kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Angolalångnäbb

Angolalångnäbb (Macrosphenus pulitzeri) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar. Den förekommer endast i ett begränsat område i Angola. Arten är mycket fåtalig och minskar i antal. IUCN kategoriserar den som starkt hotad.

Utseende och läten 
Angolalångnäbben är en 13 centimeter lång kortstjärtad och tunnäbbad tätting. Fjäderdräkten är övervägande dovt olivbrun, med blekare buk och gråaktigt ansikte. Lätet är en serie höga, sparvlika toner som upprepas varierat, ömsom explosivt, ömsom mjukare.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer enbart i förkastningsbranten i västra Angola (Vila Nova do Seles till Chingoroi). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades långnäbbarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har visat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland familjen afrikanska sångare, där förutom långnäbbar även krombekar inom släktet Sylvietta, samt de monotypiska arterna stråsångare, mustaschsångare, fynbossångare och damarasångare ingår.

Levnadssätt 
Angolalångnäbb förekommer i torr städsegrön skog, i ungskog, torra buskmarker och övergivna kaffeplantager på mellan 800 och 1 030 meters höjd, även om studier från 2012 bara fann arten i gammelskog. Arten verkar vara beroende av täta lianer och snårig undervegetation. Den födosöker lågt efter insekter, nästan på marknivå, och är mycket svårsedd.

Status och hot 
Arten är mycket dåligt känd, men populationen tros vara liten och uppgå till 1 000−2 500 vuxna individer. Den tros minska i antal till följd av habitatförlust. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som starkt hotad.

Namn 
Det var under den amerikanske publicisten Ralph Pulitzers expedition till Angola som Rudyerd Bolton upptäckte arten. När han beskrev den gav han den därför det vetenskapliga artnamnet pulitzeri.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter i Angola
Mustaschsångare

Mustaschsångare (Melocichla mentalis) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Mustaschsångaren är en stor (18-20 cm) sångare med kraftig näbb samt lång och bred avsmalnad stjärt. Den skiljs lätt från andra arter genom ostreckad undersida och rygg. Mest liknar den afrikansk gräsfågel, men är mycket större än denna, med svart mustaschstreck, bleka ögon, tydligare tecknat ansikte och otecknad undergump utan beigefärgade fjäderspetsar. Ungfågeln är mattare i färgerna och saknar rostbrunt inslag i pannan. Lätet är också karakteristiskt, ett bubblande som i engelsk litteratur beskrivs "tip-titwiddle-iddle-see".

Utbredning och systematik 
Mustaschsångare placeras som enda art i släktet Melocichla. Den delas in i fem underarter med följande utbredning:
 Melocichla mentalis mentalis – förekommer från Senegal och Gambia till Gabon, södra Kongo-Kinshasa, Angola, Zambia och norra Malawi
 Melocichla mentalis amauroura– förekommer från Sydsudan och sydvästra Etiopien söderut till östra Demokratiska republiken Kongo, Uganda, västra och centrala Kenya, västra Tanzania samt norra och centrala Zambia
 Melocichla mentalis orientalis – förekommer från östra Kenya till södra Tanzania, södra Malawi, Zambia, Zimbabwe och Moçambique
 Melocichla mentalis incana – förekommer i nordöstra Tanzania (Mount Meru)
 Melocichla mentalis luangwae – förekommer i Zambia

Underarten incana inkluderas ofta i amauroura.

Familjetillhörighet 
Mustaschsångaren placerades tidigare i den stora familjen sångare (Sylviidae). Denna har dock efter DNA-studier delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare (Macrosphenidae) där mustaschsångaren ingår tillsammans med exempelvis krombekar (Sylvietta), långnäbbar (Macrosphenus) och flera udda afrikanska sångare som placeras i egna släkten. Dess närmaste släktingar tros vara damarasångaren och stråsångaren.

Levnadssätt 
Mustaschsångare hittas i högvuxen och frodig gräsmark intill skogsområden samt i öppna gläntor, ofta nära vatten. Födan består av insekter som bönsyrsor, gräshoppor och små skalbaggar. Fågeln häckar under regnperioden.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig i det norra tropiska guineanska savannbältet, men mindre vanlig och lokalt förekommande i resten av utbredningsområdet.

Namn 
På svenska har fågeln även kallats skäggsångare.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Stråsångare

Stråsångare (Sphenoeacus afer) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Stråsångaren är en 17-19 centimeter lång fågel med en karakteristisk lång, spetsig stjärt, kastanjefärgad hjässa och svarta mustaschstreck på sin vita strupe. Ovansidan är streckat brun, undersidan vit med svarta fläckar. Sången är en skramlig, musikalisk ramsa och lätet är ett nasalt fi-o.

Utbredning och systematik 
Stråsångare placeras som enda art i släktet Sphenoeacus. Den delas in i fyra underarter med följande utbedning:
 Sphenoeacus afer excisus – östra Zimbabwe och angränsande sydvästra Moçambique
 Sphenoeacus afer natalensis – nordöstra Sydafrika (Nordvästprovinsen till norra och östra Fristatsprovinsen och KwaZulu-Natal), västra Swaziland och norra Lesotho
 Sphenoeacus afer intermedius – östra Sydafrika (sydligaste KwaZulu-Natal samt östra och södra Östra Kapprovinsen) samt troligen södra Lesotho
 Sphenoeacus afer afer – sydvästra Sydafrika (Västra Kapprovinsen och sydvästra Östra Kapprovinsen, österut till ungefär i höjd med Gamtoos River)

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades arten den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare, där stråsångaren ingår, men även bland annat krombekar i Sylvietta, långnäbbar i Macrosphenus och en handfull andra arter. Stråsångarens närmaste släktingar är damarasångaren (Achaetops pycnopygius) och mustaschsångaren (Melocichla mentalis).

Levnadssätt 
Stråsångaren är vanligt förekommande i kustnära och bergsbelägen fynbos samt i högt gräs på bergssluttningar eller floddalar. Den ses vanligen ensam eller i par, födosökande i vegetationen efter insekter insekter och andra små ryggradslösa djur. Fågeln bildar par för livet och bygger sitt bo lågt i vegetationen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Nordkrombek

Nordkrombek (Sylvietta brachyura) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Nordkrombek är en liten och närapå stjärtlös sångare med gråbrun rygg och roströd undersida. Strupemn kan vara matt roströd, vitaktig eller lysande vit, beroende på underart. Alla populationer uppvisar ett gråbrunt ögonstreck. Arten liknar rostkindad krombek men skiljer sig på ögonstrecket och att den i området arterna överlappar vanligen uppvisar vit strupe. Sången består av en snabb visslad fras. Lätet är en snabb ihålig drill.

Utbredning och systematik 
Nordkrombek delas in i tre underarter med följande utbredning:
 brachyura-gruppen
 Sylvietta brachyura brachyura – förekommer från Senegal, Gambia och Sierra Leone till Sudan och norra Eritrea
 Sylvietta brachyura carnapi – förekommer från Kamerun till Uganda och västra Kenya
 Sylvietta brachyura leucopsis – förekommer i södra Eritrea, Etiopien, Djibouti, sydöstra Sydsudan, Somalia, Kenya och nordöstra Tanzania

Sedan 2016 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN leucopsis som den egna arten "östlig krombek".

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades krombekarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare där krombekarna ingår, men även långnäbbarna i Macrosphenus samt de udda sångarna damarasångare, mustaschsångare, fynbossångare och stråsångare.

Status 
IUCN bedömer hotstatus för underartsgrupperna (eller arterna) var för sig, båda som livskraftiga.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Långnäbbar
Fåglar i etiopiska regionen
Citronkrombek

Citronkrombek (Sylvietta denti) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar. Den förekommer huvudsakligen i Västafrika. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Citronkrombeken är en liten enfärgad tätting. Liksom de flesta krombekar är den en kompakt fågel med kort stjärt som är inte mycket längre än vingspetsarna och en rätt lång näbb. Fjäderdräkten är olivgrön ovan och gulgrön under, med gråaktig strupe. Sången består av en genomträngande serie, "suweet suweet suweet suweet suweet!". som varierar i längd.

Utbredning och systematik 
Citronkrombek delas in i två underarter med följande utbredning:
 Sylvietta denti hardyi – förekommer i Sierra Leone till Ghana (underart i Gambia och Nigeria okänd)
 Sylvietta denti denti – förekommer i södra Kamerun och Demokratiska republiken Kongo

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades krombekarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare där krombekarna ingår, men även långnäbbarna i Macrosphenus samt de udda sångarna damarasångare, mustaschsångare, fynbossångare och stråsångare.

Levnadssätt 
Citronkrombeken hittas i skogsbryn, där den födosöker bland löv och kvistar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ganska vanlig i Liberia, norra Gabon, Republiken Kongo, Elfenbenskusten och Ghana, men ovanlig och lokalt förekommande i Uganda.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Richard Edward Dent (1882-1942), brittisk bosättare i Kenya tillika samlare av specimen.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Isabellakrombek

Isabellakrombek (Sylvietta isabellina) är en mycket liten och kortstjärtad fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar. Den förekommer i törnbuskmarker i nordöstra Afrika. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Isabellakrombek är en mycket liten (9,5 cm) ljusgrå tätting med lång och något nedåtböjd näbb samt likt övriga krombekar med stubbad stjärt. Hjässan och ovansidan är ljusgrå, med ett smalt vitt ögonbrynsstreck ovanför ett tydligt mörkt ögonstreck samt ljusgrå kinder och örontäckare. Vingovansidan är gråbrun med ljusare fjäderkanter. Undersidan är mestadels beigevit med mer gulbrun ton på flankerna. Ögat är brunt, näbben svartaktig och benen ljus- eller skärbruna. Sången består av en upprepad serie som i engelsk litteratur återges "tichit-tichit-tiri-chirichiri chirichiri".

Utbredning och systematik 
Fågeln lever i Etiopien, Somalia och norra Kenya. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades krombekarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare där krombekarna ingår, men även långnäbbarna i Macrosphenus samt de udda sångarna damarasångare, mustaschsångare, fynbossångare och stråsångare.

Levnadssätt 
Isabellakrombeken bebor törnbuskmarker, ofta utmed vattendrag. Den föredrar akacior eller andra höga träd. Fågeln ses födosöka enstaka eller i par i busktoppar eller lågt i trädtoppar på jakt efter insektslarver och deras ägg samt spindlar.

Häckning 
Häckning har konstaterats i mars i Etiopien, april i Somalia och i juni i Kenya. Det flaskformade boet som hängs från en kvist är dekorerat med spindelväv och växtdun. Däri lägger den två till tre ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Taxonomi och namn 
Isabellakrombeken beskrevs taxonomiskt som art av den amerikanske ornitologen Daniel Giraud Elliot 1897. Artens svenska och vetenskapliga namn syftar på färgnyansen isabell, gulvitt till smutsgult. Färgen sägs ha fått sitt namn efter den spanska prinsessan Isabella, Filip II:s dotter. Då Isabellas gemål ärkehertig  Albrekt av Österrike belägrade Ostende, ska hon ha lovat att inte byta linne förrän staden hade intagits. Då belägringen varade tre år (1601–1604) antog linnet under tiden den smutsgula färg som betecknas som isabellfärg. Samma historia berättas om drottning Isabella I av Kastilien vid Granadas belägring 1492. Benämningen är känd i svenskan sedan 1637. Krombek är försvenskning av engelska trivialnamnet för släktet Crombec, som i sin tur kommer av franska för "krumnäbb".

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Vitbrynad krombek

Vitbrynad krombek (Sylvietta leucophrys) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Vitbrynad krombek är en liten sångare med ett nästan stjärtlöst utseende. Ansiktsteckningen är distinkt, med rostbrunt på hjässa och i ett ögonstreck kontrasterande vitt på strupe och ögonbrynsstreck. Sången består av en dämpad serie med stigande och fallande kvitter.

Utbredning och systematik 
Vitbrynad krombek delas in i tre underarter:
 leucophrys-gruppen
 Sylvietta leucophrys leucophrys – förekommer i västra Kenya och västra Uganda (Kibale Skog och Ruwenzori Berg)
 Sylvietta leucophrys chloronota – förekommer från sydvästra Uganda (Kigezi) till östra Demokratiska republiken Kongo och västra Tanzania
 Sylvietta leucophrys chapini – förekommer i östra Demokratiska republiken Kongo (Lendu Plateau)

Sedan 2016 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN chapini som den egna arten "lendukrombek".

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades krombekarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare där krombekarna ingår, men även långnäbbarna i Macrosphenus samt de udda sångarna damarasångare, mustaschsångare, fynbossångare och stråsångare.

Levnadssätt 
Vitbrynad krombek hittas i fuktiga bergsskogar. Där ses den i tätbevuxna områden, framför allt i snårig undervegetation och klängväxter. Arten slår ibland följe med kringvandrande artblandade flockar.

Status 
Internationella naturvårdsunionen IUCN bedömer hotstatus för underartsgrupperna (eller arterna) var för sig, leucophrys inklusive chloronota som livskraftig och chapini som akut hotad.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Somaliakrombek

Somaliakrombek (Sylvietta philippae) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Somaliakrombeken är en mycket liten (8 cm) och kortstjärtad sångare med en jämfört med släktingarna relativt kort näbb. Undersidan är gulaktig och ovansidan gråaktig med ett tunt vitt ögonbrynsstreck och vit strupe. Lätet består av en upprepad tretonig strof med den mellersta tonen ljusare, "te chirr cheeses".

Utbredning och status 
Fågeln förekommer på akacia-stäpperna i nordvästra Somalia och angränsande Etiopien. IUCN placerar arten i hotkategorin kunskapsbrist.

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades krombekarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare där krombekarna ingår, men även långnäbbarna i Macrosphenus samt de udda sångarna damarasångare, mustaschsångare, fynbossångare och stråsångare.

Noter

Externa länkar

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Långnäbbad krombek

Långnäbbad krombek (Sylvietta rufescens) är en vanlig tätting i familjen afrikanska sångare som förekommer i södra Afrika.

Utseende och läten 
Långnäbbad krombek är en liten, nästan stjärtlös, 12 centimeter lång fågel. Ovansidan är brungrå, undersidan vitaktig på bröstet och beige ner mot buken. I ansiktet syns ett blekgrått ögonbrynsstreck som skiljs från den vitaktiga strupen av ett mörkt ögonstreck. Den långa och något nerböjda näbben är svartaktig. Könen liknar varandra och ungfågeln liknar de vuxna. Lätet är en varierande serie drillande toner, trreee-rriiit trreee-rriiit, och ett hårt pttt.

Utbredning och systematik 
Långnäbbad krombek delas in i sju underarter med följande utbredning:
 Sylvietta rufescens adelphe – Kongo-Kinshasa till Zambia och norra Malawi
 Sylvietta rufescens ansorgei – kustnära Angola (Benguela till Luanda)
 Sylvietta rufescens flecki (inklusive ochrocara) – södra Angola till östra Namibia, östra Botswana, sydvästra Zambia och västra Zimbabwe
 Sylvietta rufescens pallida – sydöstra Zambia, södra Malawi, östra Zimbabwe, Moçambique och nordöstra Sydafrika
 Sylvietta rufescens rufescens – södra Botswana till nordcentrala Sydafrika
 Sylvietta rufescens diverga – centrala Sydafrika
 Sylvietta rufescens resurga – östra Sydafrika (KwaZulu-Natal)

Levnadssätt 
Långnäbbad krombek är en vanlig art i fynbos, öppet skogslandskap, savann och torra Acacia-buskmarker. Den rör sig mellan träden med en studsande flykt. Fågeln ses enstaka, i par eller i familjegrupper när den födosöker metodiskt nerifrån och upp i buskar och träd efter insekter och frön.

Långnäbbad krombek bygger ett stort hängande bo av gräs, spindelväv och växtfibrer placerat en lågt hängande gren, ofta på en akacia. Den lägger ett till tre vita ägg som ruvas i två veckor. Ungarna matas av båda föräldrar och blir flygga efter ytterligare två veckor. Arten är monogam i sitt häckningsbeteende och bildar par för livet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig i norr och ovanlig i syd.

Namn 
På svenska har den även kallats långnäbbad kortstjärt.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen
Rosthuvad krombek

Rosthuvad krombek (Sylvietta ruficapilla) är en fågel i familjen afrikanska sångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Rosthuvad krombek är en liten och mycket kortstjärtad sångare. Ryggen är ljusgrå och på kinden och bröstet syns rostfärgade teckningar. Färgen på hjässan och pannan varierar geografiskt, grått eller rostrött. Sången består av en kort stigande och fallande vissling.

Utbredning och systematik 
Rosthuvad krombek delas in i sex underarter med följande utbredning:
 Sylvietta ruficapilla rufigenis – nedre Kongo inåt landet till Kasaï och sydöstra Gabon
 Sylvietta ruficapilla schoutedeni – östra Kongo-Kinshasa (Tanganyikasjön till Marungu och berget Kabobo till sydöstra Gabon)
 Sylvietta ruficapilla gephyra – södra Kongo-Kinshasa (västra Katanga) till Zambia och Zimbabwe
 Sylvietta ruficapilla chubbi – södra Kongo-Kinshasa (sydöstra Katanga) till Malawi och norra Moçambique
 Sylvietta ruficapilla makayii – norra Angolas inland
 Sylvietta ruficapilla ruficapilla – i centrala Angola till södra Kongo-Kinshasa (sydvästra Katanga)

Fågeln har tillfälligt observerats i Zimbabwe.

Familjetillhörighet 
Tidigare placerades krombekarna i den stora familjen Sylviidae, men DNA-studier har avslöjat att denna är parafyletisk gentemot andra fågelfamiljer som lärkor, svalor och bulbyler. Sylviidae har därför delats upp i ett antal mindre familjer, däribland den nyskapade familjen afrikanska sångare där krombekarna ingår, men även långnäbbarna i Macrosphenus samt de udda sångarna damarasångare, mustaschsångare, fynbossångare och stråsångare.

Levnadssätt 
Arten hittas i miombo, huvudsakligen i trädkronorna. Den slår gärna följe med artblandade flockar under födosök.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt ganska vanlig, dock ovanlig i Gabon och Republiken Kongo.

Namn 
Fågeln har tidigare på svenska kallats rödkronad krombek.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Afrikanska sångare (fåglar)
Fåglar i etiopiska regionen