 2000
Bladins skola

Bladins skola är en av Sveriges äldsta friskolor med sju olika verksamheter lokaliserade i Rönneholm, på Stadiongatan och på Själlandstorget bredvid Pildammsparken i Malmö. Bladins präglas av sin historia och har utbildat generationer av Malmöbor sedan 1874. Verksamheten drivs av Stiftelsen Bladins skola som inte är vinstdrivande. Varje dag går runt 1600 barn och ungdomar till Bladins förskolor och skolor.

Skolan grundades 1874 som en elementarskola, en skolform som utgjorde ett komplement till folkskolan. 1957 antogs namnet Bladins. Sedan 1967 omfattar skolan montessoriförskola, preschool, grundskola, gymnasieskola, internationell skola (IB) samt två fritidshem. Den internationella skolan grundades 1987 när Kockums fått kontrakt att bygga u-båtar åt Australiens flotta. Det behövdes en skola för australiensiska barn som följde med föräldrarna som kom till Malmö för att arbeta med u-båtarna. 

Bladins gymnasium erbjuder tre olika program, naturvetenskapsprogrammet med profilen forskning, samhällsvetenskapsprogrammet med profil internationella relationer samt samhällvetenskapsprogrammet med profil beteende. Sammanlagt finns det ca 200 elever på gymnasiet. 

Bladins grundskola är en skola med tre paralleller från förskoleklass till årskurs 9. Det går ca 85 elever i varje årskurs. 

Bladins International School of Malmö, BISM, är en auktoriserad IB World School. Skolan är knuten till International Baccalaureate Organisation och är godkänd av denna organisation för att undervisa Middle Years Programme för barn mellan elva och sexton år. Skolan är sedan 2000 också godkänd för undervisning i Primary Years Programme för barn mellan tre och elva år. På BISM går drygt 500 elever från 45 olika länder, de undervisas på engelska av lärare med engelska som modersmål.

År 2009 köpte skolan upp tidigare Kronborgsskolan och Parkskolan i Malmö och därefter flyttade Bladins International School från byggnaderna på Rönneholm till sin nya del av skolan. Sedan 2022 finns Bladins International School of Malmö på Stadiongatan 25 E och Bladins grundskola på Själlandstorget. I Rönneholmsgården finns Bladins gymnasieskola.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Officiell webbplats

Utbildning i Malmö
Anders Georg Levgren

Anders Georg Levgren, född 13 september 1788 i Göteborg, död där 6 maj 1857, var en svensk affärsman och filantrop.

Biografi
Levgren var son till grosshandlare Lars Levgren (1744–1824) och Margareta Christina, född Embring (1756–1843). Namnet Levgren togs från faderns födelsesocknen Levene i Västergötland. 

Han erhöll 1811 burskap i Göteborg som handlande och ingick 1812 kompanjonskap med sin far under firma Lars Levgren & son. Firman var först inriktad på sillaffärer, men efter kontinentalblockaden agerade man snabbt och köpte upp flera konkursbon. Bland annat köpte man in amerikansk tobak och sålde med mycket stor vinst. Under påföljande depression lyckades man behålla och utveckla sin förmögenhet, som utökades genom inköp av bruksegendomar. Lars Levgren blev innehavare av landeriet Stora Katrinelund 1799, och kallades under många år för "rike Levgren på Katrinelund", ett namn som övergick på sonen.

Levgren var en av borgerskapets äldste, en av börsens föreståndare, medlem av Göteborgs sparbank samt ordförande i handelssocieteten 1824–1826. Göteborgs handelsinstitut tillkom i huvudsak genom Levgrens intresse och generositet. 

Som så många andra Göteborgsköpmän utövade Levgren välgörenhet. Han var även djupt religiös och familjen räknades till herrnhutarna. År 1814 gifte han sig med Brita Sophia Tranchell (1794–1831), och en andra gång 1837 med Anna Brita Lönner. 

Den Levgrenska boksamlingen på Göteborgs stadsbibliotek härstammar från honom och hans två söner, Karl Laurens Levgren (1821–1889) och Anders Wilhelm Levgren.

Levgrensvägen som går förbi Levgrens äng uppkallades 1944 efter honom.

Källor 
Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag - staden i väster, Första delen, C R A Fredberg (1921), Faksimil med omfattande kommentarer och tillägg, Sven Schånberg, Arvid Flygare, Bertil Nyberg, Walter Ekstrands Bokförlag 1977  s. 867
Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag - staden i söder, öster och norr, [Tredje delen], C R A Fredberg (1922), Faksimil med omfattande kommentarer och tillägg, Sven Schånberg, Arvid Flygare, Bertil Nyberg, Walter Ekstrands Bokförlag 1977  s. 458-459

Noter

Vidare läsning 

Grosshandlare i Göteborg
Svenska grosshandlare under 1800-talet
Näringslivspersoner från Göteborg
Födda 1788
Avlidna 1857
Män
Nordstjärnans kontors- och hyreshus

Nordstjärnans kontors- och hyreshus är en byggnad i kvarteret Tigern vid hörnet av Drottninggatan 7 och Fredsgatan 8 i Stockholm. Fastigheten är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att den anses vara ”särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”.

Historik

Bolaget hade grundats av Otto Samson 1871 åren 1874–1876 lät man uppföra ett nytt huvudkontor efter Axel och Hjalmar Kumliens ritningar. Livförsäkrings AB Nordstjernan blev därmed det första försäkringsbolaget i landet som uppförde ett representativt hus för sitt kontor. Ursprungligen hade huset endast fem fönsteraxlar mot Drottninggatan, och det var denna del som användes som försäkringsbolagets kontor. Resten av huset innehöll till en början bostäder. Bröderna Kumlien hade ritat en fint artikulerad nyrenässansfasad. Det avskurna hörnet är karaktäristiskt för brödernas arkitektur men var också ett krav få 1874 års byggnadsstadga infördes. Man kan på hörnet se Nordstjärnans stjärnsymbol flankerad av två karyatider vilka utfördes av skulptören Frithiof Kjellberg.

Huset har under åren genomgått en rad ombyggnader. 1904–1906 byggdes en av Hagström & Ekman ritad förlängning av huset längs med Drottninggatan. Tillbyggnaden utfördes i modernare byggnadsteknik, men med samma fasadutformning. Bostäderna kom efter hand att ersättas av kontorslokaler och 1917–1919 genomfördes en större ombyggnad, då bland annat en bankhall uppfördes på gården. År 1936 ansvarade Ivar Tengbom för förändring av butiksfasaden. Då hela kvarteret byggdes om 1978–1982 revs allt utom fasaden mot Fredsgatan. Under ombyggnaden rasade även halva fasaden mot Drottninggatan. Nya replikfasader uppfördes och innanför skalet skapades en ny byggnad med moderna kontorslokaler.

Byggnaden förvaltas idag av Statens fastighetsverk och inhyser förutom butiker lokaler för Regeringskansliet.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Norrmalm
Byggnader ritade av Axel Kumlien
Byggnader ritade av Hjalmar Kumlien
Grönmärkta byggnader i Stockholm
Adolf Erman

Johann Peter Adolf Erman, född 31 oktober 1854 i Berlin, död där 26 juni 1937, var en tysk egyptolog. Han var son till Georg Adolf Erman.

Erman blev docent och 1883 extra ordinarie professor i egyptologi vid Berlins universitet, 1885 innehavare av den genom Karl Richard Lepsius död ledigblivna direktörsbefattningen för Berlinmuseets egyptiska avdelning och 1893  ordinarie professor vid universitetet. Han blev emeritus 1923. 

Erman gjorde sig främst känd som grammatiker och författade i denna egenskap, förutom många bidrag till den sedermera under hans redaktion ställda "Zeitschrift für ägyptische Sprache und Alterthumskunde", Neuägyptische Grammatik (1880), Die Sprache des Papyrus Westcar (1889) och Ägyptische Grammatik (1894; ny upplaga 1902). 

I sitt arbete Ägypten und ägyptisches Leben im Altertum (1885; andra upplagan 1896) gav Erman en kulturhistorisk framställning av det forna Egypten och fyllde därmed ett utom och inom egyptologin länge känt behov. Han blev 1895 ledamot av Preussiska vetenskapsakademien och 1927 av svenska Vetenskapsakademien.

Källor

Noter 

Tyska egyptologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Preussiska vetenskapsakademien
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska forskare under 1900-talet
Forskare från Berlin
Födda 1854
Avlidna 1937
Män
Ugglan
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Leipzigs universitet
Georg Adolf Erman

Georg Adolf Erman, född 12 maj 1806 i Berlin, död där 12 juli 1877, var en tysk fysiker och geolog. Han var son till Paul Erman och far till Adolf Erman.

Erman gjorde 1828-30 en vetenskaplig världsomsegling, under vilken han verkställde viktiga jordmagnetiska undersökningar och som han beskrev i Reise um die Erde durch Nordasien und die beiden Ozeane (fem band, 1833-48). Han gjorde även omfattande experiment över kroppars volymförändring vid smältning. År 1834 blev han professor i fysik vid Berlins universitet. Åren 1841-65 utgav han "Archiv für wissenschaftliche Kunde von Russland" (25 band).

Källor

Noter 

Tyska professorer i fysik
Tyska geologer
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Personer i Tyskland under 1800-talet
Forskare från Berlin
Födda 1806
Avlidna 1877
Män
Ugglan
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från universitetet i Königsberg
Personer verksamma vid universitetet i Königsberg
Ledamöter av Royal Society
Paul Erman

Paul Erman, född 29 februari 1764 i Berlin, död 11 oktober 1851 i Berlin, var en tysk fysiker, far till Georg Adolf Erman. 

Erman var professor i fysik vid Berlins universitet och sekreterare vid preussiska Vetenskapsakademien. Han författade flera förtjänstfulla avhandlingar om elektricitet och magnetism, vilka utmärker sig för en för hans tid ovanlig reda och kritik.

Källor

Noter 

Tyska professorer i fysik
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Personer i Tyskland under 1800-talet
Forskare från Berlin
Födda 1764
Avlidna 1851
Män
Ugglan
Citybuss i Piteå

Citybuss i Piteå AB, var ett privatägt bussbolag som från 1 januari 2007 fram till 1 juli 2021 körde tätortstrafik i Piteå med omnejd, på uppdrag av Piteå kommun.
Lokaltrafiken i Piteå ingår inte i Länstrafiken Norrbotten och har eget biljettsystem, liksom det är för andra städer i Norrbottens län. Sedan 1 juli 2021 körs stadstrafiken i Piteå av Nobina under det nya varumärket Piteå Stadsbuss.

Externa länkar
Citybuss officiella hemsida
Linjesträckningar
Tidtabeller
Svenska bussbolag
Busstrafik i Sverige
Företag i Piteå
Honduras departement

Honduras departement Honduras är uppdelat i 18 departement (departamentos). Varje departement styrs av en guvernör som ansvarar inför Honduras president.

Se även 
 ISO 3166-2:HN, ISO 3166-2-koden för Honduras.

Referenser

Externa länkar 
 : Statoids: Departments of Honduras

Honduras departement
Listor med anknytning till Honduras
Administrativa indelningar av länder i Amerika
Games People Play

Games People Play är en sång skriven och framförd av bland annat den amerikanske countryartisten Joe South.

Låttitelns ursprung
Texten och titeln är inspirerad av Dr. Eric Bernes bok från 1964.

Sången har likheter med den traditionella Cajunsången "'Tit Galop Pour Mamou", som framfördes av bland andra Balfa Brothers på albumet The Balfa Brothers Play Traditional Cajun Music. Efter att Joe Souths version blivit en hit, spelade Nathan Abshire (som spelat dragspel med bland andra Balfa Brothers), in en version på franska, med sånginsatser av Don Guillory, på albumet A Cajun Legend.

Bakgrund
Låten släpptes 1968 på Joe Souths debutalbum Introspect, och samtidigt även på singel. Den fanns också som titelspår på hans andra album, Games People Play 1969, och nådde placeringen #12 i USA. Sången vann två Grammys 1969, dels för Song of the year och Best contemporary song 1969 . Gitarrspelet i inledningen spelas på en Danelectro gitarrsitarr, som Joe South också spelar i inledningen av Chain of Fools av Aretha Franklin. Medan Joe Souths version gick bra på poplistorna, släppte Freddy Weller, guitarist i Paul Revere and the Raiders, en countryversion av låten 1969 som sin debutsingel på countrylistorna och nådde topplaceringen #2 med den. '

Games People Play' kan klassas som en protestsång. Texten protesterar mot de förändrade samhällsklimatet under slutet av 60-talet genom olika former av hat, omänsklighet och intolerans, både mellan personer och socialt.

Coverversioner har spelats in av bland andra Della Reese, Petula Clark, Waylon Jennings, Jerry Lee Lewis, Earl Grant, Tesla, King Curtis och Duane Allman, The Georgia Satellites, Big Tom and The Mainliners, Dolly Parton (på albumet My Blue Ridge Mountain Boy 1969), The Tremeloes, Johnny Johnson & the Bandwagon, Ike and Tina Turner, Dreadzone, Hank Williams Jr., YOYO, Inner Circle, DJ Bobo, John Denver (bara på konserter), och övriga. Den nämndes också i Brian Wilsons låt "Games Two Can Play" på hans osläppta album Adult Child. I Singapore släpptes kring 1969 en instrumental version på en singel single av The White Crane Orchestra. Reggaegruppen Inner Circle fick 1994 en hit med låten i Europa. 2006 spelades den in av Jools Holland på albumet Moving Out to the Country med Marc Almond som gästsångare. Skotske sångaren Dick Gaughan, spelade in låten på albumet A Different Kind of Love Song.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Cajunversionen

Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 1968
Protestsånger
Svend Auken

Svend Gunnarsen Auken, född 24 maj 1943 i Aarhus, död 4 augusti 2009 i Köpenhamn, var en dansk socialdemokratisk politiker. Han var arbetsmarknadsminister 1977-1982, partiordförande för Socialdemokraterne 1987 till 1992 och miljö- och energiminister 1994-2001. Han var gift med författaren Bettina Heltberg 1966-1993.

Auken var son till läkarparet Kirsten Auken och Gunnar Auken. Han växte upp i ett socialt engagerat hem och studerade statsvetenskap på Aarhus universitet. Efter sin Cand.scient.pol. 1969 arbetade han på universitetet, från 1973 som lektor. Samtidigt var Auken politiskt engagerad och invaldes 1971 i Folketinget. Där kom han att engagera sig i arbetsmarknadsfrågor och var ordförande i arbetsmarknadsutskottet 1975-77. Han var motståndare till Danmarks inträde i Europeiska gemenskaperna (nuvarande EU) 1973. Trots att han gick emot partilinjen i denna viktiga fråga växte Aukens roll i partiet. Han blev 1977 Socialdemokraternes politiska ordförande och i oktober samma år inträdde Auken som arbetsmarknadsminister (arbejdsminister) i Anker Jørgensens regering. En post han upprätthöll tills Regeringen Anker Jørgensen V avgick i september 1982.

Efter Socialdemokraternas valnederlag i folketingsvalet 1987 blev Svend Auken vald till partiets ordförande. Han ledde Socialdemokraterne i framgångsvalet 1990 då partiet vann 16 nya mandat i Folketinget. Det räckte dock ej till att bilda regering och två år senare, i april 1992, valde en extrainsatt partikongress Poul Nyrup Rasmussen till ny partiledare.

Då Nyrup Rasmussen 1993 lyckades bilda en flerpartiregering blev Auken miljöminister, och från regeringsombildningen efter folketingsvalet 1994 var han både miljö- och energiminister. Han lyckades få detta område till ett av de centrala i dansk politik och flera viktiga reformer genomfördes. I samband med de internationella förhandlingarna om Kyotoavtalet visade sig Auken vara en kreativ förhandlare.

Auken var minister till regeringens avgång 2001. Han satt kvar i Folketinget och var medlem av Folketingets presidium. 2007 till 2009 var han ordförande i Europautskottet. Sistnämnda år avled han efter en lång tids sjukdom.

Källor 
 http://www.denstoredanske.dk/Danmarks_geografi_og_historie/Danmarks_historie/Danmark_efter_1945/Svend_Auken

Noter

Män
Födda 1943
Avlidna 2009
Danmarks arbetsmarknadsministrar
Danmarks miljöministrar
Danmarks energiministrar
Folketingsledamöter från Socialdemokraterne
Partiledare för Socialdemokraterne