kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vetenskapsåret 1887



Händelser
 3 mars - Den dövstumma och blinda Helen Keller möter sin lärare Anne Sullivan.
 4 mars - Gottlieb Daimler visar upp den första automobilen.
 8 mars - Everett Horton i Connecticut patenterar ett teleskopiskt fiskespö av stålrör.
 13 mars - Chester Greenwood patenterar öronmuffar.
 8 juni - Herman Hollerith får patent på en räknemaskin med hålkort.
 26 juli - L. L. Zamenhof publicerar "Lingvo Internacia de Doktoro Esperanto".
 Augusti - Anna Connelly patenterar brandtrappan.
 Augusti - Vid Marine Hospital, Staten Island, NY grundas ett hygieniskt laboratorium, numera USA:s National Institutes of Health.
 8 november - Tysk-amerikanen Emile Berliner erhåller patent på den första grammofonen.
 Vulkanutbrottet i Mauna Loa på Hawaii, som pågått sedan 1843, avtar.
 Heinrich Hertz upptäcker elektromagnetismen.
 Michelson–Morleys experiment visar att ljushastigheten är oberoende av förflyttning.
 Adolf Fick uppfinner kontaktlinsen.
 Comptometern patenteras av Dorr Eugene Felt.
 Gula floden i Kina svämmar över och 900 000 dör.
 Thomas Stevens blir den förste att cykla runt jorden.

Astronomi
Okänt datum - Theodor von Oppolzers Canon der Finsternisse, en samling av 8 000 solförmörkelser och 5 200 månförmörkelser åren 1 200 före Kristus-2 161 efter Kristus, publiceras postumt..

Biologi
Okänt datum - Sergej Winogradsky upptäcker den första kända formen av litotrofi under sitt arbete med Beggiatoa.

Medicin
1 oktober - Hong Kong College of Medicine for Chinese grundas av Patrick Manson.

Psykologi
Okänt datum - Richard Hodgson och S. J. Davey publicerar, i samband med en utredning om allmänhetens tro på parapsykolgoi, en av de första beskrivningarna av ögonvittnets otillförlitlighet.

Pristagare
 Bigsbymedaljen: Charles Lapworth, engelsk paleontolog. 
 Copleymedaljen: Joseph Dalton Hooker, brittisk botaniker och forskningsresande.
 Davymedaljen: John A.R. Newlands, brittisk kemist.
 De Morgan-medaljen: James Joseph Sylvester, brittisk matematiker.
 Wollastonmedaljen: John Whitaker Hulke, brittisk kirurg och geolog.

Födda
 22 juni - Julian Huxley (död 1975), brittisk biolog och författare.
 18 augusti - Erwin Schrödinger (död 1961), österrikisk fysiker.

Avlidna
 22 januari - Joseph Whitworth (född 1803), engelsk maskiningenjör.
 16 augusti - Julius von Haast (född 1822), tysk geolog och paleontolog.
 19 augusti - Spencer Fullerton Baird (född 1823), amerikansk ornitolog och iktyolog.
 19 augusti - Alvan Clark (född 1804), amerikansk astronom och teleskoptillverkare.
 17 oktober - Gustav Kirchhoff (född 1824), tysk fysiker.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1890



Händelser

Medicin
Okänt datum - Emil von Behring och Kitasato Shibasaburō upptäcker att antitoxin för att immunisera människor mot difteri kan utvecklas genom att först testa med att injicera difteritoxin i djur.
Okänt datum - Emil von Behring och Shibasaburo Kitasato upptäcker ett serum mot difteri.

Pristagare
 Copleymedaljen: Simon Newcomb, kanadensisk-amerikansk astronom.
Darwinmedaljen: Alfred Russel Wallace, brittisk naturforskare, geograf, biolog, antropolog och forskningsresande.
Davymedaljen: Emil Fischer, tysk kemist, Nobelpristagare 1902.
 De Morgan-medaljen: Lord Rayleigh, brittisk fysiker.
Rumfordmedaljen: Heinrich Hertz, tysk fysiker.
 Wollastonmedaljen: William Crawford Williamson, brittisk naturforskare.

Födda
 20 december - Jaroslav Heyrovský (död 1967), tjeckisk kemist.
 21 december - Hermann Joseph Muller (död 1967), amerikansk genetiker, Nobelpristagare 1946.

Avlidna
 3 februari - Christoph Hendrik Diederik Buys-Ballot (född 1817), nederländsk meteorolog och fysiker.
 19 oktober - Émile Léonard Mathieu (född 1835), fransk matematiker.
 26 december - Heinrich Schliemann (född 1822), tysk advokat, skattjägare och arkeolog.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1894



Händelser 
 Argon upptäcks av Lord Rayleigh och William Ramsay.
 Patrick Manson utvecklar tesen att malaria sprids av myggor.

Pristagare 
 Copleymedaljen: Edward Frankland
 Darwinmedaljen: Thomas Henry Huxley
 Davymedaljen: Per Teodor Cleve
 Lyellmedaljen: John Milne
 Wollastonmedaljen: Karl von Zittel

Födda 
 11 februari - Isaac Kolthooff, kemist.
 19 november - Heinz Hopf (död 1971), matematiker.

Avlidna 
 14 februari - Eugène Charles Catalan (född 1814), belgisk matematiker.
 26 november - Pafnutij Tjebysjov (född 1821), rysk matematiker.
 8 september - Hermann von Helmholtz (född 1821), tysk fysiker.

Källor

Fotnoter
Void

Void kan avse:

Void-Vacon – en kommun i departementet i nordöstra Frankrike
Void (musikgrupp) – en brittisk punkgrupp
 Void – sångare i blackmetalbandet Mayhem, se Attila Csihar
 Void (EP av The Mary Onettes) – The Mary Onettes tredje EP, utgiven 2007
 Void of Value – svenska rockbandet Satirnines första och enda studioalbum, utgivet 2003
 Dark Void –ett TV-spel till PlayStation 3, Windows och Xbox 360 från 2010
Void (programmering) – ett begrepp inom programmering
Walter Rudin

Walter Rudin, född 2 maj 1921 i Wien, död 20 maj 2010, var en österrikiskfödd amerikansk matematiker och professor emeritus i matematik vid University of Wisconsin–Madison. 

Rudin är mest känd för tre böcker om matematisk analys, Principles of Mathematical Analysis, Real and Complex Analysis samt Functional Analysis. 1993 mottog han Steelepriset.

Böcker
Principles of Mathematical Analysis
Real and Complex Analysis
Functional Analysis
Fourier Analysis on Groups
Function Theory in Polydiscs
Function Theory in the Unit Ball of Cn
The Way I Remember It (självbiografi)

Amerikanska matematiker under 1900-talet
Födda 1921
Avlidna 2010
Män
Forskare från Wien
Gary Summers

Gary Summers är en amerikansk ljudmixare som för filmerna Terminator 2 - Domedagen (1991), Jurassic Park (1993), Titanic och Rädda menige Ryan (1998) belönades med fyra Oscar i kategorin bästa ljud. Han samarbetade med ljudmixaren Gary Rydstrom i arbetet med dessa filmer. Tidigare har Summers oscarnominerats vid tre tillfällen, för Jedins återkomst (1983), Indiana Jones och det sista korståget (1989) och Eldstorm (1991).

Oscar
 Jedins återkomst (1983)
 Indiana Jones och det sista korståget (1989)
 Eldstorm (1991)
 Terminator 2 - Domedagen (1991) (Vann)
 Jurassic Park (1993) (Vann)
 Titanic (1997) (Vann)
 Rädda menige Ryan (1998) (Vann)
 Avatar (2009)

Externa länkar

Amerikanska ljudtekniker
Jens von Reis

Jens Gustaf von Reis, född 31 januari 1973 i Borgholm, är en svensk journalist, som sedan åtminstone 2004 arbetar som nöjes- och tidigare sportjournalist på Sveriges Television, bland annat som programledare för Nöjesnytt och tidigare 24 Nöje samt reporter på Sportspegeln.

Biografi 
Tidigare har von Reis arbetat på ZTV fram till och med 1999, bland annat som programledare för ZTV-nytt, ZTV på väg, Intervju och ztv.se Om Internet samt reporter för Musikmagasinet. 

Han är bosatt i Gustavsberg men föddes i Borgholm, där han även växte upp. Efter studentexamen från Stagneliusskolan i början av 1990-talet flyttade han till Stockholm. 

I tv-programmet Gomorron Sverige har von Reis tidvis medverkat i den så kallade nöjespanelen.

Tillsammans med Martin Krall grundade han vintern 2000 webb-tv-sajten och musikbolaget Mr Edmundo – som skulle konkurrera med MTV samt hade delägare som Per Gessle, Henrik Schyffert, Thomas Di Leva och Jonas Åkerlund. Han har varit produktionsansvarig på medieföretaget Peoples Front och regissör på Camp Cavid, som gjorde reklamfilmer åt Vodafone. År 2004 var han med i juryn i Fame Factory.

Referenser

Externa länkar
 Archive.org:s historisk för www.mredmundo.com

Personer från Borgholm
Födda 1973
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska TV-programledare
Män
Jens
AMD K6

AMD K6 är en Intel-kompatibel mikroprocessor, tillverkad av AMD 1997–2000. Denna arbetar enligt x86-strukturen och var ett billigare alternativ till Pentium- och Pentium II-processorerna.

AMD K6 ersatte den tidigare något dåligt säljande AMD K5 och fanns med hastigheter från 166-570 MHz.
Denna processor blev en större framgång och var vanlig i datorer tillverkade under sent 1990-tal.

Samtliga varianter monterades i Socket 7, hade MMX-stöd och de senare varianterna hade även AMD:s egna 3DNow!-stöd för bättre hantering av spel med 3D-grafik.

Av den ursprungliga K6 finns två varianter, model 6 och model 7 "little foot", senare kom K6-2 och K6-3 med högre hastigheter och fler utökningar:

K6 model 6

Klockhastighet: 166, 200 och 233 MHz
Spänning: 2,9 volt (166 och 200 MHz), 3,2, 3,3 volt (233 MHz)
FSB: 66 MHz
Cache: 64 KB
Socket: 7
Släppt: 2 april 1997

K6 model 7 "little foot"

Klockhastighet: 200, 233, 266 och 300 MHz
Spänning: 2,2 volt
FSB: 66 MHz
Cache: 64 KB
Socket: 7
Släppt: 6 januari 1998

K6-2 3Dnow!, Chomper 250nm

Klockhastighet: 233, 266, 300, 333 och 350 MHz
Spänning: 2,2 volt
FSB: 66, 100 MHz
Cache: 64 KB
Socket: Super Socket 7
Släppt: 28 maj 1998

K6-2 3Dnow!, Chomper extended (CXT) 250nm

Klockhastighet: 266, 300, 333, 350, 366, 380, 400, 450, 475, 500, 533 och 550 MHz
Spänning: 2,2, 2,3 och 2,4 volt
FSB: 66, 95, 97 och 100 MHz
Cache: 64 KB
Socket: Super Socket 7
Släppt: 16 november 1998

K6-2+ 180nm, mobile, utökad 3DNow! samt nytt tillägg PowerNow! och L2 cache

Klockhastighet: 450, 475, 500, 533, 550 och 570 MHz
Spänning: 2,0 volt
FSB: 95, 97 och 100 MHz
Cache: L1: 64KB, L2: 128 KB full hastighet
Socket: Super Socket 7
Släppt: 18 april 2000

K6-III Sharptooth, K6-3D+, 250 nm

Klockhastighet: 400 och 450 MHz
Spänning: 2,2 och 2,4 volt
FSB: 66/100 och 100 MHz
Cache: L1: 64 KB L2: 256 KB full hastighet
Socket: Super Socket 7
Släppt: 22 februari 1999

K6-III-P 250 nm mobile

Klockhastighet: 350, 366, 380, 400, 433 och 450 MHz
Spänning: 2,0 och 2,2 volt
FSB: 66, 95, 96,2, 66/100, 100 MHz
Cache: L1: 64 KB, L2: 256 KB full hastighet
Socket: Super Socket 7
Släppt: 31 maj 1999

K6-III+ 180 nm mobile

Klockhastighet: 400, 450, 475, 500 och 550 MHz
Spänning: 1,6, 1,8 och 2,0 volt
FSB: 95 och 100 MHz
Cache: L1: 64 KB, L2: 256 KB full hastighet
Socket: Super Socket 7
Släppt: 18 april 2000

Efterföljare

AMD K6-serien ersattes 2000 av AMD K7 Athlon.

AMD-processorer
Vetenskapsåret 1926



Händelser

Teknik
16 mars - Robert Goddard sänder upp den första vätskeraketen, vid Auburn, Massachusetts.

Pristagare
Copleymedaljen: Frederick Hopkins.
Darwinmedaljen: Dukinfield Henry Scott
Davymedaljen: James Walker
De Morgan-medaljen: Augustus Edward Hough Love.
Nobelpriset: 
Fysik: Jean Baptiste Perrin, fransk fysiker.
Kemi: Theodor Svedberg, svensk kemist.
Fysiologi/Medicin: Johannes Fibiger, dansk.
Wollastonmedaljen: Henry Fairfield Osborn

Födda
 11 januari - Lev Demin (död 1998), kosmonaut.
 3 april - Gus Grissom (död 1967), astronaut.
 1 maj - Peter Lax, ungersk-amerikansk matematiker.

Avlidna
 5 mars - Clément Ader (född 1841), ingenjör och uppfinnare, flygpionjär.
 21 juli - Washington Roebling (född 1837), broingenjör, mest känd för Brooklyn Bridge.
 26 november - John Moses Browning (född 1855), uppfinnare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
K6

K6, K 6  eller K-6 kan syfta på:

AMD K6 – en PC-kompatibel mikroprocessor tillverkad av Advanced Micro Devices.
K 6 – svenskt kavalleriregemente åren 1676–1709, 1709–1927, se Skånska dragonregementet (kavalleri)
Gustaf von Essen (politiker)

Gustaf Fredrik Wilhelm von Essen, född 19 maj 1943 i Lena församling i Uppsala län, är en svensk friherre och politiker (kristdemokrat, tidigare moderat). Han var riksdagsledamot 1991–2002, då för Moderata samlingspartiet för Uppsala läns valkrets, och senare kommunalråd för Kristdemokraterna i Uppsala kommun.

Biografi 
von Essen är son till godsägaren Per Erik von Essen och hans maka Charlotte, född Tornérhielm, sonsons son till riksmarskalk Fredrik von Essen samt farbror till Christian von Essen som är gift med Eleonora von Essen. Efter föräldrarnas bortgång såldes barndomshemmet Salsta 1975 till svenska staten.

Gustaf von Essen var riksdagsledamot 1991–2002, representerande Moderaterna för Uppsala läns valkrets. I oktober 2002, efter att i valet gått miste om sitt tidigare mandat i riksdagen, bytte von Essen parti till Kristdemokraterna.

Fram till april 2008 var von Essen president för Malteserorden i Skandinavien. von Essen utsågs till ordförande för den katolska biståndsorganisationen Caritas Sverige 2006, en post han tvingades lämna sedan uppgifter om konkurser och betalningsanmärkningar i von Essens förflutna presenterades.. Tidigare har han bland annat varit ordförande i biståndsorganisationen Qandil och Katolsk Kyrkotidning/Katolskt magasin.

Referenser 
 
 Gustaf von Essens presentationssida hos Sveriges riksdag

Noter

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Tidigare svenska moderater
Svenska friherrar
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Personligheter inom romersk-katolska kyrkan i Sverige
Personer från Lena socken, Uppland
Gustaf
Födda 1943
Levande personer
Män
Domagoj

Domagoj var furste (kroatiska: knez) över Kustlandskroatien från år 864 fram till sin död 876.

Domagoj var en mäktig adelsman med landområden omkring Knin. Efter att Trpimir I hade dött 864 utbröt inbördeskrig och Domagoj grep makten från Trpimirs son Zdeslav och regerade som usurpator. Trpimirs söner, Petar, Zdeslav och Muncimir, var alla tvingade i landsflykt. 

Domagoj bedrev omfattande sjöröveri på Adriatiska havet vilket ledde till väpnade konflikter med republiken Venedig. Domagoj hjälpte frankerna att erövra Bari från araberna. Dessutom förde han goda kontakter med påve Johannes VIII, som titulerade honom glorious dux (sv: ärade furste).

Kroatiens regenter
Födda 864
Avlidna 876
Män
King of New York

King of New York är en italiensk-amerikansk långfilm från 1990 i regi av Abel Ferrara, med Christopher Walken, David Caruso, Laurence Fishburne och Victor Argo i rollerna.

Rollista

Källor

Externa länkar

Amerikanska thrillerfilmer
Filmer 1990
Engelskspråkiga filmer
Filmer från New Line Cinema
Eva

Eva eller EVA kan syfta på
 Eva (namn) – ett kvinnligt namn
 Eva – den första kvinnan enligt Bibeln, se Adam och Eva

Affärsverksamhet och ekonomi
 Economic value added (EVA) – ett lönsamhetsmått inom ekonomi
 EVA Air – ett Taiwan-baserat flygbolag

Design
Eva (stol) – en stol formgiven av Bruno Mathsson.
Eva (servis) – en servis av Gustavsbergs porslinsfabrik

Geografi
 Eva, Raseborg – en ö i Nyland, Finland
 Eva, Alabama – en ort i Alabama, USA
 Eva, Tennessee – en ort i Tennessee, USA

Musik
 Eva (opera) – en opera av Josef Bohuslav Foerster
 Eva (operett) – operett av Franz Lehár
 Eva (roll) – en operaroll hos Richard Wagner 
 Eva (sång) – en singel av Nightwish
 Eva (kuplett) – en kuplett av Karl Gerhard

Underhållning
 Eva (film) – en svensk film från 1948
 Eva (film, 1962) – en fransk-italiensk film på engelska från 1962, originaltitel Eva
 Eva (film, 2010) – en engelskspråkig rumänsk film från 2010, originaltitel Eva
 Eva (film, 2011) – en fransk-spansk science fiction-film från 2011, originaltitel Eva
 Eva – den utstötta – en svensk dramafilm från 1969 i regi av Torgny Wickman
 Eva & Adam – en serie skapad 1990 av de svenska serieskaparna Johan Unenge och Måns Gahrton
 Eva & Adam (TV-serie) – en svensk tv-serie från 1999–2000
 Eva (roman, 1888) – en roman från 1888 av Amanda Kerfstedt
 Eva (roman, 1988) – en roman från 1988 av Peter Dickinson
 EVA (Metal Gear) – en datorspelsfigur från den japanska spelserien Metal Gear

Vetenskap och teknik
 Eva (djur) – ett släkte av fjärilar
 Eva (passbåt) – en svensk passbåt
 164 Eva – en asteroid
 EVA – något en rymdfarare gör utanför sin farkost, från engelska Extra-vehicular activity, se rymdpromenad
Bo Krogvig

Bo Krogvig, född 4 maj 1952, är en svensk PR-konsult och företagsledare med bakgrund inom socialdemokraterna. Krogvig var 2016-2020 kommunikationsdirektör hos det statliga gruvföretaget LKAB och är sedan 2020 direktör för strategiska projekt.

Krogvig har arbetat som  pr-konsult och partistrateg samt är en av Sveriges mest erfarna politisk kampanjmakare, som har arbetat för Socialdemokraterna. Han ledde Socialdemokraternas valkampanj inför valet 2010, då Mona Sahlin var partiledare.

Krogvig är bosatt i Sundbybergs kommun och har arbetat för pr- och kommunikationsföretaget Springtime. Krogvig syns ofta under Almedalsveckan. Han är vice styrelseordförande i Stockholm Care AB samt ledamot i kommunfullmäktige i Upplands Väsby.

Från mitten av 1980-talet till mitten på 1990-talet var han kampanj- och informationschef hos Socialdemokraterna. Dessutom var han landstingsråd i Stockholms läns landsting mellan 1994 och 1996. Sedan dess har han varit konsult och delägare – först på Hemma annonsbyrå, sedan på Norna Kommunikation och på Springtime. I ungdomen var han aktiv i SSU. Han ställde upp i riksdagsvalen 1973, 1976, 1979, 1982 och 2006 men inte på valbar plats.

Källor 

Födda 1952
Svenska socialdemokrater
Svenska landstingsråd
Svenska PR-konsulter
Personer inom Sveriges näringsliv
Män
Levande personer
Economic value added

Economic value added, förkortat EVA, är ett ekonomiskt lönsamhetsmått. Måttet förklaras ibland som ekonomiskt mervärde.

Värdet beräknas som skillnaden mellan rörelseresultat efter skatt och kapitalkostnaden för totalt kapital.

EVA är ekonomiskt mervärde
RR är rörelseresultat
KS är kortfristiga skulder 
S är skatt
WACC är viktad kapitalkostnad
TK är totalt kapital

EVA blir därmed ett mått på om ett företags värde har ökat eller minskat.

Se även 
Ekonomistyrning

Referenser

Ekonomistyrning
Cecilia Gralde

Cecilia Gralde, född 25 november 1971 i Kungsängens församling i Stockholms län, är en svensk journalist. Hon tog journalistexamen vid JMK, Institutionen för mediestudier 1994.
Hon arbetar sedan 1998 på Sveriges Television och har bland annat varit nyhetspresentatör på Rapport och Gomorron Sverige. Sedan 2012 har hon bytt Rapport mot Aktuellt.

Gralde är gift och har två barn och bosatt i Stockholm. Hon var med och startade SVT 24 där hon även var redaktör samt har tidigare varit utrikesreporter på Rapport och programledare för Studio 24. Dessutom har hon varit programledare för Gomorron Sverige. Gralde var en av programledarna för SVT:s direktsändningar av Nobelfesten 2009 och 2016–2018.

Referenser

Externa länkar 

 
 

Programledare i Sveriges Television
Svenska redaktörer
Svenska journalister under 2000-talet
Personer från Upplands-Bro kommun
Födda 1971
Levande personer
Kvinnor
Bill Fagerbakke

William "Bill" Fagerbakke, född 4 oktober 1957 i Fontana, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare. 

Fagerbakke, som är 1,98 meter lång, har spelat amerikansk fotboll, deltagit i TV-serier såsom Coach och flera filmer, bland andra Livat på landet och som den milt förståndshandikappade Tom Cullen i filmatiseringen av Stephen Kings Pestens tid. Fagerbakke gör även rösten till Patrik Stjärna i Svampbob Fyrkant.

Fagerbakke gifte sig med skådespelerskan Catherine McClenahan år 1989, tillsammans har de två döttrar. I september 2012 ansökte han om separation från McClenahan, med hänvisning till oförenliga meningsskiljaktigheter.

Filmografi i urval  

1994 - Pestens tid (TV-serie)

 (Miniserie)

Referenser

Externa länkar 

Födda 1957
Amerikanska skådespelare
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Män
Levande personer
Alumner från University of Idaho
Alumner från Southern Methodist University
Vetenskapsåret 1924



Händelser

Astronomi
31 januari – Asteroiden 1056 Azalea upptäcks.
30 december – Edwin Hubble slår fast att det finns andra galaxer än bara Vintergatan.

Teknik
Februari – John Logie Baird skickar rudimentära TV-bilder över en kort sträcka.
 5 februari - Tidssignaler varje timme från Royal Greenwich Observatory börjar sändas över radio.

Pristagare
Copleymedaljen: Edward Albert Sharpey-Schafer
Darwinmedaljen: Thomas Hunt Morgan
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Johannes Ruths
Nobelpriset: 
Fysik: Manne Siegbahn
Kemi: Inget pris utdelas
Fysiologi/medicin: Willem Einthoven
Wollastonmedaljen: Arthur Smith Woodward

Födda
 20 november – Benoît Mandelbrot, matematiker, grundläggare av den fraktala geometrin.

Avlidna
2 december – Hugo von Seeliger, 75, tysk astronom.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1922



Händelser

Arkeologi
5 november – Brittiska amatörarkeologen Howard Carter upptäcker farao Tutankhamons grav med guldskatter i Konungarnas dal nära staden Luxor i Egypten .

Fysik
Okänt datum - Arthur Compton studerar spridningen (scattering) av röntgenfotoner genom elektroner.
Okänt datum - Otto Stern och Walther Gerlach påvisar "rummets kvantegenskaper".

Medicin
Okänt datum - Första framgångsrika insulinbehandlingen av diabetes.

Kemi
Okänt datum - Tjeckiske kemisten Jaroslav Heyrovský uppfinner polarografin för kemisk analys, Nobelpristagare 1959.

Matematik
Okänt datum - Stefan Banach formulerar Banachs fixpunktssats.

Pristagare
Copleymedaljen: Ernest Rutherford
Darwinmedaljen: Reginald C. Punnett
Nobelpriset: 
Fysik: Niels Bohr
Kemi: Francis Aston
Fysiologi/medicin: Archibald V. Hill, Otto Meyerhof
Sylvestermedaljen: Tullio Levi-Civita
Wollastonmedaljen: Alfred Harker

Födda
18 juli - Thomas Kuhn (död 1996), vetenskapsfilosof.
10 augusti - Mary Alice McWhinnie (död 1980), polarforskare.
8 november - Christiaan Barnard (död 2001), kirurg.

Avlidna
5 januari - Ernest Shackleton, 47, upptäcktsresande.
22 januari - Camille Jordan, 84, matematiker.
26 maj - Ernest Solvay, 84, kemist.
18 juni - Jacobus Kapteyn, 71, astronom.
2 augusti - Alexander Graham Bell, 75, uppfinnare.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1897



Händelser
 15 maj - Allmänna konst- och industriutställningen öppnar på Djurgården i Stockholm.
 Elektronen upptäcks av J. J. Thomson
 Adrenalin upptäcks av John Jacob Abel

Pristagare
Bigsbymedaljen: Clement Reid 
 Copleymedaljen: Albert von Kolliker
 Wollastonmedaljen: Wilfred Hudleston

Födda
 20 juli - Tadeus Reichstein (död 1996), kemist, Nobelpristagare.
 12 augusti - Otto Struve (död 1963), astronom.
 12 september - Irène Joliot-Curie (död 1956), vetenskapare.

Avlidna
 19 februari - Karl Weierstraß (född 1815),  tysk matematiker.
 15 mars - James Joseph Sylvester, (född 1814),  brittisk matematiker.
 6 maj
 Edward James Stone (född 1831), astronom.
 Alfred Des Cloizeaux (född 1817), mineralog.
 19 oktober - George Pullman (född 1831), uppfinnare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Youssef Saad Kamel

Youssef Saad Kamel, född den 29 mars 1983 som Gregory Konchellah i Narok, Kenya, är en friidrottare som representerar Bahrain i medeldistanslöpning. Kamal är son till den tidigare världsmästaren på 800 meter Billy Konchellah.

Kamel deltog på Olympiska sommarspelen 2004 men blev utslagen redan i försöken. Hans stora genombrott kom vid IAAF World Athletics Final samma år i Monaco där han vann guld på 800 meter. Vid VM misslyckades han både 2005 i Helsingfors och 2007 i Osaka att ta sig vidare till finalen. 2007 lyckades han även att vinna guld vid IAAF World Athletics Final i Stuttgart. På inomhus VM i Valencia 2008 blev han bronsmedaljör.

Han deltog vid Olympiska sommarspelen 2008 där han slutade på femte plats på 800 meter. Bättre gick det vid VM 2009 i Berlin där han något överraskande vann guld på 1 500 meter, på tiden 3.35,93. Kamel deltog även på 800 meter där han blev bronsmedaljör.

Personliga rekord 

 800 meter - 1.42,79
 1 500 meter - 3.31,56

Källor 
 Fakta på IAAF:s webbplats

Födda 1983
Världsmästare på 1 500 meter löpning
Bahrainska medeldistanslöpare
Män
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Bahrain
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Bahrain
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Personer från Narok