kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
I'm Looking Through You

I'm Looking Through You (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1965.

Låten och inspelningen
Detta är ännu en låt där Paul hade inspirerats av sitt vid denna tid försämrade förhållande till Jane Asher. Med sina totalt 23 timmar blev den inspelningstid man ägnade den ganska enkla låten dubbelt så lång som den tid man lade på We Can Work It Out. Vid den första sessionen 24 oktober försökte man under nio timmar spela in låten i ett långsammare och mer balladliknande tempo. Vid andra försöket, på kvällen 6 november, hade Paul arrangerat om den i en snabbare och mer countryaktig stil. Trots sex timmars försök lyckades man inte heller denna gång få en version Paul var nöjd med. Slutligen satte man låten i den version som kom att ges ut, efter åtta timmars arbete den 11 november 1965. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december 1965 och i USA 6 december 1965. De första två versionerna finns utgivna på bootlegs.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Maskinskor

Maskinskor kallas ibland även för maskinfötter eller ställfötter och används för att få upp exempelvis en svarv, en värmepanna, en ställning eller någon annan anordning ifrån underlaget. Maskinskon består av en gängad tapp som går ner i en platta, i regel gjord av stål eller plast, och finns i regel med eller utan glidskydd.

Att maskinskon har en gängad tapp gör att man kan få anordningen att stå vågrätt även på ett lutande eller ojämnt underlag. Dessa kan då justeras i höjdled.

Produkter
Michelle (sång av The Beatles)

Michelle är en låt med The Beatles som skrevs av John Lennon och Paul McCartney 1965.

Låten och inspelningen

Michelle skrevs av Paul McCartney med utgångspunkt ur "en lustig fransk melodi" (man lade även in en strof på franska i texten) och är ganska enkel men oerhört effektiv i sitt arrangemang med stigande och fallande toner. Studiotekniskt är låten intressant då McCartney spelade in den mer eller mindre själv och skötte de olika instrumenten med hjälp av pålägg. Övriga medlemmars röster lades senare på i bakgrundskör. Tanken var även att man skulle släppa låten som singel men John Lennon lyckades stoppa det. Att McCartney nu börjat spela in låtar helt på egen hand pekade även fram emot hans med tiden allt större studiotekniska kunnande och hans större ledarroll i gruppen från 1967 och framåt. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december 1965 och i USA 6 december 1965.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
What Goes On

What Goes On (Lennon/McCartney/Starkey) är en låt av The Beatles från 1965.

Låten och inspelningen

Denna låt hade man försökt spela in redan då man gjorde From Me to You 5 mars 1963. Den grävdes fram till denna session och Ringo blev även medkrediterad som låtskrivare för lite text han lade till. Låten, som spelades in under två och en halv timme (23.00 3 november - 00.30 4 november) går annars i den countrystil som Ringo verkade föredra på gruppens plattor. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december medan den i USA blev b-sida på singeln Nowhere Man som utgavs 21 februari 1966.

What Goes On var den första låt som Ringo Starr (Richard Starkey) officiellt står som medkompositör till. Det är också den enda låt i Beatles' katalog som tillskrivits Lennon/McCartney/Starkey. Låten finns i två versioner med olika slut. Den ena versionen finns på den europeiska monoversionen av LP:n Rubber Soul, den andra versionen som avslutas med en gitarrslinga finns på den europeiska stereoversionen av samma LP - Rubber Soul. Låten saknas helt på de amerikanska versionerna av denna LP. Däremot finns den med på den amerikanska LP:n Yesterday and Today från 1966.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Think for Yourself

Think For Yourself (Harrison) är en låt av The Beatles från 1965.

Låten och inspelningen 

Georges andra bidrag till Rubber Soul spelades in sent (framåt midnatt) 8 november 1965 och är mest anmärkningsvärd för att Paul spelar fuzz-bas. I övrigt, med tanke på klockan och inspelningsschemat, har en del tekniska missar smugit sig in. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december 1965 och i USA 6 december 1965.

Källor 
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
The Word

The Word (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1965.

Låten och inspelningen 
Denna låt spelades in framåt midnatt 10 november 1965 och blev, trots det pressade schemat, ganska lyckad med en rad fina detaljer i ljudbilden. Man lät sig här inspireras av soul och texten är också intressant då den förutser hippiekulturen innan ordet hippie ens var myntat och ett och ett halvt år innan Summer of Love. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december 1965 och i USA 6 december 1965.

Källor 
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
You Won't See Me

You won’t see me(Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1965.

Låten och inspelningen

Paul McCartney har senare medgett att man med denna låt kopierade sig själva (Eight Days A Week men även The Four Tops "It's the Same Old Song", ironiskt nog en låt där denna grupp kopierade sig själva). Texten är åter en sur kommentar kring Pauls förhållande med Jane Asher och kan ses som ganska självömkande. Turnéledaren Mal Evans spelar orgel på inspelningen, som gjorde på kvällen 11 november 1965. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december 1965 och i USA 6 december 1965.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Girl (sång av The Beatles)

Girl (Lennon/McCartney) är en låt av The Beatles från 1965. Låten spelas i filmen Across the Universe.

Låten och inspelningen

Om Paul McCartney på Michelle hade inspirerats av franska melodier så hämtade John Lennon på denna låt inspiration från de tyska sånger man hört under sin tid i Hamburg. Mycket i texten är ironisk och inandningen i refrängen kan dels vara en sexuell anspelning men även en anspelning på droger då den låter som om man sniffar. Detta blev den sista låt att färdigställas till Rubber Soul, vilket skedde på kvällen 11 november 1965. Låten kom med på LP:n Rubber Soul, som utgavs i England 3 december 1965 och i USA 6 december 1965.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1994
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle

Sånger 1965
Sånger framförda av The Beatles
Filmlåtar
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Tidningen Skogen

Tidningen Skogen (av tidningen själv skrivs namnet Tidningen SKOGEN) är en obunden skogstidning som ägs och ges ut av Föreningen Skogen. Skogen bevakar skogsbruket i Sverige och världen i nyheter och reportage. Tidningen ser sig som skogsbrukets branschtidning och tipsar, granskar och debatterar bland annat skogsskötsel, ekonomi, virkesmarknad och entreprenörsfrågor. Skogen rapporterar utan bindingar till parterna på virkesmarknaden.

Tidningen Skogen ger också ut dagliga nyheter på sin webbplats och i det elektroniska nyhetsbrevet eSKOGEN. SKOGENbild är tidningens egen bildbyrå.

Fakta om tidningen 
Antal läsare: 101 000 , främst inom grupperna skogsägare, entreprenörer, maskinförare och skogstjänstemän.
Upplaga: 15.700

Referenser

Svenska tidskrifter
Tomorrow Never Knows

Tomorrow Never Knows är en låt med The Beatles som skrevs av John Lennon och Paul McCartney 1966. Inspelningarna av denna låt skedde 6, 7 och 20 april 1966. Det är John Lennon som är låtens stora bidragsgivare och texten är till stor del inspirerad av Timothy Learys bok The Psychedelic Experience. Musikaliskt är det framförallt Ringo Starr som sätter prägel på låten med en trumloop som går genom hela låten.

Låten kom med på LP:n Revolver, som utgavs i England och USA 5 augusti respektive 8 augusti 1966. Det var albumets avslutande låt.

Källor
Ian MacDonald: En revolution i huvudet, 1995 
Mark Lewisohn: The Complete Beatles Chronicle, 1992  
Allmusic om låten (engelska)

Sånger 1966
Sånger framförda av The Beatles
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Nationalföreningen mot emigrationen

Nationalföreningen mot emigrationen bildades på restaurang Runan i Stockholm den 22 maj 1907 och bedrev dels propagandaverksamhet till emigrationens förebyggande, dels förmedlingsverksamhet för anvisning av arbetstillfällen och beredande av egnahem m.m. Kronprins Gustaf Adolf var högste beskyddare. Ledare var Adrian Molin, den formelle ordföranden var Gösta Tamm. Oron för att landet skulle utarmas genom alltför stor emigration var grunden till detta initiativ. 

Uppropet undertecknades av 92 personer; bland namnen återfinns 58 riksdagsmän och titlar som biskop, landshövding, disponent, direktör, godsägare, tjänsteman, vetenskapsman och redaktör. Samma mönster återfinns i styrelsen, och ännu mer hos lokalföreningens medlemmar, där borgmästare, tjänstemän och disponenter dominerar. Uppropet innehöll namn som Sam Clason, Pontus Fahlbeck, Harald Hjärne, Rudolf Kjellén, Otto von Zweigbergk, Erik Palmstierna, Gustav Sundbärg och Nils Wohlin. 

År 1917 hade organisationen högst 16 000 medlemmar, var starkt finansierad och hade 20 lokalkontor. Man höll föreläsningar, delade ut flygbrev, tidningar. Sedan emigrationsfrågan kommit i ett förändrat läge genom utvandringens minskning och framför allt genom USA:s immigrationsrestriktioner, förlorade Nationalföreningen mot emigrationen sin egentliga uppgift och dess jordförmedlingsverksamhet övertogs av statliga organ. 

1925 ombildades Nationalföreningen mot emigrationen till Sällskapet Hem i Sverige. Föreningen var knuten till egnahemsrörelsen genom AB Svensk Jordförmedling och till staten genom Statens Egnahemsfond.

Föreningen gav ut kvartalstidskriften Hem i Sverige, med Adrian Molin som förste redaktör.

Se även  
 Emigrationen från Sverige till Nordamerika
 Centralförbundet för socialt arbete
 Egnahemsrörelsen
 Emigrationsutredningen
 Ungdomsrörelsen

Litteratur 
Hall, Patrik, Den svenskaste historien (2000)
 

Föreningar i Sverige
Organisationer bildade 1907
Svensk migration till Nordamerika
Ekorrn satt i granen

Ekorren, med inledningsorden Ekorrn satt i granen, är en barnsång med text och musik av Alice Tegnér, publicerad 1892 i häfte 1 av Sjung med oss, mamma! och sedermera under rubriken "Visor om djur och blommor" i Nu ska vi sjunga, den svenska folkskolans sångbok från 1943.

Spontana utökningar av texten kom fram redan på tidigt 1920-tal, där ekorren tas om hand för sin ben- och svansskada på olika sätt, bland annat med beska piller och varmt bandage, i senare versioner med kallt bandage och plåster på tån och svansen. Dessa efterhandskonstruktioner tillhör dock inte visans originaltext.

Inspelningar 
En tidig inspelning gjordes av Emma Meissner i Stockholm i september 1909. En annan inspelning gjordes av en flickkör som sjöng in sången på skiva i Solna i april 1931 och gav ut den i november samma år.

Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "La ardillita" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988.

Referenser 

Alice Tegnér
Sånger 1892
Svenskspråkiga sånger
Djursånger
Pitkäranta

Pitkäranta (ryska: Питкяранта (Pitkjaranta), finska: Pitkäranta, karelska: Pitkyrandu) är en stad i Karelska republiken i Ryssland. Folkmängden uppgår till cirka 11 000 invånare.

Staden har vuxit fram som en gruvort. Fyndigheterna som innehåller koppar, järn, zink och tenn började bearbetas på 1830-talet, gruvan lades ned 1904.

Stadsdelar 
Koirinoja
Pitkäranta (Peräkylä, Petäjäkylä, Rannankylä, Riseys, Tehdas)
Uuksu
Yläristioja

Vänorter 
 Kuopio, Finland
 Paldamo, Finland (sedan 1989)
 Vaala, Finland (sedan 1989)
 Vuolijoki, Finland (sedan 1989)

Se även
Blå vägen

Referenser

Externa länkar 

Karelen
Orter i Karelska republiken
Städer i Ryssland
Bröst (olika betydelser)

Bröst kan syfta på:

 Bröst – övre och främre delen av bålen
 Kvinnobröst – en ansamling kroppsfett och bindväv
 Bröstvärn –  en form av, eller en del av, en försvarsmur

Se även
 Bröstsocker – ett godis som huvudsakligen består av kristalliserat rörsocker
Karacabeyhäst

Karacabeyhästen var en hästras från Turkiet som dog ut under slutet av 1900-talet. Den var en lätt och sportig häst som mest användes till ridning. Under mitten av 1900-talet skickades en Karacabeyhäst som gåva till drottningen i England där den till slut kom att bli en utmärkande poloponny.

Historia 

Utvecklingen av Karacabeyhästen började under 1920-talet när Turkiet blivit en självständig stat. Man avlade utmärkta ridhästar vid Karacabeystuteriet som gav rasen dess namn. Utvecklingen av Karacabeyhästarna skedde med hjälp av arabiska fullblod som avlats i Turkiet specifikt för kapplöpningar. Dessa korsades med inhemska Anadoluponnyer och importerade Noniushästar från Ungern.

Man utvecklade även en större variant som kallades Karacabey-Nonius som innehöll mer blod från Noniushästarna och som användes som vagnshästar men aveln av dessa avslutades helt under 1970-talet. Ungefär samtidigt började man importera högklassiga hopphästar från Tyskland och Frankrike och Karacabeyhästen blev näst intill bortglömd. Myndigheterna bestämde till och med att rasen numera var onödig och 1980 stängde Karacabeystuteriet ner aveln för Karacabeyhästen för att istället inrikta sig på avel av arabiska fullblod och Haflingerhästar. Ca 3000 karacabeyhästar såldes av på auktion. Karacabeyhästarna försvann som ras då köparna av hästarna oftast korsade dem med andra raser för att få fram lämpliga arbetshästar, snarare än ridhästar.

Dock ökade plötsligt efterfrågan på sporthästar i hela världen när ridsport blev mer och mer populärt och myndigheterna fick nu ångra sitt beslut. Idag finns inga Karacabeyhästar kvar då de sista exemplaren dog ut under slutet av 1980-talet.

Egenskaper 

Karacabeyhästen var en lätt ridhäst som visade tydliga influenser från araben. Huvudet var väl proportionerligt med rak nosprofil och en lätt böjd nacke. Ryggen var rak och benen starka med välskapta leder. Hästarna var väl kända för sina hoppförmågor men användes även som packhäst och för lätt jordbruk. 

Den större Noniusvarianten som dog ut tidigare och var kraftigare och större och användes främst som vangshäst, men även de hade talang för hoppning.

Utdöda hästtyper
Qatars MotoGP 2006

Qatars MotoGP 2006 var ett race som körde den 8 april på Losail.

MotoGP
Valentino Rossis säsong återgick till normalt läge. Storfavoriten vann i Qatar sin första seger för säsongen. Hans tuffaste konkurrenter var Nicky Hayden och Loris Capirossi, som kom tvåa och trea. Det innebar att Capirossi var kvar i VM-ledning. Pole position togs sensationellt av rookien Casey Stoner på en privatägd Honda.

Resultat

2006 i Qatar
MotoGP-tävlingar 2006
2006
Hailey, Idaho

Hailey är en stad i Blaine County i norra centrala Idaho, USA. Hailey är administrativ huvudort (county seat) i Blaine County. 

Staden ligger nära Ketchum och den mer kända Sun Valley.

Källor

Externa länkar 

 
Orter i Idaho
Glasgravyr

Glasgravyr är en form av dekorativt glasarbete som inbegriper gravering av ett föremål av glas.

Tekniker

Ytgravering (kasning, linjegravyr)
Nutidens gravyrapparat är som en penna med roterande stift av olika slag. Det finns bland annat diamant- och karborundumstift i olika former, dimensioner och grovlekar, samt gummitrissor och koner till polering. Man ritsar på glasets yta, likt att teckna med en vit penna på svart papper.

Djupgravering
Djupgravering utförs med en maskin som har hastighet upp till 25 000 varv per minut. Man varierar hastigheten mellan 5 000 och 20 000 varv per minut för att uppnå olika grova ytor, och härmed skiftningar i nyanserna. Den graverade ytan är som ett avtryck i våt sand. Eftersom de roterande stiften avverkar glasets blanka yta och gröper ur motivet millimeter efter millimeter, så är detta ett tidskrävande och mödosamt arbete som kräver stor noggrannhet och tålamod. Samtidigt får man skydda sig mot både glasdamm och oljud.

Koppargravyr
Äldre glas var graverade med så kallad koppargravyr med smärgel, det vill säga en slipmaskin med små roterande koppartrissor och slipmedel på den fria axeln. Man använde slipmedel blandat med vatten och det resulterade blankare ytor än gravyrer utförda med gravyrpenna. Än idag tillverkas några få sådana vaser i Orrefors glasbruk. De flesta gravörer förr var män, eftersom många gånger var det tunga pjäser man fick lyfta och hålla mot den roterande skivan.

Dekorslipning eller blomslipning
Slipning ger liknande påverkan på glasets yta som gravering, men det görs med en större maskin som har större roterande skivor på en fri axel. Dessa skivor kan vara av olika stenar (till exempel karborundum eller korund) eller belagda med industridiamant. Vid slipning lyfter man glaset mot den roterande skivan. Man använder olika hastighet och vatten behövs för avkylning. Även om skivan sitter på en fri axel, har man begränsningar att komma åt vinklar på glaset. Därför bör man planera motivet noga med hänsyn till glasets storlek och form. Olika slipskivor med olika material, vinklar och radier åstadkommer olika avtryck på glasets yta och gör att man kan göra avancerade mönster. Ju större skivor, desto rakare linjer man åstadkommer. I tjockt glas kan man slipa djupa mönster, på tunna glas blir linjerna tunnare och där väljer man skivor med planare profil för att få större avtryck.

Djupslipning
Som det framkommer av namnet, slipar man djupa skåror i glas. Därför använder man först stora grovkorniga slipskivor, sedan slipar man efter med en finare skiva i samma spår. Motiven blir djupa, oftast raka linjer. Den metoden kan man bara göra på tjockväggiga glas, och helst kristallglas, i och med att blyet i helkristallen gör glaset mjukt, det sliter mindre i verktyg och efter poleringen får glaset en vacker lyster.

Källor 
 
 Glas Deco Maria Tingsund: Kunskapsbank och ordlista

Se även
 Kristallglas
 Konstglas
 Glasblåsning
 Blästring

Glas
Hantverk
Eberhard Nestle

Christof Eberhard Nestle, född den 1 maj 1851 i Stuttgart, död där den 9 mars 1913, var en tysk teolog och orientalist. Han var bror till Wilhelm Nestle.

Nestle, som blev filosofie doktor 1874, var gymnasielärare i Ulm 1883–1890 och 1893–1898, tillförordnad professor i Tübingen 1890–1893 och professor vid protestantiska seminariet i Maulbronn från 1898. Han är känd för sina kritiska texteditioner av Nya testamentet på grekiska (2 band, 1898; flera nya upplagor, senare utgivna av sonen Erwin Nestle och av Kurt Aland). Av Nestles övriga skrifter kan nämnas Conradi Pellicani de modo legendi et intelligendi Hebraeum (1877), Psalterium tetraglottum (1879), Syrische Grammatik, mit Litteratur, Chrestomathie und Glossar (2:a upplagan l888), Septuagintastudien (1886–1911), Marginalien und Materialien (1893), Philologica sacra (1896) och Einführung in das griechische N.T. (1897; 4:e upplagan 1923).

Källor 

 
 

Tyska orientalister
Tyska professorer i teologi
Personer verksamma vid Tübingens universitet
Födda 1851
Avlidna 1913
Män
Svensk uppslagsbok
Ugglan
Hålven

De två hålvenerna (venae cavae) är stora blodkärl (vener) hos däggdjur som återför syrefattigt blod från systemkretsloppet till hjärtats högra förmak. Övre hålvenen (vena cava superior) återför blod från övre kroppen medan undre hålvenen (vena cava inferior) tar hand om lägre kroppen.

Flertalet djur har två nedre hålvener men människan har bara en.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1976

Se även
Ven (blodkärl)

Kardiovaskulära systemet
hjärtat
Windsor Grey

Windsor Grey kallas de skimla hästar som tillhör kungafamiljen i Storbritannien. De används där för att dra vagnar under olika ceremonier. Sedan 1986 har de även använts under den officiella födelsedagen för monarken i Storbritannien som kallas "Trooping the Colour". 

Hästarna är ingen speciell hästras utan en typ av häst som är framtagen för att passa som vagnshäst och där alla hästarna oftast har ett enhetligt utseende. Men förr importerades gräddvita Hannoveranare från Tyskland och dessa användes ofta som körhästar vid kungahuset i England ända från Georg I's tid från 1727 och fram till George V's regering i slutet av 1800-talet. 

Windsor Grey har fått sitt namn från slottet Windsor Castle och av att de alltid är vit- eller gråskimlar. Idag står de fortfarande uppstallade på det kungliga stallet Royal Mews. Några av hästarna har även använts inom körtävlingar, bland annat under prins Philips hand.

Se även 
Drumhorse
Körhäst
Hackneyhäst
Cleveland Bay
Holländsk körhäst

Källor 
Kort om Windsor Grey

Yrkeshästar
Mars 2008

Euron noteras vara rekordstark mot US dollarn (mars).
 Dmitrij Medvedev vinner presidentvalet i Ryssland 2008. (2 mars)
 Spanien håller parlamentsval. (9 mars)
 Oroligheter utbryter i Tibet (10 mars).
 Den svenska friidrottaren Carolina Klüft meddelar att hon slutar med sjukamp för att istället inrikta sig på längdhopp och tresteg. (18 mars)
 Författaren Arthur C. Clarke, 90, avlider. (19 mars)

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Gustaf Malmqvist

Gustaf Theodor Malmqvist (i riksdagen kallad Malmqvist i Tranås), född 17 februari 1883 i Nässjö, död 4 oktober 1969 i Säby, var en svensk plåtslagarmästare och politiker (folkpartist).

Malmqvist drev ett plåtslageri i Tranås där han också var verksam i lokalpolitiken, bland annat som ledamot av drätselkammaren 1919-1935. Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Jönköpings läns valkrets 1934-1936 samt vid lagtima riksmötet 1940. Som kandidat för Frisinnade landsföreningen tillhörde han dess riksdagsparti Frisinnade folkpartiet under 1934 och därefter det återförenade Folkpartiet från 1935. Han var bland annat engagerad i småföretagarfrågor och stöd till enskilda. Malmqvist var djupt engagerad i Tranås baptistförsamling och under en följd av år var han föreståndare för söndagsskolan. Mindre känt är hans litterära och filosofiska intressen, kanske särskilt för den kände filosofen Hans Larsson. Fyra av Malmqvists sex barn har ägnat sig åt den pedagogiska banan, kanske en konsekvens av hans filosofiska och pedagogiska läggning. Gustaf Malmqvist är begravd på Tranås nya kyrkogård.

Malmqvist var häradsdomare på 1930-talet då Fritiof Nilsson Piraten var advokat i Tranås. Han ansåg att Piraten var en god advokat.

Källor 
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, s. 170

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Frisinnade folkpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Personligheter inom svensk baptism
Svenska nämndemän
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Nässjö
Födda 1883
Avlidna 1969
Män
Die Neue Zeit

Die Neue Zeit var en tysk socialdemokratisk tidskrift, ursprungligen grundad 1883 av Karl Kautsky.

Neue Zeit blev snart marxismens teoretiska huvudorgan inom tysk socialdemokrati och spelade även en internationellt ledande roll; i dess spalter utkämpades omkring sekelskiftet 1900 de häftiga debatterna mellan Eduard Bernstein och Kautsky angående revisionismen. Under första världskriget förlorade Die Neue Zeit mycket av sitt inflytande och upphörde 1923.

Bland framstående marxister som medverkat i tidskriften återfinns Georgij Plechanov, Friedrich Engels, Rudolf Hilferding, Franz Mehring, Gustav Landauer, Karl Marx, Rosa Luxemburg, Wilhelm Liebknecht, Anton Pannekoek och Vladimir Lenin.

Källor

Externa länkar 

Neue Zeit
Tysklands socialdemokratiska parti
Veckotidningar
Tidskrifter startade 1883
Tidskrifter nedlagda 1923