kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kortvingad rörsångare

Kortvingad rörsångare (Acrocephalus concinens) är en asiatisk fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och levnadssätt 
Kortvingad rörsångare är en medelstor rörsångare, 13 centimeter lång, och mycket lik sina nära släktingar busksångare och fältsångare med ostreckad brun ovansida, vitaktig undersida och ljust ögonbrynsstreck. Den har längre och kraftigare näbb än fältsångaren, med ljus näbbunderhalva. Ögonbrynsstrecket är rätt otydligt och kortare så att det knappt sträcker sig förbi ögat. Den saknar också olikt fältsångaren ett mörkt ögonstreck samt har längre vingar stjärt och kortare handpenneprojektion. I fräsch dräkt har bröstsidorna och flankerna en anstrykning av brunt. Arten påträffas i vassbälten och högt gräs nära vatten.

Utbredning och systematik 
Kortvingad rörsångare delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Acrocephalus concinens haringtoni – förekommer i bergstrakter från norra Afghanistan till nordvästra Indien (Kashmir) och i Pakistan
 Acrocephalus concinens stevensi – förekommer på slättmark kring floden Brahmaputra (Assam) och angränsande Myanmar 
 Acrocephalus concinens concinens – förekommer i norra och centrala Kina, övervintrar i södra Myanmar och södra Thailand

Familjetillhörighet 
Tidigare fördes rörsångarna liksom ett mycket stort antal andra arter till familjen Sylviidae, tidigare kallad rätt och slätt sångare. Forskning har dock visat att denna gruppering är missvisande, eftersom då även välkända och mycket distinkta familjer som svalor, lärkor och stjärtmesar i så fall bör inkluderas. Kortvingad rörsångare med släktingar har därför brutits ut till familjen rörsångare (Acrocephalidae).

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs som en relativt vanlig häckfågel i västra Himalaya.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Hawaiisångare

Hawaiisångare (Acrocephalus familiaris) är en fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Utseende 
Hawaiisångaren är en liten (13 cm), karaktärslös tunnäbbad rörsångare. Den är brun ovan, mörkast på hjässan, och vit under. Sången är en enkel ramsa av snabba, metalliska toner.

Utbredning och systematik 
Hawaiisångare delas in i två underarter:
 A. f. kingi – förekommer på ön Nihoa (västra Hawaii)
 A. f. familiaris – förekom på ön Laysan (västra Hawaii), utdöd sedan cirka 1923

Familjetillhörighet 
Tidigare fördes rörsångarna liksom ett mycket stort antal andra arter till familjen Sylviidae, tidigare kallad rätt och slätt sångare. Forskning har dock visat att denna gruppering är missvisande, eftersom då även välkända och mycket distinkta familjer som svalor, lärkor och stjärtmesar i så fall bör inkluderas. Hawaiisångaren med släktingar har därför brutits ut till familjen rörsångare (Acrocephalidae).

Status 
Hawaiisångaren förekommer idag endast på en enda liten ö, med ett bestånd som understiger 1000 vuxna individer och som varierar kraftigt på grund av tropiska stormar. Variationerna i populationsstorlek har lett till stor brist på genetisk variation i det överlevande beståndet, vilket i sin tur gör arten mycket sårbar för påverkan från invasiva djur- och växtarter, liksom stormar och sjukdomar. IUCN kategoriserar den som akut hotad.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i oceaniska regionen
Endemiska fågelarter i Hawaiiöarna
Basrasångare

Basrasångare (Acrocephalus griseldis) är en tätting i familjen rörsångare som häckar mycket lokalt i Mellanöstern.

Utseende och läten 
Basrasångaren är en relativt stor rörsångare med en kroppslängd på 18 centimeter. Ovansidan är mörkbrun, undersidan huvudsakligen vit med gräddgula flanker. Huvudteckningen är pregnant med vitaktigt ögonbrynsstreck och kontrasterande mörkt ögonstreck. 

Jämfört med liknande trastsångaren (Acrocephalus arundinaceus) är den slankare, har längre och spetsigare näbb med blekare undre näbbhalva, blekare undersida, kortare stjärt och avsaknad av rödbruna toner i fjäderdräkten. Från papyrussångaren (A. stentoreus) skiljer den sig genom längre handpenneprojektion och bleka kanter på handpennorna. 

Sången liknar trastsångarens, men är mycket långsammare, mer långmäld och mindre rytmisk.

Utbredning 
Basrasångaren är en flyttfågel som häckar i Eufrats och Tigris dalgång i södra Irak. 2007 observerades den även som häckfågel i norra Israel. Under flyttningen ses den regelbundet i sydvästra Iran, Kuwait och Saudiarabien, och i de två förra kan den möjligen häcka. På vintrarna finns den i ett område som sträcker sig från Kenya till Malawi. Arten har även påträffats på Cypern samt i Oman och Syrien.

Familjetillhörighet 
Tidigare fördes rörsångarna liksom ett mycket stort antal andra arter till familjen Sylviidae, tidigare kallad rätt och slätt sångare. Forskning har dock visat att denna gruppering är missvisande, eftersom då även välkända och mycket distinkta familjer som svalor, lärkor och stjärtmesar i så fall bör inkluderas. Basrasångaren med släktingar har därför brutits ut till familjen rörsångare (Acrocephalidae).

Ekologi 
Fågeln häckar likt många av sina släktingar i vegetation i eller kring grunt stillastående eller rinnande vatten, helst i kaveldun men ses ofta födosöka i intilliggande stånd av säv. Under flyttningen hittas den lågt i vassbälten, i mangroveträsk eller trädgårdar, medan den påträffats vintertid i allt från kaveldunfält och kustnära saltörten Suaeda monoica till täta buskar vid diken, träsk, sjöar och gölar. Information om dess häckningsbeteende saknas.

Status och hot 
Arten har minskat mycket kraftigt till följd av utdikning av våtmarkerna där den häckar. Beståndet har stabiliserats, men perioder med torka och förnyade vattennivåsänkningar har lett till att dess levnadsmiljö krympt igen. Osäkerhet råder även kring dammprojekt och på vilket sett arten kan påverkas av klimatförändringar. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar den därför som starkt hotad (EN). Världspopulationen uppskattas till mellan 1 500 och 7 500 vuxna individer.

Namn 
Basra är namnet på en stad i Irak i basrasångarens kärnområde.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i etiopiska regionen
Cooksångare

Cooksångare (Acrocephalus kerearako) är en fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Cooksångaren är en slank och varmtonad rörsångare. Ovansidan är olivbru med mörkare vingfjädrar. Undersidan är mestadels gulvit. På huvudet syns gulaktig anstrykning på ansiktet och ett tunt gult ögonbrynsstreck. Sången består av ljudliga visslingar och drillar. Lätet är ett hårt och grälande "chru".

Utbredning och systematik 
Cooksångare förekommer endast i Cooköarna där den hittas i de flesta buskiga och skogsartade miljöer. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Acrocephalus kerearako kaoko – förekommer på Mitiaro 
 Acrocephalus kerearako kerearako – förekommer på Mangaia

Familjetillhörighet 
Rörsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Acrocephalidae.

Status 
Cooksångaren är en vanligt förekommande fågel, men utbredningsområdet är litet, vilket gör den sårbar för plöstliga förändringar. IUCN kategoriserar därför arten som nära hotad. Den minskar möjligen i antal till följd av predation från invasiva arter.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i oceaniska regionen
Endemiska fågelarter i Cooköarna
Guamsångare

Guamsångare (Acrocephalus luscinius) var en fågelart i familjen rörsångare inom ordningen tättingar. Den var endemisk för ön Guam i ögruppen Marianerna. Den är dock numera utdöd. Tidigare inkluderades även arterna pagansångare, saipansångare och aguijansångare i luscinius.

Referenser

Externa länkar

Rörsångare
Fåglar i oceaniska regionen
Sydmarquesassångare

Sydmarquesassångare (Acrocephalus mendanae) är en fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Sydmarquesassångaren är en medelstor rörsångare med bjärt gul undersida, gulbrun ovansida och ljuskantade svarta vingpennor. Näbben är lång och något nedåtböjd, vilket ger intrycket av ett långt huvud. Lätet är ett hårt "tchak", medan sången består av visslingar, melodier och mer raspiga grälande toner.

Utbredning och systematik 
Sydmarquesassångare delas in i fyra underarter. Alla förekommer på de södra Marquesasöarna:
 Acrocephalus mendanae consobrina – förekommer på ön Mohotane  
 Acrocephalus mendanae mendanae – förekommer på öarna Hiva Oa och Tahuata
 Acrocephalus mendanae fatuhivae – förekommer på ön Fatu Hiva 
 Acrocephalus mendanae dido – förekommer på ön Ua Pou 

Tidigare behandlades nordmarquesassångare (Acrocephalus percernis) med sina fyra underarter som tillhörande A. mendanae.

Familjetillhörighet 
Tidigare fördes rörsångarna liksom ett mycket stort antal andra arter till familjen Sylviidae, tidigare kallad rätt och slätt sångare. Forskning har dock visat att denna gruppering är missvisande, eftersom då även välkända och mycket distinkta familjer som svalor, lärkor och stjärtmesar i så fall bör inkluderas. Sydmarquesassångaren med släktingar har därför brutits ut till familjen rörsångare (Acrocephalidae).

Levnadssätt 
Fågeln hittas i buskiga områden och plantage. Den undviker tät ursprunglig skog.

Status 
Arten har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i oceaniska regionen
Endemiska fågelarter i Marquesasöarna
Kinesisk trastsångare

Kinesisk trastsångare (Acrocephalus orientalis) är en asiatisk fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Kinesisk trastsångare är en stor rörsångare med en kroppslängd på 18-20 centimeter. Ovansidan är brun med blekare övergump och vitaktiga spetsar på stjärtfjädrarna. Undersidan är vitaktig men brunare på flanker och undre stjärttäckare. På strupe och bröst syns smala gråaktiga streck. Den har ett mörkt ögonstreck och ett vitaktigt ögonbrynsstreck. Den rätt långa och kraftiga näbben är brun på övre näbbhalvan och rosa på den undre. Fötterna är grå.

Jämfört med liknande trastsångaren är den mindre, slankare och mer kortvingad, med papyrussångarem en något kortare och tjockare näbb, kortare och mer avhuggen stjärt och något längre handpenneprojektion. De bleka stjärtspetsarna skiljer den från båda arter.

Läten 
Sången är en blandning av melodiska toner och gutturala kväkande. Lätet är ett högljutt och hårt tjack.

Utbredning och systematik 
Kinesisk trastsångare förekommer från sydöstra Sibirien till norra Kina. Den övervintrar i södra Asien, norra Australien och Filippinerna. Två fynd föreligger från Israel, 1988 och 1990. Kinesisk trastsångare behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Den behandlades tidigare som underart till trastsångaren (Acrocephalus arundinaceus).

Familjetillhörighet 
Rörsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Acrocephalidae.

Levnadssätt
Arten häckar huvudsakligen i vassbälten, men kan även hittas i våtmarker, risfält, gräsmarker och buskmarker där den födosöker efter insekter och andra ryggradslösa djur. De har ganska små revir och deras populationer kan därför bli individtäta. Boet placeras en till en och en halv meter upp i vass. Däri lägger den två till sex ägg som ruvas tolv till 14 dagar. Efter tio till 15 dagar är ungarna flygga.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Referenser 
Artikeln bygger delvis på en översättning från engelskspråkiga wikipedias artikel Oriental reed warbler, läst 2018-06-03 som anger följande källor: 

MacKinnon, John & Phillipps, Karen (2000) A Field Guide to the Birds of China, Oxford University Press, Oxford.
Robson, Craig (2002) A Field Guide to the Birds of South-East Asia. New Holland, London.
Snow, D. W. & Perrins, C. M. (1998) Birds of the Western Palearctic: Concise Edition, Vol. 2, Oxford University Press, Oxford.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Naurusångare

Naurusångare (Acrocephalus rehsei) är en fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar. Fågeln är endemisk för ön Nauru i Mikronesien.

Utbredning och systematik 
Naurusångaren är en av två landlevande häckande fåglar med naturlig förekomst på Nauru, den andra är mikronesisk kejsarduva, och den är enda tättingen. Den är besläktad med andra mikronesiska arter i släktet Acrocephalus. Alla har utvecklats från en eller flera utvecklingslinjer ur detta släkte i Stillahavsområdet. Några av de närbesläktade arterna på närliggande öar är karolinersångare, som den initialt sammanblandades med, och marianersångare, som tidigare ansetts tillhöra samma art.

Familjetillhörighet 
Tidigare fördes rörsångarna liksom ett mycket stort antal andra arter till familjen Sylviidae, tidigare kallad rätt och slätt sångare. Forskning har dock visat att denna gruppering är missvisande, eftersom då även välkända och mycket distinkta familjer som svalor, lärkor och stjärtmesar i så fall bör inkluderas. Naurusångaren med släktingar har därför brutits ut till familjen rörsångare (Acrocephalidae).

Utseende och ekologi 
Naurusångaren är medelstor rörsångare. Den har mörkbrun ovansida, beige undersida och lång smal näbb. Den bygger ett grunt skålformat bo och lägger två eller tre vita ägg. Dess föda utgörs av insekter. I övrigt är mycket lite känt beträffande denna fågels ekologi.

Status och hot 
Fågeln påträffas över hela ön, som har förändrats kraftigt under de senaste decennierna på grund av fosfatbrytning. Eventuellt är naurusångaren hotad av introducerade predatorer och kraftiga förändringar av den miljö där den lever. Dess mycket begränsade utbredningsområde gör också att den kan vara känslig för slumpmässiga förändringar, som tropiska orkaner. Rapporter om en liknande fågel på närliggande öar gör det troligt att den tidigare funnits på andra öar men lokalt dött ut på grund av predation från introducerade katter. IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Noter

Externa länkar

Rörsångare
Fåglar i oceaniska regionen
Rodriguessångare

Rodriguessångare (Acrocephalus rodericanus) är en fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar som enbart förekommer på en ö i Indiska oceanen.

Utseende 
Rodriguessångaren är en medelstor (13,5 centimeter lång), oansenlig rörsångare. Ovansidan är enhetligt olivbrun, medan undersidan är gulbrun. Näbben är lång med skär nedre näbbhalva. Den reser ofta hjässfjädrarna så att det ser ut som en liten tofs. Lätet är hårt tjattrande medan sången är mjuk och melodisk. Den vippar ofta stjärten uppåt och nedåt.

Utbredning och status 
Fågeln finns endast på den lilla ön Rodrigues, långt öster om Mauritius i ögruppen Maskarenerna i Indiska oceanen. Med tanke på det mycket begränsade utbredningsområdet listade internationella naturvårdsunionen IUCN den tidigare som starkt hotad, men efter ny information som visar att populationen ökar och nu anses vara mycket större än vid tidigare uppskattningar har dess hotstatus nedgraderats till nära hotad. Populationen idag uppskattas till mellan 2000 och 2700 vuxna individer.

Familjetillhörighet 
Rörsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Acrocephalidae.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i etiopiska regionen
Större sumpsångare

Större sumpsångare (Acrocephalus rufescens) är en afrikansk fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Större sumpsångare är en rätt stor (16-18 cm) och karaktärslös rörsångare med lång näbb. Den är något mindre än trastsångaren med mörkt gråbrun (ej ljust rostbrun) ovansida, gråbruna flanker, kortare vingar och otydligare ögonbrynsstreck. Mindre sumpsångaren är, som namnet avslöjar, mindre, med rostfärgade flanker och mycket tydligare ögonbrynsstreck. Den högljudda sången beskrivs i engelsk litteratur som "churrup, churr-churr", uppblandat med hårdare läten.

Utbredning och systematik 
Större sumpsångare förekommer över ett stort men uppsplittrat område i centrala och södra Afrika. Arten delas in i fyra underarter:
 Acrocephalus rufescens senegalensis – förekommer i Senegal
 Acrocephalus rufescens rufescens – förekommer från Ghana till Nigeria, Kamerun, Cabinda och nordvästra Demokratiska republiken Kongo. Den förekommer även på ön Bioko.
 Acrocephalus rufescens chadensis – förekommer i området kring Tchadsjön
 Acrocephalus rufescens ansorgei – förekommer från Sydsudan till Uganda, östra Demokratiska republiken Kongo, Rwanda och västra Kenya söderut till norra Botswana, nordvästra Angola och nordvästra Zimbabwe

Familjetillhörighet 
Rörsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Acrocephalidae.

Levnadssätt 
Större sumpsångare hittas i papyrusträsk, men även i våtmarker med vass, kaveldun och elefantgräs. Födan består av insekter, men även grodor. Arten är stannfågel.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som rätt fåtalig till lokalt vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i etiopiska regionen
Seychellsångare

Seychellsångare (Acrocephalus sechellensis) är en fågel i familjen rörsångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Seychellsångaren är en medelstor (14 cm) rörsångare. Fjäderdräkten är olivbrun, med ljust beigegul undersida och ett svagt beigefärgat ögonstreck. Näbben är lång och hornfärgad med hudfärgad näbbrot. Benen är blågrå. Sången beskrivs som melodisk med raska tjattrande ljud.

Utbredning och status 
Seychellsångaren förekom förr på ett stort antal öar i Seychellerna med en population på cirka 30.000 individer, men påverkades starkt av störningar från människan på 1900-talet. Mellan 1920 och 1988 förekom den endast på den lilla ön Cousin. Från en lägstanivå på endast 30 individer 1968 har arten ökat i antal efter bevarandeåtgärder. Den har även lokaliserats till ytterligare fyra öar: Aride, Cousine, Denis och Frégate. Idag uppskattas världspopulationen till 3000 vuxna individer och den tros öka i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som  nära hotad.

Familjetillhörighet 
Rörsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Acrocephalidae.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Endemiska fågelarter i Seychellerna
Fåglar i etiopiska regionen
Streckad rörsångare

Streckad rörsångare (Acrocephalus sorghophilus) är en utrotningshotad asiatisk tätting i familjen rörsångare. Häckningsområdet är fortfarande okänt, men tros ligga i nordöstra Kina och angränsande delar av Ryssland. Den tros ha minskat mycket kraftigt i antal, främst på grund av habitatförstörelse i övervintringsområdet, så pass att IUCN sedan 2022 kategoriserar den som akut hotad.

Utseende 
Streckad rörsångare är en liten (12-13 cm), fint streckad rörsångare. På huvudet syns tydliga svarta längsgående hjässband ovanför ett brett gräddbeige ögonbrynsstreck. Undersidan är ockrabeige med vitare strupe och buk. På manteln och skapularerna är den blekbeige, mer rosttonat på övergumpen. Liknande svartbrynad rörsångare är enfärgad olivbrun ovan och saknar streckning.

Läte 
Sången beskrivs som en serie raspande läten, likt men mycket tystare än kinesisk trastsångare.

Utbredning och systematik 
Streckad rörsångare är en östasiatisk fågelart vars häckningsområde än idag är okänt, men tros vara nordöstra Kina (troligen Hebei, Liaoning, Jilin och Heilongjiang) samt närliggande delar av Ryssland. En sjungande hane påträffades 2004 i ryska Muraviovka, men i eftersökningar fann man ingen population där. Istället har arten enbart påträffats under sträcket, framför allt i nordöstra Kina men också i Taiwan. Den tros övervintra i Filippinerna, men där har inga fynd gjorts sedan 2009.

Familjetillhörighet 
Rörsångarna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett flertal familjer, däribland Acrocephalidae.

Levnadssätt 
Mycket lite är känt om artens vanor. Under flyttning har den noterats i durrafält och våtmarker, vintertid i vass- eller gräsrika våtmarker, ofta nära vatten. Den tros häcka i Salix-snår och vassbälten. Fågeln lever förmodligen huvudsakligen av ryggradslösa djur, möjligen också frön. Flyttningen i Kina sker från slutet av maj till början av juni samt från slutet av augusti till början av september. Alla fynd i Filippinerna är från september till juni.

Status och hot 
Streckad rörsångare är en fåtalig och dåligt känd rörsångare som fram till 2012 kategoriserades som sårbar av internationella naturvårdsunionen IUCN. Därefter har den uppgraderats till hotstatusen starkt hotad och från 2022 till den allvarligaste kategorin akut hotad grundat på färre antalet observationer, vilket tyder på att populationen är mindre än vad man tidigare trott. Mellan 2008 och 2011 noterades endast fem individer under flyttningen i Hebei och Beijing. Sedan 2015 har endast ett enda möjligt fynd gjorts. Orsaken till nedgången tros bero främst på habitatförlust i dess övervintringsområde, men möjligen även i häckningsområdet som än så länge står att upptäcka. Den tros ha en mycket liten världspopulation på maximalt 1000 vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Rörsångare
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Endemiska fågelarter i Kina