kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erkänningsregeln

Erkänningsregeln är en regel som talar om vad man kan räkna som en rättskälla i en viss specifik rättsordning. Erkänningsregeln i sig är ingen regel som kan utläsas ur någon lag. Man säger att erkänningsregeln är en konvention som står ovanför grundlagen. Den är ett samspel mellan alla jurister som utformar och upprätthåller den aktuella rättsordningen.

I svensk rätt innehåller erkänningsregeln följande:
 Grundlagarna
 Internationellt överenskomna regler
 Regler från internationella organisationer som Sverige är medlem i till exempel FN
 Svenska lagar
 Svenska lagförarbeten
 Domstolspraxis från internationella domstolar som Sverige erkänt
 Domstolspraxis från svenska domstolar
 Internationell sedvana
 Svensk sedvana
 Juridisk doktrin

Rangordningen ordnas enligt ovan i rättskälleläran.

Referenser

Noter 

Juridiska termer
Håkantorps församling

Håkantorps församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hornborga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var åtminstone från omkring 1500 till 1 maj 1920 annexförsamling i pastoratet Segerstad, Valtorp och Håkantorp. Från 1 maj 1920 till 2006 var den annexförsamling i pastorat med Stenstorps församling som moderförsamling. Församlingen uppgick 2006 i Hornborga församling.

Kyrkor 
Håkantorps kyrka

Se även
Håkantorps socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Blodröd sol

Blodröd sol kan syfta på:

 Blodröd sol (film, 1971) – fransk-italiensk-spansk film, med bland andra Charles Bronson och Ursula Andress, originaltitel Soleil rouge
 Blodröd sol (roman) – roman från 1991 av Michael Crichton, originaltitel Rising sun
 Blodröd sol (film, 1993) – amerikansk film baserad på romanen, med Sean Connery och Wesley Snipes, originaltitel Rising sun
2. Handball-Bundesliga

2. Handball-Bundesliga är Tysklands näst högsta handbollsdivision, skapad 1981. 1981–1991 och 1993–2011 var den uppdelad i två serier, 2. Handball-Bundesliga Nord och 2. Handball-Bundesliga Süd.

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

Återkommande sportevenemang med premiär 1981
Handboll i Tyskland
Handbollsserier
Sportevenemang i Tyskland
Högstena socken

Högstena socken i Västergötland ingick i Gudhems härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Högstena distrikt.

Socknens areal är 11,31 kvadratkilometer varav 11,30 land. År 2000 fanns här 101 invånare.  Kyrkbyn Högstena med sockenkyrkan Högstena kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Högstena församling och för de borgerliga frågorna bildades Högstena landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Stenstorps landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Dala-Borgunda-Högstena församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Högstena, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gudhems härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Livkompaniet och Västgöta regemente, Gudhems kompani..

Geografi
Högstena socken ligger nordost om Falköping med Plantaberget i öster. Socknen är i odlingsbygd med skogsbygd i öster där Platåberget når på 304 meter över havet.

Fornlämningar
Boplatser, lösfynd, tolv gånggrifter och ett par hällkistor från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar  och stensättningar. Två runristningar har påträfftas i kyrkan, en på en gravsten som nu finns i Edåsa kyrka.

Namnet
Namnet skrevs 1300 Hösteen och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller hös, 'hududskål' här i betydelsen gravhög och sten, '(samling av) stenar' syftande på någon av gånggrifterna vid kyrkan.

Se även
 Högstena församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Gudhems härad
Sätuna församling

Sätuna församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 1989 i Broddetorps församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Broddetorp, Hornborga, Sätuna som från 1540 även omfattade Bolums församling. Från 1962 till 1989 var den annexförsamling i pastoratet Gudhem, Östra Tunhem, Ugglum, Broddetorp, Hornborga, Sätuna, Bolum och Bjurum. Församlingen uppgick 1989 i Broddetorps församling.

Kyrkor 
Som församlingskyrka användes sedan 1822 Broddetorps kyrka gemensamt med andra församlingar.

Se även
Sätuna socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Klöversnyltrot

Klöversnyltrot (Orobanche minor) är en flerårig, cirka 20–50 centimeter hög, parasitisk ört som parasiterar på klöversläktet och lusernsläktet. Växten har fjällika blad och saknar klorofyll. Blommorna är gulvita eller violetta och formar en klaslik samling i stjälktoppen. Fröna, som bildas i kapslar är ytterst små och sprids med vinden. 

Klöversnyltrot är ursprunglig i södra Europa och Medelhavsområdet, men har senare spridits norrut i Europa. Den har också spridits till många andra delar av världen som exempelvis USA, Australien, Nya Zeeland, Östafrika och Sydafrika, genom att frön följt med i utsäde.

I Sverige är klöversnyltroten sällsynt och bara känd från Skåne. Det första dokumenterade fyndet av klöversnyltrot i Sverige skedde 1967 i ett klöverfält i Håslöv i Skåne. Blomningstiden är juli till augusti. Bäst trivs den vid kulturmarker, fält, vallar och vägkanter.

Källor 
Floravård i jordbrukslandskapet: Skyddsvärda växter, red. Torleif Ingehög med flera.

Noter

Externa länkar 
Den virtuella floran
 

Snyltrotsväxter
Kl Växtindex
Fridlysta växter i Sverige
Urmas Alender

Urmas Alender, född 22 november 1953 i Tallinn i Estniska SSR i dåvarande Sovjetunionen, död den 28 september 1994 då han omkom under Estoniakatastrofen, var en estnisk sångare och musiker.

Under 1970- och 1980-talen var Urmas Alender sångare i band som Ruja och Propeller vars texter både var utmanade och kritiska till Sovjetunionen, vilket gjorde att han tilldrog sig KGB:s intresse. Efter åratal av förföljelse och ständiga restriktioner från KGB emigrerade han tillfälligt till Sverige 1989. Efter Sovjetunionens upplösning 1991 och Estlands självständighet i samband med detta återvände han dock till hemlandet och etablerade sig snabbt som en av den unga statens allra mest folkkära artister.

Alender befann sig ombord på passagerarfärjan M/S Estonia på olycksnatten den 28 september 1994 då färjan förliste i Östersjön. Han omkom i olyckan och är bland de saknade efter katastrofen. Hans kvarlevor har aldrig återfunnits.

Diskografi (urval) 
 1992 – Vana kloun
 1994 – Hingelind 
 2000 – Kogutud teosed. 1968-1980. Esimene osa.  (samlingsalbum)
 2000 – Kogutud teosed. 1981-1993. Teine osa.  (samlingsalbum)
 2001 – Kui mind enam ei ole (samlingsalbum)
 2003 – Kohtumine Albertiga (box set) (2-CD) (samlingsalbum)
 2003 – Kohtumine Albertiga (samlingsalbum)
 2003 – Armastuse ämblik (samlingsalbum)

Estländska musiker under 1900-talet
Estländska rocksångare
Omkomna i Estoniakatastrofen
Personer från Tallinn
Födda 1953
Avlidna 1994
Män
Torbjörntorps socken

Torbjörntorps socken i Västergötland ingick i Gudhems härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Torbjörntorps distrikt.

Socknens areal är 9,38 kvadratkilometer varav 9,36 land. År 2000 fanns här 575 invånare. Tätorten Torbjörntorp med sockenkyrkan Torbjörntorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torbjörntorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Torbjörntorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gudhems landskommun som 1974 uppgick i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Mössebergs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Torbjörntorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gudhems härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Livkompaniet och Västgöta regemente, Gudhems kompani.

Geografi
Torbjörntorps socken ligger norr om Falköping. Socknen är en småkuperad odlingsbygd på Falbygden med inslag av skog och med en rullstensås i sin centrala del.

Fornlämningar
Boplatser, sex gånggrifter och tio hällkistor från stenåldern är funna. Från brons- och järnåldern finns gravar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1409 Thorbiorna thorpa och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden innehåller mansnamnet Torbjörn.

Se även
 Torbjörntorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Gudhems härad
Snickarkrogen

Snickarkrogen (även Snickartorpet eller Snickartorps Wärdshus) var ett torp, en vägkrog och senare en skola i kommundelen Vårby, Huddinge kommun.  Snickarkrogens byggnad brann ner 1992; idag (2010) finns bara husgrunden kvar. Promenadvägen med namnet Snickarkrogsvägen påminner om den forna krogen.

Historik

Snickarkrogen var ett torp under säteriet Vårby gård. Namnet "Snickarkrogen" härrör från den tiden då det var boställe för säteriets snickare. Huset var en träbyggnad i en våning med inredd vind. Det hade väggar av liggande timmer med lockpanel samt ett tegeltäckt, brutet och valmat tak. Huset byggdes om i flera etapper.

I samband med att en ny färdväg anlades från Vårby till Stockholm år 1669 (föregångaren till Södertäljevägen) noteras bland krogar efter vägen på Vårbys ägor så även Snickarkrogen, inte långt från Vårby källa. Byggnaden var  krog till slutet av 1800-talet. Mellan 1891 och 1901 blev huset skola, därefter privatbostad. Skolverksamheten flyttades 1901 till nybyggda Vårby skola.

På 1940-talet gav Snickarkrogen upphov till tidningsartiklar, när den så kallade Sabbatssabotören
den 22 september 1946 bröt sig in i ett sprängämnesförråd intill Snickarkrogen. Man försåg sig med så mycket man kunde bära och sprängde sedan förrådet för att undanröja alla spår efter inbrottet. Ruinen efter det sprängda förrådet finns kvar.

Nutid
Snickarkrogen förlorade sin direkta kontakt med Södertäljevägen i slutet av 1950-talet, när den nya motorvägen (nuvarande E4/E20) invigdes.

År 1992 brann byggnaden ner och idag återstår bara den övervuxna husgrunden av gråsten och en glänta i skogen strax innanför gränsen till Gömmarens naturreservat. I gläntans kant mot skogen finns en inofficiell djurkyrkogård. Ett hundratal meter sydväst om den f.d. Snickarkrogen ligger rester av Södertäljevägens gamla vägbankar från 1800-talet.

Sedan 2009 utförs i området geotekniska fältundersökningar för den planerade Masmolänken.

Bilder

Noter

Källor

 Polisen lägger pussel av Sixten Ahrenberg och Carl-Olof Bernhardsson, IGO-förlaget, Stockholm, 1951.

Externa länkar

Ej längre existerande byggnader i Huddinge kommun
Vårby (kommundel)
Segerstads församling, Skara stift

Segerstads församling var en församling i Skara stift och i Falköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hornborga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var åtminstone från omkring 1500 till 1 maj 1920 moderförsamling i pastoratet Segerstad, Valtorp och Håkantorp. Från 1 maj 1920 till 2006 var den annexförsamling i pastorat med Stenstorps församling som moderförsamling. Församlingen uppgick 2006 i Hornborga församling.

Kyrkor 
Segerstads kyrka

Se även
Segerstads socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Falköpings kommun
Mellansmörblommor

Mellansmörblommor (Ranunculus fallax) är ett samlingsnamn för en grupp av småarter som är "morfologiskt intermediära mellan majsmörblommor och lundsmörblommor, men som inte nödvändigtvis är besläktade med varandra." Såväl majsmörblommor och lundsmörblommor är småartsrika, och det är inte möjligt att dra någon skarp gräns mellan dessa och mellansmörblommorna.

Utseende  
Mellansmörblommorna är medelstora, kala örter. De är spädare än lundsmörblommorna men kraftigare än flertalet av majsmörblommorna. De har några få långskaftade rosettblad som är 5–10 centimeter breda, njurlika till formen och rundade. Vid de övre förgreningarna sitter kransar av lansettlika blad. De gula blommorna är 1,5–2,5 centimeter breda. Kronbladet är ofta dåligt utvecklade.

Växtplats 
Blommorna föredrar halvskuggiga och tämligen fuktiga platser, till exempel i lövskog med ek och hassel. De trivs också i lövrika beteshagar, i strandlundar, dungar samt i å- och bäckraviner. Varje enskild art har oftast en mycket lokal utbredning.

Hotas av respektive gynnas av 
Mellansmörblommorna hotas av igenväxning. Men om landskapet hålls öppet genom bete eller slåtter gynnas de.

Referenser 
Floravård i jordbrukslandskapet, red. Torleif Ingelög med flera, sidan 272.

Noter 

Ranunkelväxter
Me Växtindex
Segerstads landskommun

Segerstads landskommun kan avse
Segerstads landskommun, Värmland
Segerstads landskommun, Skaraborgs län
Segerstads landskommun, Öland
Kärrjordtunga

Kärrjordtunga (Geoglossum simile) är en kolsvart, 2–7 centimeter hög svamp som hör till jordtungorna. Den  växer i vitmossa på fuktig betesmark eller slåttermark. Arten är sällsynt i Sverige, men förekommer i Småland, Västergötland, Värmland, Närke, Uppland och Västmanland. Arten förekommer också i Danmark, Norge och några länder i Mellaneuropa samt Japan och Nordamerika. Arten hotas främst av upphörd hävd, igenväxning, igenplantering och förhöjda kvävenivåer i marken. För att rädda arten behöver marken hävdas eller skötas så att markförhållanden och vegetation bibehålls. Rödlistad som Nära hotad (NT) i 2010 års rödlista (Gärdenfors 2010)*.

Källor 
Floravård i jordbrukslandskapet, red. Torleif Ingelög med flera, sidan 489
Rödlistade arter i Sverige 2010. Artdatabanken, SLU,Uppsala. red Gärdenfors,U

Externa länkar  
Bild på kärrjordtunga
Artfaktablad

Svampar
Stenstorps socken

Stenstorps socken i Västergötland ingick i Gudhems härad, ingår sedan 1974 i Falköpings kommun och motsvarar från 2016 Stenstorps distrikt.

Socknens areal är 19,41 kvadratkilometer varav 19,34 land. År 2000 fanns här 1 847 invånare. Tätorten Stenstorp med sockenkyrkan Stenstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stenstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Stenstorps landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1974 i Falköpings kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stenstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gudhems härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Livkompaniet och Västgöta regemente, Gudhems kompani.

Geografi
Stenstorps socken ligger nordost om Falköping med en enklav på Billingen. Socknen är en odlingsbygd på Falbygden.

Fornlämningar
Fyra gånggrifter och två hällkistor från stenåldern är funna. Från järnåldern finns gravar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Stödhvngxstorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden är troligen mansnamnet Stödhing eller Stödhung.

Se även
 Stenstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Falköpings kommun

Socknar i Gudhems härad
Guldmulte

Guldmulte (Liza aurata) är en egentligen subtropisk fiskart som har ökat kraftigt i Skandinavien sedan 1960-talet.

Utseende 
Guldmulten påminner om den tunnläppade multen med silverfärgade sidor, men längsstrimmorna är gråaktiga och den har en stor, guldfärgad fläck på gällocket. Den saknar dessutom någon svart fläck vid bröstfenornas bas, och dessa är längre än hos den tunnläppade multen. Den blir som mest 60 cm lång; vanligtvis ligger längden dock kring 30 cm. Den kan bli åtminstone 12 år gammal.

Utbredning 
Utbredningsområdet omfattar östra Atlanten från södra Norge över Brittiska öarna, Medelhavet och Svarta havet till Kap Verdeöarna, Senegal och Röda havet. Den utplanterades i Kaspiska havet mellan 1931 och 1934.

Vanor 
Arten lever vanligtvis i pelagiska stim nära kusterna. Den kan även gå upp i flodmynningarnas brackvatten, och sällsynt även i rent sötvatten. Ynglen lever på plankton som kiselalger, blötdjurslarver och små kräftdjur samt detritus som de tar i ytvattnet; de äldre tar även bottendjur som fullbildade blötdjur, märlkräftor, maskar och fjädermygglarver, men även här spelar detritus en stor roll. Dessutom betar de påväxt (perifyton) från stenar och bottenmaterial.

Fortplantning 
Guldmulten blir könsmogen tidigast vid 3 års ålder, oftare mellan 4 och 6 år. Den leker i havet från juli till november. Äggen är pelagiska.

Ekonomisk betydelse 
Ett visst fiske bedrivs, men köttet anses vara av växlande kvalitet.

Status 
IUCN har klassificerat guldmulten som livskraftig ("LC"). Arten är vanlig, och något känt hot föreligger inte.

Källor  

Taggfeniga fiskar
Ljunghems socken

Ljunghems socken i Västergötland ingick i Gudhems härad och är sedan 1971 en del av Skövde kommun, från 2016 inom Vretens distrikt.

Socknens areal är 15,79 kvadratkilometer varav 15,73 land. År 1993 fanns här 81 invånare.  Orten Vreten med gården Wreten samt strax norr därom sockenkyrkam Vretens kyrka, gemensam med Edåsa socken, ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ljunghems församling och för de borgerliga frågorna bildades Ljunghems landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Värsås landskommun som 1971 upplöstes då denna del uppgick i Skövde kommun. Församlingen uppgick 1996 i Vretens församling som 2010 uppgick i Värsås-Varola-Vretens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vreten, med samma omfattning som Vretens distrikt församling hade 1999/2000 och fick 1996, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gudhems härad.

Geografi
Ljunghems socken ligger norr om Tidaholm kring Ösan. Socknen är en öppen slättbygd omgiven av skogsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, stensättningar och domarringar.

Namnet
Namnet skrevs 1346 Lyongeem och kommer från kyrkbyn. Efterleden är hem, 'boplats; gård'. Förleden innehåller ljung.

Se även
 Ljunghems församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun

Socknar i Gudhems härad
Värsås-Varola-Vretens församling

Värsås-Varola-Vretens församling är en församling i Billings kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Skövde kommun i Västra Götalands län och ingår i Värsås pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Värsås församling, Varola församling och Vretens församling är sedan dess moderförsamling i Värsås pastorat där även Sventorp-Forsby församling ingår.

Kyrkor 
 Vretens kyrka
 Edåsa kyrka
 Varola kyrka
 Värsås kyrka

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Skövde kommun
La Marche de l'Empereur

La Marche de l'Empereur är soundtracket till den franska dokumentärfilmen med samma originaltitel (svensk titel: Pingvinresan), båda från 2005. Låtarna på albumet är producerade, komponerade och framförda av den franska artisten Émilie Simon. Det nominerades i kategorin Best Original Score vid César Awards 2006 och vann kategorin Best Original Soundtrack vid Victoire de la musique 2006. Albumet nådde som högst plats 32 på den franska albumlistan.

På den engelska versionen av filmen är dock sountracket ersatt med filmmusik av den amerikanska kompositören Alex Wurman.

Låten "To the Dancers on the Ice" är en omgjord version av "To the Dancers in the Rain" från albumet Émilie Simon utan sång.

Låtlista

Listplaceringar

Källor 
Engelskspråkiga Wikipedia (14 oktober 2010)
Discogs.com - La Marche De L'Empereur (14 oktober 2010)

Fotnoter 

Album av Émilie Simon
Musikalbum 2005
Soundtrackalbum 2005
Triphopalbum

en:March of the Penguins
Ljunghems landskommun

Ljunghems landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Ljunghems socken i Gudhems härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Värsås landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Skövde kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Rådene socken

Rådene socken i Västergötland ingick i Gudhems härad och är sedan 1971 en del av Skövde kommun, från 2016 inom Sjogerstad-Rådene distrikt.

Socknens areal är 14,60 kvadratkilometer varav 14,45 land. År 1951 fanns här 184 invånare.  Som sockenkyrka används före 1866 Rådene kyrka, därefter Sjogerstads kyrka, gemensam med Sjogerstads socken och ligger i den socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rådene församling och för de borgerliga frågorna bildades Rådene landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Skultorps landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun. Församlingen uppgick 1992 i Sjogerstad-Rådene församling som 2010 uppgick i Skultorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sjogerstad-Rådene, med samma omfattning som Sjogerstad-Rådene distrikt församling hade 1999/2000 och fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gudhems härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Livkompaniet och Västgöta regemente, Gudhems kompani.

Geografi
Rådene socken ligger sydväst om Skövde med Billingen i nordväst. Socknen är en odlingsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar. På kyrkogården finns en runristning från 1200-talet.

Namnet
Namnet skrevs 1259 Rothene och kommer från kyrkbyn. Efterleden är vin, 'betesplats, äng'. Förleden har oklar tolkning.

Se även
 Rådene församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Skövde kommun

Socknar i Gudhems härad
Skultorps församling

Skultorps församling är en församling i Billings kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Skövde kommun i Västra Götalands län och ingår i Skövde pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Sjogerstad-Rådene församling, Häggums församling, Norra Kyrketorps församling och utgjorde till 2019 ett eget pastorat. Sedan 2019 ingår församlingen i Skövde pastorat.

Kyrkor 
 Hagelbergs kyrka
 Häggums kyrka
 Norra Kyrketorps gamla kyrka
 Norra Kyrketorps kyrka
 Sjogerstads kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Skövde kommun
Rådene landskommun

Rådene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Rådene socken i Gudhems härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Skultorps landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Sjogerstads landskommun

Sjogerstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Sjogerstads socken i Gudhems härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Skultorps landskommun som 1971 uppgick i Skövde kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Skövde kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län