kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Epinephelus fuscoguttatus

Epinephelus fuscoguttatus är en art i familjen havsabborrfiskar som finns i Stilla havet och Indiska oceanen.

Utseende 
En långsträckt fisk med en sluttande, i huvudsak konvex panna som dock har en tydlig fördjupning vid ögonen. Munnen har underbett och 3 till 4 rader tänder i underkäken, de inre betydligt större än de yttre. Som vanligt inom familjen består ryggfenan av två sammanvuxna delar, den främre hård och enbart bestående av taggstrålar (11 hos denna art, med fria spetsar, den 3:e eller 4:e längst), den bakre mjuk och endast uppbyggd av mjukstrålar (14 till 15). På liknande sätt har analfenan 3 taggstrålar och 8 mjukstrålar. Bröstfenorna har 18 till 20 mjukstrålar, stjärtfenan har konvex bakkant. Färgen är ljust gulbrun med 5 vertikala band av oregelbundna, mörkbruna fläckar och små, bruna fläckar över hela kroppen inklusive fenorna. Även de mörkbruna banden har prickar, som är mycket mörkare än övriga. På käkarnas sidor har den 2 till 3 svaga, mörka band, och över den bakre delen av stjärtfenans spole finns en liten, svart, sadelformad markering. Arten blir normalt inte mycket längre än 50 cm, men kan som mest bli 120 cm och väga 11 kg.

Vanor 
Epinephelus fuscoguttatus förekommer nära korallrev på revsluttningar, i laguner och kanaler ner till 60 meters djup. Ungfiskarna lever bland sjögräs. Födan består av fiskar, krabbor och bläckfiskar. Som mest kan arten bli över 40 år gammal.

Fortplantning 
Arten är hermafrodit med könsväxling som börjar sitt liv som hona. Denna byter senare kön till hane, även om inte alla honor byter kön. Den samlas i stora stim i samband med parningen.

Betydelse för människan 
Lokalt, kommersiellt fiske förekommer, trots rapporter från flera områden om ciguateraförgiftning. Fiskodling förekommer också, inte minst i Singaporeområdet. Främsta fångstmetoder är spö, fällor och ljuster.

Utbredning 
Epinephelus fuscoguttatus finns i Stilla havet och Indiska oceanen från Röda havet och Östafrika (ner till Moçambique) österut till Samoa och Phoenixöarna, norrut till Japan och söderut till Australien.

Status 
Arten är klassificerad som nära hotad ("NT") av IUCN. Några data om populationsutvecklingen är ej kända, men klassificeringen grundar sig på att fiskens levnadssätt med stora samlingar inför parningen gör den särskilt sårbar för fiske, och det faktum att många fiskar tas levande för att användas till fiskodling. Habitatförstöring (av korallrev och ungfiskarnas sjögräsbäddar) är ytterligare ett hot.

Referenser 

Abborrartade fiskar
Epinephelus
Emir Mutapčić

Emir Mutapčić, född 27 maj 1960 i Zenica, dåvarande Jugoslavien, är en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-brons 1984 i Los Angeles. Detta var Jugoslaviens tredje medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen. Mutapčić  spelade 1979-1989 för KK Bosna Sarajevo, 1989-1991 för Hapoel Jerusalen och 1991-1993 för ALBA Berlín.

Externa länkar
 Profil på sports reference

Födda 1960
Jugoslaviska basketspelare
Jugoslaviska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Levande personer
Personer från Zenica
Ivan Sunara

Ivan Sunara, född 27 mars 1959 i Drniš, dåvarande Jugoslavien, är en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-brons 1984 i Los Angeles. Detta var Jugoslaviens tredje medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen.

Klubbhistorik
1980-1987  KK Zadar  
1987-1989  Cibona Zagreb
1988-1989  Basket Napoli 
1990-1992  Cibona Zagreb

Externa länkar
 Fakta om Sunara på LEGA BASKET

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Födda 1959
Levande personer
Jugoslaviska olympiska bronsmedaljörer
Självexponering

Självexponering, självutlämning eller att öppna sig är en kommunikativ handling genom vilken en person visar vem den är inför någon annan, vilket är en huvudkomponent i intimitet och känslomässigt stöd.

Intimitet är ett ömsesidigt samspel mellan människor, som förutsätter självexponering. Självexponering sker genom att en person avslöjar känslor, tankar och personlig information till någon annan, och att personen därefter uppfattar det som att den har fått den andra personens känslomässiga förståelse. Sådan självexponering är framför allt av verbal karaktär. Ibland kan också kroppsspråk, tonfall, blickar, och kroppskontakt innefattas i självexponeringen, varmed självexponeringen i så fall både är medveten och omedveten (icke-verbal kommunikation är sällan fullständigt medveten). För att intimitet ska uppkomma, måste lyssnaren med tiden också avslöja relevant information om sig själv, samt visa sin medkänsla eller godkännande inför vad som avslöjats. Innan en självexponering sker, brukar personer ha uppfattat signaler på att det som kommer att avslöjas är accepterat (till exempel att en person är mer benägen att först komma ut som homosexuell inför en annan homosexuell).

Ju mer självexponeringen förmedlar eller genererar affekter, desto mer intimitet uppstår (men bara om lyssnaren visar bekräftande känslor). Ju intimare självexponering, desto mer omtyckt blir personen. Ju bättre någon omedelbart tycker om någon, desto mer avslöjar den framgent i relationen om sig själv. Ju mer en person har avslöjat om sig själv, desto mer tycker personen om den som lyssnat.

Motsatsen till självexponering är beroende på sammanhang personlig integritet, anonymitet och främlingskap. Ju mindre anonymitet i en offentlig eller privat relation, desto mer självexponering. Självexponering i låg grad sker på webbforum där användarna måste uppge sina riktiga identiteter, på arbetsplatser gentemot chef och kollegor, och i privata relationer. Mycket privata uppgifter kan dock personer hålla för sig själva, och där korrelerar självexponering med möjligheten att vara anonym, till exempel på webbforum där användarna är spridda över ett stort geografiskt område. I övriga fall brukar mest självexponering ske i kärleks- och familjerelationer.

Självexponeringen förutsätter tillit, eftersom avslöjanden gör människor sårbara. Människor som upplever sig ha ett starkt stöd, eller vara socialt starka, är mer benägna att exponera sig själva.

Se även
 Aktivt lyssnande

Källor
 Jean-Philippe Laurenceau et al, Intimacy as an Interpersonal Process: The Importance of Self-Disclosure, Partner Disclosure, and Perceived Partner Responsiveness in Interpersonal Exchanges, Journal of Personality and Social Psychology 1998, Vol. 74, No. 5, 1238-1251
 Collins NL et al, Self-disclosure and liking: a meta-analytic review, Psychol Bull. 1994 Nov;116(3):457-75
 Adam N. Joinson et al, "Self-disclosure, privacy and the Internet", The Oxford handbook of Internet 2007
 K Greene et al, "Self-disclosure in personal relationships", The Cambridge Handbook of Personal Relationships 2006

Samlevnad
1D

1D kan avse:

 One Direction, brittisk-irländskt pojkband
 Canon EOS-1D, digital systemkamera
 Division 1D, region i svenska Division 1 i ishockey
Nebojša Zorkić

Nebojša Zorkić, född 21 augusti 1961 i dåvarande Jugoslavien, är en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-brons 1984 i Los Angeles. Detta var Jugoslaviens tredje medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen.

Externa länkar
 Profil på sports reference

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Födda 1961
Levande personer
Jugoslaviska olympiska bronsmedaljörer
Saabit Hadžić

Saabit Hadžić, även stavat Sabit Hadžić, född 7 augusti 1957 i Sarajevo i Bosnien och Hercegovina (i dåvarande Jugoslavien), död 3 mars 2018 i Antalya i Turkiet, var en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-brons 1984 i Los Angeles. Detta var Jugoslaviens tredje medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen. Han spelade bland annat för KK Bosna Sarajevo.

Källor

Externa länkar
 Profil på sports reference

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Jugoslaviska olympiska bronsmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1984
Personer från Sarajevo
Födda 1957
Avlidna 2018
Män
Branko Vukićević

Branko Vukićević, född 18 september 1961 i Belgrad, dåvarande Jugoslavien, är en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-brons 1984 i Los Angeles. Detta var Jugoslaviens tredje medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen.

Referenser

Noter

Externa länkar
   Olympisk statistik på sports-reference.com

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska bronsmedaljörer 1984
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Födda 1961
Levande personer
Idrottare från Belgrad
Jugoslaviska olympiska bronsmedaljörer
Željko Jerkov

Željko Jerkov, född 6 november 1953 i Pula, Kroatien (dåvarande SR Kroatien i Jugoslavien), är en kroatisk basketspelare som tog tog OS-guld 1980 i Moskva. Detta var det dåvarande Jugoslaviens andra medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen. Han var även med och tog OS-silver 1976 i Montréal.

Externa länkar
 Statistik på Databaseolympics
 Statistik på sports-references.com

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska silvermedaljörer 1976
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1976
Olympiska guldmedaljörer 1980
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1980
Män
Födda 1953
Levande personer
Personer från Pula
Jugoslaviska olympiska guldmedaljörer
Jugoslaviska olympiska silvermedaljörer
Branko Skroče

Branko Skroče, född 17 maj 1955 i dåvarande Jugoslavien, är en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-guld 1980 i Moskva. Detta var Jugoslaviens andra medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen. Han var även med och vann basket-VM 1978.

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska guldmedaljörer 1980
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1980
Män
Födda 1955
Levande personer
Jugoslaviska olympiska guldmedaljörer
Duje Krstulović

Duje Krstulović, född 5 februari 1953 i dåvarande Jugoslavien, är en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-guld 1980 i Moskva. Detta var Jugoslaviens andra medalj i rad i basket vid olympiska sommarspelen. Han var även med och tog VM-guld i basket 1978 och EM-guld 1977.

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska guldmedaljörer 1980
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1980
Män
Födda 1953
Levande personer
Jugoslaviska olympiska guldmedaljörer
Damir Šolman

Damir Šolman, född 7 september 1948 i Zagreb, Kroatien (i dåvarande Jugoslavien), död 2 maj 2023 i Split, var en kroatisk basketspelare och tidigare jugoslavisk representant som tog OS-silver 1968 i Mexico City och OS-silver 1976 i Montréal. Han tog även VM-guld 1970 och EM-guld både 1973 och 1975.

Referenser

Externa länkar
 Olympisk statistik på sports-reference.com  

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska silvermedaljörer 1976
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1976
Män
Födda 1948  
Avlidna 2023  
Idrottare från Zagreb
Jugoslaviska olympiska silvermedaljörer
Blagoja Georgievski

Blagoja Georgievski, född 15 oktober 1950 i Skopje i dåvarande Jugoslavien, död 29 januari 2020 i Skopje i Nordmakedonien, var en jugoslavisk basketspelare som tog tog OS-silver 1976 i Montréal. Detta var Jugoslaviens andra medalj i basket vid olympiska sommarspelen. Han var även med och tog EM-silver med 
Jugoslavien 1971.

Referenser

Externa länkar 
  Olympisk statistik på sports-reference.com 

Jugoslaviska basketspelare
Olympiska silvermedaljörer 1976
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1976
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Jugoslavien
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Födda 1950
Avlidna 2020
Jugoslaviska olympiska silvermedaljörer
Idrottare från Skopje
Lars Karlsson (handbollsspelare)

Lars Olof "Lasse" Karlsson, född 7 januari 1948 i Göteborg, är en svensk före detta handbollsmålvakt.

Klubbkarriären inleddes i Västra Frölunda IF i Göteborg. Västra Frölunda var under 1970-talet en framgångsrik förening i högsta divisionen, allsvenskan, och spelade oftast i slutspelet. Man förlorade två SM-finaler, 1971 mot SoIK Hellas och 1983 mot IK Heim. I den första var Lars Karlsson nyckelspelare. I slutet av 1970-talet spelade han för Halmstad HP i Halmstad. 1981 spelade han för de allsvenska nykomlingarna GF Kroppskultur.

Karlsson var en del av det svenska landslag som slutade på sjunde plats vid OS 1972 i München. Karlsson spelade fyra matcher i turneringen. Han spelade sedan även VM-turneringar för Sverige. Karlsson spelade 91 landskamper åren 1971–1978 för Sverige och är Stor Grabb.

Klubbar 
 Västra Frölunda IF
 Majornas IK
 SoIK Hellas
 Halmstad HP
 GF Kroppskultur

Referenser 

Födda 1948
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Sverige
Tävlande i handboll vid olympiska sommarspelen 1972
Levande personer
Män
Idrottare från Göteborg
Svenska handbollsmålvakter
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Spelare i GF Kroppskultur
Handbollsspelare i Majornas IK
Handbollsspelare i Västra Frölunda IF
Handbollsspelare i SoIK Hellas
David Norris

David Patrick Bernard Norris, född 1 juli 1944 i Leopoldville, Belgiska Kongo (nuvarande Kinshasa i Kongo-Kinshasa), är en irländsk akademiker, oberoende senator, samt HBT- och människorättsaktivist. Internationellt sett tillräknas Norris att ha "klarat, nästan helt själv, att få bort den antihomosexualitetslag som ledde till Oscar Wildes fall", vilket han åstadkom 1988 efter fjorton års kampanj. Norris är en tidigare universitetsföreläsare samt medlem av Oireachtas, och tjänar i Seanad Éireann sedan 1987. Han var den första öppet homosexuella personen att väljas till en allmän ställning i Irland. Han är även en framstående medlem i den irländska kyrkan.

Han kandiderade till posten som Irlands president i presidentvalet i oktober 2011, och toppade många opinionsundersökningar och var favorittippad, men drog sig ur månader innan valet, innan han åter ställde upp igen i september 2011.

Referenser 

Födda 1944
Män
Levande personer
Irländska politiker under 1900-talet
Irländska HBTQ-aktivister
Irländska människorättsaktivister
Alumner från Trinity College, Dublin
Personer från Kinshasa
Religiösa personligheter i Irland
Filip Hristić

Filip Hristić (Филип Христић), född 27 mars 1819 i Belgrad, död 11 februari 1905 i Menton, Frankrike, var en serbisk politiker.

Hristić blev 1848 juris doktor i Paris, 1860 utrikesminister, 1870 sändebud i Konstantinopel och var 1873–74 undervisningsminister. Han blev 1878 serbisk minister i Konstantinopel, 1879 i Wien och verkade 1882–84 i samma egenskap i London. År 1885 blev han guvernör för serbiska nationalbanken.

Källor

Referenser

Serbiska politiker under 1800-talet
Serbiska diplomater
Personer från Belgrad
Födda 1819
Avlidna 1905
Män
Ugglan
Ludvig Hammarskiöld

Peder Adolf Ludvig Regnell Hammarskiöld, född 26 juni 1869 i Dingtuna församling, Västmanland, död 4 juli 1958 i Engelbrekts församling, Stockholm, var en svensk general.

Biografi 
Ludvig Hammarskiöld var son till Per Teodor Hammarskiöld och Sofia Gustava Regnell. Vidare var han syssling till Hjalmar Hammarskjöld, bror till Åke Hammarskiöld och barnbarnsbarn till ärkebiskopen Uno von Troil.

Hammarskiöld blev underlöjtnant vid Svea artilleriregemente 1889, major och chef för artilleristaben 1909, vid Svea artilleriregemente 1911, överstelöjtnant vid Boden-Karlsborgs artilleriregemente 1913, överste och chef för Smålands artilleriregemente 1915, chef för Svea artilleriregemente 1922, generalmajor och chef för II. arméfördelningen 1926, för Östra arméfördelningen och överkommendant i Stockholm 1928 samt generalfälttygmästare och inspektör för artilleriet 1929. Hammarskiöld var artilleristabsofficer 1890–1911 och chef för fältartilleriets skjutskola 1919–1920 samt ledamot av ett flertal kommittéer. Han utgav 1922 Studie över artilleriets samverkan med infanteriet.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 477-78.

Vidare läsning 
 
	

Generallöjtnanter i svenska armén
Svenska regementschefer
Svenska militärhistoriker
Svensk obetitlad adel
Svenska militärer under 1800-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Dingtuna socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Ludvig
Födda 1869
Avlidna 1958
Män
Milivoje Petrović Blaznavac

Milivoje Petrović Blaznavac, född 16 maj 1824 i Blaznava, död 5 april 1873 i Belgrad, var en serbisk general och politiker.

Blaznavac deltog med de serbiska hjälptrupperna vid bekämpandet av 1848 års ungerska revolution, bedrev därpå omfattande studier i Österrike och Frankrike (sedermera också i Belgien) och ledde efter sin återkomst till Serbien på 1850-talet upprättandet av militärakademien i Belgrad och åtskilliga vapenfabriker.

Av furst Mihajlo Obrenović utnämnd till krigsminister 1865, genomförde han en reorganisation av den serbiska hären. Efter mordet på Mihajlo 1868 trädde han i spetsen för regeringen och inkallade furst Milan samt blev av skupštinan (parlamentet) utsedd till medlem av regentskapet under dennes minderårighet. Sedan Milan 1872 blivit myndig, utnämndes Blaznavac till ministerpresident och krigsminister.

Källor

Noter

Serbiska generaler
Serbiens premiärministrar
Födda 1824
Avlidna 1873
Män
Personer i Serbien under 1800-talet
Ugglan
Viborg Stadion

Viborg Stadion är en fotbollsarena i Viborg, Danmark. Den är hemmaplan för Viborg FF, och har en publikkapacitet på 9 566.

Arenan invigdes 1931, och här spelades bland annat en B-landskamp 1956 mellan Danmark och Sverige.

2011 spelades här matcher vid U21-Europamästerskapet för herrar.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Public service-webbplats

Fotbollsanläggningar i Danmark
Sportanläggningar invigda 1931
Viborg, Danmark
Viborg FF
Åke Hammarskjöld

Åke Vilhelm Hjalmar Hammarskjöld, född 10 april 1893, död 7 juli 1937 i Haag, Nederländerna, var en svensk ämbetsman och diplomat.

Hammarskjöld blev filosofie kandidat i Uppsala 1914, juris kandidat 1917, anställdes samma år i utrikesdepartementet, där han blev legationsråd 1923 och envoyé i disponibilitet 1930. Hammarskjöld anlitades som expert på internationella rättsfrågor, såväl i Nationernas förbund som i Mellanfolkliga domstolen, där han från 1922 var generalsekreterare.

Åke Hammarskjöld var son till Hjalmar Hammarskjöld samt bror till Dag och Bo Hammarskjöld. Han var gift med Britte Clara Wahlgren (1893-1990) och var far till diplomaterna Knut Hammarskjöld och Peder Hammarskjöld samt Michael Hammarskjöld (1929–2001). Åke Hammarskjöld ligger begraven i familjegraven på Uppsala gamla kyrkogård.

Utmärkelser

Svenska utmärkelser 

   Kommendör av första klass av Nordstjärneorden, 6 juni 1934.
   Riddare av Nordstjärneorden, 6 juni 1926.
   Riddare av Vasaorden, 1923.

Utländska utmärkelser 

   Kommendör av första klassen av Finlands Vita Ros’ orden.
   Riddare av första klassen av Finlands Vita Ros’ orden, 1919.
   Kommendör av Nederländska Oranien-Nassauorden, 1926.
   Riddare av första klassen av Norska Sankt Olavs orden.
   Riddare av Norska Sankt Olavs orden, 1917.
   Kommendör av Spanska Isabella den katolskas orden, 1926.

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 471.

Noter 

Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska jurister
Svenska diplomater under 1900-talet
Födda 1893
Avlidna 1937
Män
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Åke
Diplomater från Uppsala
Jurister från Uppsala
F 7 Gårds- och flottiljmuseum

F 7 Gårds- och flottiljmuseum är ett militärhistoriskt museum beläget i Såtenäs cirka 7 km norr om riksväg 44 och cirka 25 km sydväst om Lidköping.

Bakgrund
Museet ligger i direkt anslutning till Skaraborgs flygflottilj (F 7) och Lidköping-Såtenäs flygplats, och blev öppet för allmänheten den 25 april 1991 då stor invigning skedde av dåvarande flottiljchef Stig Abrahamsson. Därmed hade museet flyttat in i mangårdshuset för gården Blackstorp. Museet flyttade dock 100 m vidare år 2008 och in i nuvarande byggnad i Gyllene Vingen. Museet drivs av flottiljen med stöd av F 7 Kamratförening. 

Museet har som ambition att skildra tiden innan flygflottiljen sattes upp och fram till nutid. - Det stora godset som blev en modern flygflottilj.

Utställningar
Museet består av två lokaler.

Gyllene vingens hallar
Den före detta teatern/biografen, som håller utställningarna om gården, Godset Såtenäs, genom tiderna. Här kan man lära sig om livet på gården, ägarna, de egna tegelbruket, järnvägen och fartygshamnen. Man kan se köpehandlingar och föremål som såtenäsare gjort. Man kan lära sig om de över 50 torpen på gården. Här finns en fotosamling med många  tusen foton från 1800-talet och fram till nutid.

Vidare kan man lära sig om flygplanen som funnits här, och om Skaraborgs flygflottiljs olika tidevarv, uppbyggnadstiden, krigets tidevarv, propellereran, tidiga och sena jetflygseran, om "Viggenflottiljen" och "Gripenflottiljen". 

Skaraborgs flygflottilj är traditionsbevarare för bland annat Göta flygflottilj, som låg på Säve depå i Göteborgs garnison. Därför finns på museet en separat avdelning för Göta flygflottiljs minne. Här finns en minnesvägg med förstoringar från Göta flygflottilj-eran, men också dokumentation, föremål, fotoalbum, minnen och statyn Göta Lejon.

Gula villans museum
I nära anslutning till museet (i Såtenäs villastad) finns även ett 1940-talsmuseum, ett upplevelsemuseum i det enda av de små husen bevarat som byggdes i samband med flottiljens uppsättande, inrett som det kan ha sett ut på 1940-talet. I källaren finns en separatutställning om beredskapstiden under andra världskriget.

Köket i villorna i Såtenäs Villastad beställdes av ett litet snickeri i Vedum som därigenom blev köksspecialist. Företaget heter numera Vedum Kök & Bad AB.

Galleri
Dessa stridsflygplan finns i museets utomhusutställning:

Se även
Lista över svenska bevarade militära luftfarkoster

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

Flygmuseer i Sverige
Militärhistoriska museer i Sverige
Museer i Västra Götalands län
Lidköpings kommun
Museer invigda 1991