kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vitkronad duva

Vitkronad duva (Patagioenas leucocephala) är en fågel i familjen duvor som huvudsakligen förekommer i Västindien. Den förekommer huvudsakligen i Västindien i mangroveskogar och lundar. Arten minskar i antal och listas som nära hotad av IUCN.

Utseende och läten  
Vitkronad duva är en 29–40 cm lång mycket mörk duva. Fjäderdräkten är mörkgrå med lysande vit hjässa, rödaktig näbb och ljust öga. Ungfågeln är ljus endast i pannan. Sången beskrivs som relativt ljus, hes och rytmisk: "hudi-ho-HOOOO, hudi-ho-HOOOO...".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer huvudsakligen i Västindien, närmare bestämt i Florida Keys och södra spetsen av fastlandet i Florida, Bahamas, Stora och Små Antillerna söderut till Guadeloupe. Den ses också på karibiska öar utanför Centralamerikas kust från Yucatánhalvön söderut till nordvästra Panama och nordcentrala Colombia. Arten behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Genetiskt står den nära rödnackad duva (Patagioenas squamosa).

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Levnadssätt 
Vitkronad duva hittas i kustnära mangroveskogar och skogslundar. Den är skygg och tillbakadragen, och håller sig dold i lövverken där den födosöker efter frukt. Vanligen ses den i flykten, i små grupper om högst tio individer. Fågeln häckar mellan april och augusti.

Status och hot 
Vitkronad duva har ett stort utbredningsområde, men är begränsad till låglänta områden där avskogningen är som mest intensiv. Habitatförstörelsen parat med jakttryck tros ligga bakom en relativt nedgång i populationen. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som nära hotad. Världspopulationen uppskattas till 550 000 vuxna individer.

Namn 
Vitkronade duvans vetenskapliga artnamn leucocephala betyder just "vithuvad".

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Fläckvingad duva

Fläckvingad duva (Patagioenas maculosa) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende 
Fläckvingad duva är en stor gråaktig duva med tydliga ljusa fläckar på vingtäckarna samt gråaktiga ögon. I Anderna syns ett tydligt vitt band på vingen. I östra låglänta områden kan den förväxlas med picazuroduvan som har bärnstensfärgade ögon, skäraktigt bröst och ett vitt vingband.

Utbredning och systematik 
Fläckvingad duva delas in i två underarter:
 P. m. albipennis – förekommer från södra Peru till västra Bolivia och nordvästligaste Argentina
 P. m. maculosa – förekommer från södra Bolivia till Paraguay, sydöstra Brasilien, Uruguay och syd-centrala Argentina

Birdlife International och internationella naturvårdsunionen IUCN urskiljer albipennis som en egen art.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Levnadssätt 
Fläckvingad duva är en ganska vanlig till lokalt vanlig duva. Den hittas i en rad olika halvöppna miljöer, från stadsparker till buskiga sluttningar i Anderna.

Status 
IUCN bedömer hotstatus för underarterna (eller arterna) var för sig, båda som livskraftiga.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Kortnäbbad duva

Kortnäbbad duva (Patagioenas nigrirostris) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer i regnskog från Mexiko till Colombia. Arten minskar i antal, men beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Kortnäbbad duva är mörkt brunaktig ovan, med skäraktigt huvud, bröst och på undersidan. Näbben är kort och svart. Sången består av ett vittljudande "hoo'koo-koo-koo".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i regnskog i låglänta områden från sydöstra Mexiko till nordvästra Colombia (Chocó). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen 50 000 till en halv miljon vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Marañónduva

Marañónduva (Patagioenas oenops) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer i Sydamerika i ett begränsat område utmed Marañónfloden.

Utseende och läte 
Marañónduvan är en medelstor (31–34 cm) duva i grått och rostrött. Huvudet är gråbrunt och undersidan purpurbrun, på strupen ljusare och på nedre delen av buken och undergumpen snarare grå. Ovansidan, inre vingtäckarna och skapularerna är kastanejbrunt purpurfärgade, medan resten av vingen är grå och vingpennorna sotfärgade. Övergumpen är också grå, övre stjärttäckarna mörkare och stjärten svartaktig. Näbben är blågrå med rött längst in. Liknande rostduvan är mer färglös, med mindre rostrött på vingen och grå stjärt. Lätet har inte beskrivits.

Utbredning och systematik 
Fågelns utbredningsområde är i norra Peru (subtropiska Marañóndalen) och angränsande södra Ecuador. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Status och hot 
Marañónduvan har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 2 500–10 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust och jakttryck. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad (NT).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Picazuroduva

Picazuroduva (Patagioenas picazuro) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer i Sydamerika. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Picazuroduvan är en stor duva med lila och grå kropp som har ett fjälligt utseende samt en silverfärgad fläck på halssidan. I flykten syns tydligt svarta vingpennor och ett ljusgrått vingband. Sången är mörk och monoton, återgivet som ett "wuu-pupuh, wuu-pupuh".

Utbredning och systematik 
Picazuroduva förekommer i östra Sydamerika, Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Patagioenas picazuro marginalis – förekommer i nordöstra Brasilien i delstaterna Piauí, Bahia och Goiás
 Patagioenas picazuro picazuro – förekommer från Pernambuco i östra Brasilien till Bolivia och södra centrala Argentina

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Levnadssätt 
Picazuroduvan är en vanlig duva som ses i en rad olika miljöer, från urbana områden till savann och öppet skogslandskap.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och tros öka i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns svenska och vetenskapliga artnamn kommer av dess namn på guaraní Pihkasú-ró, "sur duva". Namnet kommer från smaken av duvans kött efter att den ätit vissa frukter.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Blyduva

Blyduva (Patagioenas plumbea) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer i skogsområden i Sydamerika. Arten minskar i antal, men beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Blyduvan är en stor och mörk duva. Jämfört med många andra duvor är den påfallande enfärgad och långstjärtad. Fjäderdräkten är övervägande lilagrå, på vingarna något mörkare och brunare. Ögat är ljust. Arten liknar mest kopparduvan, men är gråare och har ljusare öga. Lätet återges som ett "who-cooks-for-you" med sista två tonerna utdragna.

Utbredning och systematik 
Blyduvan förekommer i Sydamerika, i söder till Paraguay och norra Bolivia. Den delas in i fem underarter med följande utbredning:
 Patagioenas plumbea delicata – östra Colombia till Venezuela, Guyanaregionen, norra Brasilien och norra Bolivia
 Patagioenas plumbea chapmani – nordvästra Ecuador
 Patagioenas plumbea pallescens – små bifloder till Amazonfloden från Purus till Pará
 Patagioenas plumbea baeri – centrala Brasilien (Goiás och nordvästra Minas Gerais)
 Patagioenas plumbea plumbea – sydöstra Brasilien och Paraguay

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Levnadssätt 
Blyduvan hittas inne i skogar från låglänta områden upp till 2300 meters höjd. Där lever den rätt tillbakadraget i trädkronorna där enstaka fåglar eller par födosöker efter frukt. Arten hörs oftare än ses.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Fjällig duva

Fjällig duva (Patagioenas speciosa) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer från Mexiko till Argentina. Arten minskar i antal men beståndet anses vara livkraftigt.

Utseende och läte 
Fjällig duva är en stor och vacker duva. Hanen är rödbrun, honan mer gråbrun. Båda har en lysande röd näbb med gräddvit spets. På hals och undersida syns kraftig fjällning. I flykten uppvisar den en vitaktig buk som kontrasterar med svartaktig undersida på stjärten.

Utbredning och systematik 
Fågelns utbredningsområde sträcker sig från tropiska södra Mexiko till Brasilien och nordöstra Argentina. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Levnadssätt 
Fjällig duva hittas i fuktiga skogar och skogsbryn i tropiska låglänta områden. Den ses vanligen flyga över, mindre ofta sittande i trädkronor i höga träd.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen en halv till fem miljoner vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödnackad duva

Rödnackad duva (Patagioenas squamosa) är en fågel i familjen duvor som förekommer i Västindien.

Utseende och läte 
Rödnackad duva är en stor (38 cm), kraftig och mörk duva. Adulta fåglar har mörkgrått huvud med rödorange bar hud runt bruna ögon. Undersidan är skiffergrå. Karakteristiskt är fjälligt rödbrunt på nacke och halssidor. Ovansidan är mörkt skiffergrå, på övergumpen något ljusare. Näbben är gulspetsat röd och benen röda. Lätet är ett fyrstavigt hoande med betoning på den sista stavelsen.

Utbreding och systematik 
Rödnackad duva förekommer på Stora Antillerna, Små Antillerna och Nederländska Antillerna. Tillfälligt har den påträffats i USA. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Arten är nära släkt med vitkronad duva (P. leucocephala).

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Levnadssätt 
Rödnackad duva hittas vanligen i bergsbelägen regnskog, men exempelvis på Barbados även i torrare mer öppna skogslandskap och kring bebyggelse. Födan består av olika sorters frukter, bär, knoppar och små sniglar. Den ses vanligen enstaka eller i smågrupper. Fågeln lägger ett till två ägg i ett bo som vanligen placeras i ett träd.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Taxonomi och namn 
Rödnackad duva beskrevs som art av Pierre Joseph Bonnaterre 1792 med protonymet Columba Squamosa.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Kopparduva

Kopparduva (Patagioenas subvinacea) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Kopparduvan är en medelstor (27–33 cm), brun- och skäraktig duva. Huvudet är skärgrått, undersidan skäraktig, med en liten vit fläck på strupen och från nedre delen av buken och ner mer brunaktig. Ovansidan är grönbrun, vingarna mörkare än ryggen. Övergumpen är brun, övre stjärttäckarna mörkare och stjärten mörkbrun. Näbben är svart. Liknande blyduvan är större och har mer grått än rött i fjäderdräkten. Lätet är ett ljust "wuck, ca, coo-woo", med sista stavelserna distinkta och snabbare.

Utbredning och systematik 
Kopparduva delas in i sex underarter med följande utbredning:
subvinacea/berlepschi-gruppen
 Patagioenas subvinacea subvinacea – subtropiska Costa Rica och Panama
 Patagioenas subvinacea berlepschi – Stillahavssluttningen från sydöstra Panama till sydvästra Ecuador
 purpureotincta-gruppen
 Patagioenas subvinacea ruberrima – nordvästra Colombia (Sinúdalen)
 Patagioenas subvinacea zuliae – nordöstra Colombia och västra Venezuela
 Patagioenas subvinacea peninsularis – nordöstra Venezuela (Pariahalvön)
 Patagioenas subvinacea ogilviegranti – sydöstra COlombia söderut till östra Bolivia
 Patagioenas subvinacea purpureotincta – ej väldefinierad, men inkluderar södra Venezuela, möjligen östra Colombia, Guyanaregionen och Brasilien norr om Amazonfloden
 Patagioenas subvinacea recondita – centrala amazonska delen av Brasilien söder om Amazonfloden

Ofta urskiljs även underarten anolaimae med utbredning i centrala Colombia.

Släktestillhörighet 
Tidigare inkluderades arterna Patagioenas i Columba, men genetiska studier visar att de amerikanska arterna utgör en egen klad, där Gamla världens arter står närmare släktet Streptopelia.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen fem till 50 miljoner vuxna individer.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i neotropiska regionen
Kimberleyduva

Kimberleyduva (Petrophassa albipennis) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Kimberleyduvan är en stor rostbryn duva med svagt ljusa fläckar i fjäderdräkten. I flykten syns en vit vingpanel.

Utbredning och systematik 
Kimberleyduva förekommer i Australien och delas in i två underarter:
 P. a. albipennis – nordöstra Western Australia och norra Northern Territory
 P. a. boothi – norra Northern Territory (Stokes Range till övre Baines River)

Levnadssätt 
Kimberleyduva är begränsad till områden med sandsten. Den tar ofta vila på högt belägna klippor eller överst på sandstenshögar. Tidiga morgnar och kvällar kommer den ner till marken. I flykten hörs vingarna smattra.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och det faktum att den minskar i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Namn 
Kimberley är en region i norra Western Australia. På svenska har den även kallats vitspolig bergsduva.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Arnhemduva

Arnhemduva (Petrophassa rufipennis) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende 
Arnhemduvan är en stor mörkbrun duva med fjäderdräkten översållad av svaga ljusa fläckar. I flykten syns tydligt kastanjebruna vingpaneler.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i västra Arnhem land i norra Northern Territory i Australien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Arnhemduvan hittas enbart i områden med sandsten. Den sitter ofta högt upp på klipputsprång eller sandstenstorn, för att komma ner till sandiga marken tidiga morgnar och kvällar.

Status 
Arten har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet tros vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Northern Territory, Australien
Större brunduva

Större brunduva (Phapitreron amethystinus) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Större brunduva är en medelstor duva med, som namnet avslöjar, en övervägande brun fjäderdräkt. Buken är gråaktig och på stjärten syns ljusgrå hörn. Under ögat har den ett ljust streck och både framför och bakom en bar skäraktig hudfläck. Arten liknar mindre brunduva, men är purpurglänsande på halsens bakre del istället för blå och ljusbeige under stjärtroten, ej vit. Bland lätena hörs djupa "hoop", enstaka eller i serier om två till tre toner, samt ett djupt morrande.

Utbredning och systematik 
Större brunduva delas in i fyra underarter som alla förekommer i Filippinerna, med följande utbredning:
 amesthystinus-gruppen
 Phapitreron amethystinus amethystinus – på  Luzon, Mindanao och intilliggande öar
 Phapitreron amethystinus imeldae – på Marinduque
 Phapitreron amethystinus maculipectus – i bergsskogar på Negros
 Phapitreron amethystinus frontalis – på Cebu; förmodligen utdöd

Birdlife International och internationella naturvårdsunionen IUCN urskiljer maculipectus  och frontalis som egna arter, "gråbröstad brunduva" respektive "cebubrunduva".

Status 
De tre underartsgrupperna (eller arterna) hotkategoriseras var för sig av IUCN: amestystinus som livskraftig, maculipectus som nära hotad och frontalis som akut hotad.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Tawitawibrunduva

Tawitawibrunduva (Phapitreron cinereiceps) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Tawitawibrunduvan är en mellanstor till stor (27 cm), övervägande brun duva. Det mattgråa på huvudet övergår i purpurglänsande brunt i nacken. Resten av ovansidan är varmt mörkt olivbrun. Underidan är varmbrun med rostfärgad anstrykning, framför allt på buken, på undergumpen brunare och grått på undre stjärttäckare. Lätet består av en serie hoande ljud som accelererar likt en pingisboll.

Utbredning och systematik 
Tawitawibrunduva förekommer endast på ön Tawi-Tawi i filippinska Suluöarna. Tidigare behandlades mindanaobrunduva (P. brunneiceps) som en underart och vissa gör det fortfarande.

Status 
Tawitawibrunduvan har en mycket liten population bestående av under 1000 vuxna individer. Den antas också ha minskat kraftigt till följt av skogsavverkningar. IUCN kategoriserar därför arten som starkt hotad.

Referenser

Externa länkar 

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Mindre brunduva

Mindre brunduva (Phapitreron leucotis) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Mindre brunduva är en rätt liten duva, med som namnet avslöjar övervägande brun fjäderdräkt. På huvud, hals och bröst är den mer grå eller skäraktig. Vidare är den glänsande blåaktig på halsens bakre del, ljusskär på buken och på stjärten syns vita hörn. Noterbart är även svarta och ljusa streck under ögat samt en liten trekant med bar hud precis bakom. Sången består av en accelererande serie med stigande "wup".

Utbredning och systematik 
Mindre brunduva förekommer i Filippinerna. Den delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 P. l. leucotis – norra Filippinerna (Catanduanes, Luzon, Mindoro och näraliggande öar)
 P. l. nigrorum – Filippinerna (Cebu, Guimaras, Masbate, Negros, Panay, näraliggande öar)
 brevirostris-gruppen
 P. l. brevirostris – Leyte, Mindoro, Bohol, Dinagat, Samar, Mindanao och Siquijor
 P. l. occipitalis – södra Filippinerna (Basilan) och Suluöarna

Birdlife International och IUCN delar upp underartsgrupperna i tre arter : P. leucotis (monotypisk), P. nigrorum (monotypisk) och P. brevirostris (inklusive occipitalis).

Status 
IUCN bedömer hotstatus för underartsgrupperna (eller arterna) var för sig, alla tre som livskraftiga.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Vanlig spegelduva

Vanlig spegelduva (Phaps chalcoptera) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Australien och på Tasmanien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Bilder

Noter

Externa länkar

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Grönvingad spegelduva

Grönvingad spegelduva (Phaps elegans) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende 
Grönvingad spegelduva är en kompakt duva med glänsande vingpennor. Fjäderdräkten är i övrigt övervägande rödbrun med grå undersida.

Utbredning och systematik 
Grönvingad spegelduva förekommer enbart i Australien och delas in i två underarter med följande utbredning:
 Phaps elegans occidentalis – sydvästra Australien (Dongara till Point Culver)
 Phaps elegans elegans – sydöstra Queensland till sydcentrala Australien och Tasmanien

Levnadssätt 
Grönvingad spegelduva hittas i tät vegetation, vanligen med inslag av ett tjockt lager av buskar och snår. Den ses vanligen enstaka eller i par, ofta när den besöker vattensamlingar för att dricka vid gryning eller skymning.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Flockspegelduva

Flockspegelduva (Phaps histrionica) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från nordvästra Australien till västra Queensland och nordvästra New South Wales. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Duvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Svartbandad fruktduva

Svartbandad fruktduva (Ptilinopus alligator) är en fågelart i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Svartbandad fruktduva är en mycket stor svartvit duva. Den har gulvitt på huvud och bröst, ett svart bröstband och grå buk. Ovan är den mörkgrå på vingar och stjärt. På den svartaktiga stjärten syns en ljus spets. Lätet är ett långsamt och upprepat dånande.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i västra förkastningsbranten i Arnhem Land i nordcentrala Australien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Svartbandad fruktduva är en skogslevande fågel som ses enstaka eller i smågrupper i stora fruktbärande träd, bland annat intill sandstensförkastningar i Kakadu National Park.

Status 
Svartbandad fruktduva har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet anses vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn syftar på South Alligator River, i Arnhem Land, Australien.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Fruktduvor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Northern Territory, Australien