kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Julian Algo

Julian Algo (ursprungligen Schmidt), född 9 december 1899, död 1955, var en svensk balettmästare av tysk börd.

Biografi
Algo som varit anställd på operan i Duisburg engagerades 1931 som ordinarie balettmästare för Kungliga Baletten på Kungliga Operan i Stockholm. Han innehade den befattningen till 1951, men fick i början av 1940-talet lämna plats åt Georg Gé som ledande koreograf.

Han satte bland annat upp verken Petrusjka, Förtrollade butiken, Blå tåget och Orfeus i sta'n. År 1945 vann han första pris vid en internationell danstävlan i Stockholm med baletten Visioner.

Han gifte sig 1927 med dansaren Maria Sylvan.

Rollfoton

Referenser

Vidare läsning

Svenska balettdansörer
Män
Födda 1899
Avlidna 1955
Tyska balettdansörer
Svenska koreografer under 1900-talet
Svenska balettdansare under 1900-talet
Marin Alsop

Marin Alsop, född 16 oktober 1956 i New York City, New York, är en amerikansk dirigent och violinist. Hon är chefsdirigent hos Wiens radiosymfoniker. Hon var 2007–2021 chefsdirigent för Baltimore Symphony Orchestra.

Alsop föddes i en musikerfamilj i New York. Hon har studerat vid Yale och senare vid Juilliard School där hon avlade bachelor- och masterexamen i violin. Hon har studerat dirigering för bland andra Leonard Bernstein, Seiji Ozawa, och Gustav Meier. Hon grundade stråkensemblen String Fever 1981. Hon vann Kusevitskij-priset 1989.

I januari 2009 gästspelade hon i Sverige och dirigerade Kungliga Filharmonikerna i bland annat Barbers Symfoni nr 1 och Knoxville: Summer of 1915, för sopran och orkester, samt Antonín Dvořáks Symfoni nr 8.

Den 7 september 2013 var Marin Alsop den första kvinnan att dirigera orkester och kör vid anrika Last Night of the Proms i Royal Albert Hall. Hon återkom här 2015 och 2023.

Referenser

Amerikanska dirigenter
Födda 1956
Kvinnor
Levande personer
Personer från Manhattan
What We Did Best

What We Did Best som släpptes i september 2009 och är en nyutgåva av Skumdums album "Det vi kan bäst" från 2002.
Förutom de 13 låtarna som är med på originalskivan, har de lagt till ytterligare 13 bonuslåtar.
Det är gamla låtar på svenska som ursprungligen är med på följande skivor:
"Vad fan har hänt med dagens ungdom?", "Punkrock Will Unite Us" och en demo som spelades in 1998
med tidigare osläppta låtar.

Låtlista

Kompatibla
Vad jag undrar
En stjärna föll
Meningslösa måndag
Det vi kan bäst
Livets rävspel
Till den det berör
En sista tjänst
Vilsen
Säg mig den
Det vackraste
Varma minnen
Ställ dig upp
Vännen som aldrig sviker
Det som räknas
Ensam för min stank
Ni som stannat kvar
Snäll och rar
Jag säljer mig inte så lätt
Självupptagen
En osäker framtid
Vårt oförstånd
Vardagens slentrian
På avgrundens rand
Mer än en vän
Försoning
Musikalbum 2009
Albansk gölgroda

Albansk gölgroda (Pelophylax shqipericus) är en art i familjen äkta grodor (Ranidae) som tillhör ordningen stjärtlösa groddjur.

Utseende 
Den albanska gölgrodan har en klargrön rygg med väl avgränsade svarta fläckar och mera diffusa fält i grönbrunt. Buken är ljus. Trumhinnan är väl synlig. Längden är mellan 6 och 8 cm. Den har en tydlig, upphöjd fotrotsknöl på bakfoten.

Utbredning 
Grodan finns i Albanien och Montenegro.

Vanor 
Den albanska gölgrodan finns i låglänta områden nära kusten. Den har observerats i vattensamlingar med riklig vegetation, som diken, träskmarker, nära bankarna på långsamma vattendrag och vid kusten av Shkodrasjön (på gränsen mellan Montenegro och Albanien vid Shkodra). Den fortplantar sig i samma vatten som den lever i.

Status 
Grodan är klassificerad som starkt hotad ("EN", underklassifiering "B1ab(iii)"), framför allt på grund av utdikningar och vattenföroreningar till följd av jordbruk och industri, bland annat gruvdrift.

Referenser 

Äkta grodor
Anna Germundsdotter

Anna Germundsdotter (alternativ stavning: Girmundsdotter; ), död 23 mars 1538, var en svensk författare och nunna inom birgittinorden. Från 1518 till 1529, var hon abbedissa i Vadstena kloster och hennes ämbetstid innefattar den period då den svenska reformationen inleddes.

Biografi 

Hon var från Söderköping och systerdotter till Ingemund Petrusson, kanik vid Linköpings kyrka. År 1489 intogs hon i Vadstena kloster. Anna författade det så kallade Codex Holmiensis A 3, en lista klosterregler som fortfarande finns bevarade, från år 1502. Hon valdes till abbedissa i ett oenigt val, där hon vann på munkarnas röster medan nunnorna stod i opposition. Hon mottog alla munkars röster utom två, men endast arton av nunnornas röster, vilket var minoritet. Biskopen accepterade henne ändå som valsegrare och lät inviga henne till ämbetet.

År 1521 tog hon emot den danska kungen Kristian II som gäst. Samma år avsattes konfessor Karl av biskop Johannes av Linköping. Kung Gustav Vasa bekräftade vid sin tronbestigning 1523, klostrets privilegier men han krävde också ut tunga avgifter från klostret, vars utbetalningar hon tvingades organisera; år 1524 nämns hur ytterligare en stor avgift "utpressats" av kungen. Det är under hennes ämbetstid, under år 1526, som legenden om Liten Agda och Olof Tyste ska ha utspelat sig. Året därpå inleddes reformationen i Sverige, och med hänvisning till just novisen Agdas rymning från klostret med hennes kärlek Olof, gav Gustav Vasa instruktioner till biskop Hans Brask om att ingen kvinna i fortsättningen fick vigas till nunna i Vadstena utan särskild tillstånd från kungen. De redan invigda medlemmarna fick också tillstånd att lämna klostret. De yngre nunnorna ska ha varit mer villiga att lämna klostret än de äldre, och abbedissan Anna fråntogs på kunglig befallning befogenheten att hindra dem. År 1529 sändes två munkar och deras konfessor till ett möte om religion med kungen i Örebro, och ska ha återvänt "förvillade". Hon avsade sig ämbetet efter tio års tjänst.

Referenser

Fotnoter

Allmänna 

 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe
 http://www.sofi.se/images/smp/pdf/germund.pdf
 Vadstena klosters minnesbok [microform Diarium vazstenense (1918)]
 http://www.nordlund.lu.se/Fornsvenska/Fsv%20Folder/Person.html

Personer i Sverige under 1400-talet
Kvinnor
Svenska romersk-katolska abbedissor
Födda 1400-talet
Födda okänt år
Avlidna 1538
Personer under äldre vasatiden
Svenska författare under 1500-talet
Katarina Eriksdotter (abbedissa)

Katarina Eriksdotter eller Karin Eriksdotter, var en svensk nunna av birgittinorden. Hon var abbedissa i Vadstena kloster från 1529 till 1534. 

Katarina Eriksdotter var från Kopparberget i Dalarna och vigdes till nunna år 1499. Hon beskrivs som ädel och högboren och valdes till abbedissa i ett enigt val 1529. Under hennes tid som abbedissa blev en Laurens skrivare mördad efter att ha sökt sin tillflykt i klostret, och munken Johannes Nikolausson rövades med våld ur klostret av kungens knektar och skickades bort. År 1531 tog hon emot två nunnor från Munkeliv kloster i Norge, som hade stängts. År 1532 stängdes Vadstena hospital av kronan. Katarina Eriksdotter avsattes av munkarna och avsade sig formellt ämbetet i systrarnas port i klostret.

Källor 
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe
 Vadstena klosters minnesbok [microform : Diarium vazstenense (1918)]

Vidare läsning 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Svenska romersk-katolska abbedissor
Personer under äldre vasatiden
Födda 1400-talet
Avlidna 1500-talet
Kvinnor
Katarina Mattsdotter

Katarina Mattsdotter, eller Katerina Mateusdotter, död 1559, var en svensk nunna. Hon var abbedissa i Vadstena kloster från 1539 till 1548. 

Katarina Mattsdotter vigdes till nunna år 1506. Hon valdes enhälligt till abbedissa 1539. Det var under hennes ämbetstid som Vadstena kloster fick känna av reformationen på allvar. Samma år hon valdes förbjöds munkarna att predika katolicisimen, och nunnorna tvingades närvara vid lutherska gudstjänster. I maj 1540 kom magister Jeorgius, superintendent och kungens ombud, samt biskop Henrik i Västerås till Vadstena och förbjöd den katolska mässan och mässan till helgonen. Biskopen höll därefter en svensk mässa i klostret i nunnornas närvaro. Ämbetsmännen kungjorde sedan de nya bestämmelserna i först munkarnas del av klostret och därefter inför nunnorna. 1541 tvingades munkarnas konfessor avsäga sig ämbetet, och klostrets dyrbarheter inventerades av Kronan. 1543 förseglades klostrets brevskåp av kungens drabanter, som också avlägsnade flera böcker och andra föremål. I september 1543 gjorde biskopen återigen en visitation och reformerade gudstjänslivet med nya förhållningsregler. 1544 kallades fyra munkar bort för ett kyrkomöte. År 1544 fick nunnorna och munkarna, enligt uppgift på egen begäran, uttryckligen kungligt tillstånd att lämna klostret och gifta sig. Abbedissan förbjöds att förhindra någon medlem att lämna klostret. År 1545 revs klostrets murar mot staden ned av stadsborna, och samma år avstannar anteckningarna i Vadstenadiariet. Katarina Mattsdotter avgick från sin post 1548.

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Fotnoter

Källor
 
 Vadstena klosters minnesbok [microform Diarium vazstenense (1918)]
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe

Svenska romersk-katolska abbedissor
Personer under äldre vasatiden
Födda okänt år
Avlidna 1559
Kvinnor
Anna Paulsdotter

Anna Paulsdotter, död den 9 oktober 1500, var en svensk nunna. Hon var abbedissa i Vadstena kloster från 1486 till 1496. 

Anna Paulsdotter inträdde i klostret år 1456. Hon var priorinna, föreståndare för nunnornas del av kloster, från 1473 till 1486, valdes 1486 till abbedissa i ett konfliktfritt val och invigdes till ämbetet av biskop Henrik i Linköping. I juni 1487 sände hon prästmunkarna Klemens Petrusson den äldre och broder Johannes Matteusson till kurian i Rom för att ansöka om en kanonisation av Katarina av Vadstena. I september brann Vadstena stad utom klostret, vilket man framställde som heliga Birgittas och jungfru Marias förtjänst, som enligt en man ska ha slagits mot lågorna i vita kläder. 1488 mottogs de två munkarna som sänts till Rom hem i en högtidlig procession av hela staden, och i juli skedde en högtidlig skrinläggning av Katarina av Vadstena, där skrinet bars av Sten Sture den äldre. Åren 1491–1493 lät hon trycka den första fullständiga utgåvan på latin av Birgittas Himmelska uppenbarelser i Lübeck av Bartholomæus Gothan, och år 1495 inrättade hon Sveriges första tryckeri i klostret; det brann dock senare samma år. Hon avsade sig ämbetet av ålderdomskäl 14 maj 1496.

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Referenser 
 http://www.archive.org/stream/MN5063ucmf_4/MN5063ucmf_4_djvu.txt
 Vadstena klosters minnesbok [microform : Diarium vazstenense (1918)]

Svenska medeltida abbedissor
Personer i Sverige under 1400-talet
Födda 1400-talet
Avlidna 1500
Kvinnor
August Bier

August Bier, född 24 november 1861, död 12 mars 1949, var en tysk kirurg och pionjär inom spinalanestesi.

Bier blev professor i Kiel 1895 och i Greifswald 1899, därefter i Bonn 1903 och sedan i Berlin 1909. Han var en av de ledande forskarna inom sin tids kirurgi. Biers vetenskapliga forskning gällde bland annat de inomima relationerna mellan själva vävnatstillståndet och blodfördelningen i olika organdelar, vilket ledde till införandet av nya behandlingmeodtoer vid olika inflammatoriska sjukdomsprocesser. Dessa efter Bier uppkallade stas- och sugbehanlingsmetoderna var länge flitigt använda. 

Bier var även en av initiativtagarna och den förste rektorn för "Deutsche Hochschule für Leibesübungen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter

Födda 1861
Avlidna 1949
Män
Tyska kirurger
Bengta Gunnarsdotter

Bengta Gunnarsdotter, latinskt namn Benedicta, död 7 januari 1451, var en svensk nunna. Hon var priorinna i Vadstena kloster från 1403 till 1422, och därefter abbedissa från 1422 till 1447. 

Hon ska ha inträtt i klostret år 1385. Hon var priorissa, det vill säga nunnornas representant, långt innan hon valdes till abbedissa, då hon tillsattes av både munkar och nunnor och förestod båda avdelningarna. Klostrets manlige föreståndare, Ulf Birgersson, tillägnade henne sin biografi över Katarina av Vadstena, i förhoppningen att det skulle bota hennes sjukdom.

Referenser 
 http://runeberg.org/sverhist/2/0230.html
 A History of Swedish literature Av Lars G. Warme
 http://www.archive.org/stream/MN5063ucmf_4/MN5063ucmf_4_djvu.txt
 Vadstena klosters minnesbok [microform : Diarium vazstenense (1918)]

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Svenska medeltida abbedissor
Personer i Sverige under 1400-talet
Födda 1300-talet
Avlidna 1451
Kvinnor
Margareta Nilsdotter

Margareta Nilsdotter var abbedissa i Vadstena kloster från 1548 till 1553.

Under hennes ämbetstid stängdes klostrets manliga avdelning år 1549, och nunnorna fick året därpå flytta över till den gamla munklängan. Samtidigt övertogs klosterkyrkan av kronan och nunnorna fick i fortsättningen endast använda sig av munkarnas gamla kapell för sin gudstjänster. 1552 vandaliserades altaret av kalvinistiska spelmän under kungens bröllop med Katarina Stenbock.

Referenser 
 Lennart Jörälv: Reliker och mirakel. Den heliga Birgitta och Vadstena (2003)

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Kvinnor
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Svenska romersk-katolska abbedissor
Personer under äldre vasatiden
Ingegerd Larsdotter

Ingegerd Larsdotter var en svensk nunna. Hon var abbedissa i Vadstena kloster från 1564 till 1565.

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.  

Svenska romersk-katolska abbedissor
Personer under äldre vasatiden
Födda okänt år
Avlidna 1500-talet
Kvinnor
Margareta Thuresdotter

Margareta Thuresdotter, kallad Martha, Marita och Märeta, död 1508, var abbedissa i Vadstena kloster från 1496 till 1501. 

Hon var dotter till den adlige riddaren Thure Jönsson och blev nunna 1470. Den 14 maj 1496 valdes hons enhälligt till abbedissa och vigdes till ämbetet av biskop Henrik av Linköping 25 juli. Hon beskrivs som "en ädel och högbördig person". Under hennes ämbetstid befann klostret i konflikt med biskop Henrik av Linköping, som ofta våldgästade klostret, bedrev simoni och krävde avgifter för att viga nunnor. Hon mottog kung Hans 17 januari 1498 och drottning Kristina 1499. På grund av ålderdom avsade hon sig ämbetet 20 februari 1501 och avled sju år senare efter en lång tids sjukdom.

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Källor
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe
 Vadstena klosters minnesbok [microform : Diarium vazstenense (1918)]

Personer i Sverige under 1400-talet
Personer i Sverige under 1500-talet
Kvinnor
Svenska medeltida abbedissor
Födda 1400-talet
Avlidna 1508
Katarina Petersdotter

Katarina Petersdotter, död vid pingst 1473, var en svensk nunna. Hon var abbedissa i Vadstena kloster från 1465 till 1473.   

Katarina Petersdotter var syster till Tord, dekan vid Linköpings kyrka. Hon var priorinna i flera år och valdes 1465 till abbedissa. Under valet krävde klostrets medlemmar att munkarnas konfessor Magnus Unesson skulle avgå före valet. Detta ledde till en kris som löstes genom medling av Petrus Mörk, präst i Linköping, som också rekommenderade Katarina till ämbetet. Efter valet avgick konfessorn. Under hennes ämbetstid sköttes förhandlingar om Katarina av Vadstenas helgonförklaring. Klostrets förmögenhet växte, och sakristians tak kopparbelades. Katarina Petersdotter gav tillstånd till byggandet av en stadsmur runt staden Vadstena år 1467 och tog emot kungen som gäst året därpå. Hon mottog 1470 en guldtavla genom kung Karls testamente, som överlämnades av Kristina Karlsdotter.

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe
 Vadstena klosters minnesbok [microform : Diarium vazstenense (1918)]

Svenska medeltida abbedissor
Personer i Sverige under 1400-talet
Födda okänt år
Avlidna 1473
Kvinnor
Gerdeka Hartlevsdotter

Gerdeka Hartlevsdotter, eller Hartlefsdotter, också kallad Gerdica eller Gerdika, född 1370, död 1438, var en svensk nunna. Hon var abbedissa i Vadstena kloster från 1403 till 1422.  
 
Gerdeka Hartlevsdotter var ursprungligen från Skänninge, dotter till Hartlev Bolk (död 1390) och Ingeborg (död 1400). Hennes mor Ingeborg blev nunna i Vadstena kloster år 1393. Gerdeka valdes till abbedissa sedan hennes företrädare Ingegerd Knutsdotter hade avsatts 1403. Hon beskrivs som duglig och hennes ämbetstid som klostrets guldålder. 1403 antogs drottning Margareta som leksyster.

1406 mottogs en delegation från England med anhållan om att grunda ett birgittinkloster där. Gerdeka mottog den engelsak delegationen av Henry Fitzhug of Rawensswater, och skötte förhandlingarna om grundandet av ett dotterkloster i England. År 1415 sände hon på den engelska kungens önskan nunnorna Anna Karlsdotter, Christina Finwitsdotter, Christina Esbjörnsdotter och Anna Esbjörnsdotter till England under stora högtidligheter, beledsagad av alla Sveriges biskopar, Lunds ärkebiskop, en biskop från Norge och åtskilliga sändebud, för att grunda Syon Monastery i England.

Ett stort antal påvliga förordningar för klostret implementerades under hennes ämbetstid. Bland annat fick klostret tillstånd att begrava icke medlemmar på sin kyrkogård, något som blev ett statustecken, och klostret fick föreskrifter om hur de skulle hålla gudstjänst under interdikt. Gerdeka lät själv begrava sin far vid klostret 1412. År 1419 hölls räfst och en undersökning utfördes då abbedissan och nunnorna ryktades ha tagit emot privata gåvor av världsliga män, släppt in lekmän i klostret och träffat män enskilt.

Gerdeka led de sista fem åren av sitt liv av dålig hälsa. Hon avsade sig ämbetet 27 april 1422 och avled sexton år senare.

Noter

Källor 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.
 http://runeberg.org/sqvinnor/0055.html
 Tore Nyberg: Birgitta, hendes værk og hendes klostre i Norden (1991)
 http://www.archive.org/stream/MN5063ucmf_4/MN5063ucmf_4_djvu.txt
 http://www.archive.org/stream/MN42054ucmf_3/MN42054ucmf_3_djvu.txt
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe

Personer i Sverige under 1400-talet
Kvinnor
Svenska medeltida abbedissor
Födda 1370
Avlidna 1438
Margareta Bosdotter (Oxenstierna)

Margareta Bosdotter (Oxenstierna), död 1397, var en svensk nunna, abbedissa i Vadstena kloster 1381–85/88. 

Hon var dotter till Bo Thorsson (Oxenstierna) och Katarina Petersdotter (Fargalt), och gifte sig med Birger Lax (död 1377). Hon blev medlem i Vadstena kloster den 27 februari 1380. Hon omtalas som abbedissa mellan den 11 januari 1382 till den 17 april 1384, men var aldrig formellt vigd till abbedissa. I praktiken tros hon ändå ha utövat ämbetet fram till 1388.

Referenser
 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe

Litteratur 
 Syster Patricia, OSsS 2003: ”Vadstena klosters abbedissor”. I: Beskow, Per & Annette Landen (red.) Birgitta av Vadstena. Pilgrim och profet 1303–1373. Natur och Kultur, Stockholm. S. 297–314.

Personer i Sverige under 1300-talet
Ätten Oxenstierna
Kvinnor
Svenska medeltida abbedissor
Födda 1300-talet
Avlidna 1397
Demons from the past

Demons From The Past som släpptes i juni 2009 är en nyutgåva av Skumdums första album Demoner från 1997. Låtarna är remastrade så ljudkvalitén är bättre än på originalet. Skivan innehåller även 7 bonuslåtar, alla fyra låtarna från gruppens första singel Lisa samt tre andra låtar.

Låtlista
Svek
Instängd
Lisa
Aldrig Nog
Förändringar
Vem Vågar Tro
Demoner
Lika Barn Leker Bäst
Sista Droppen
Lilla Blå
Ångrar Mig Än
En Smula Hopp
Äntligen Fri
En Svunnen Tid
Rädslans Labyrint
Den Falska Verkligheten
Till Minne Av Kåge
Utan Svar
Förakt
Tomma Löften

Musikalbum 2009
2 Sides of the Story

2 Sides Of The Story släpptes i december 2008. Skumdum och Hero Of Our Time har sex låtar var på skivan. Skumdum är från Sverige och Hero Of Our Time är från USA.

Låtlista
Skumdum 1-6 & Hero Of Our Time 7-12
Proud Minority
Parasite
Best of Endings
Resaca en las Chabolas
Hopeless Case
In Times Like These
Appetite for Consumtion
Right Here
Television a Plague
Bubble Burst (Adhesive-cover)
Not For You
Don’t Lose Focus

Källor 
Hero Of Our Time, Skumdum – 2 Sides Of The Story på Discogs.

Musikalbum 2008
Pinbackshallen

Pinbackshallen är en ishall i Märsta, som uppfördes 1986. Ritad av arkitekten Ralph Erskine, var den då ishall nummer 180 i Sverige. 

Hallen ägs och drivs av Sigtuna kommun som hyr ut den till bland annat ishockeylaget Wings HC Arlanda och Sigtuna skridskoklubb. Hallen har 420 sittplatser och 800 ståplatser. I anslutning till hallen ligger "B-hallen" utan läktare, en kallhall som tidigare varit en uterink. B-hallen används endast för träning. Matcher och uppvisningar sker i A-hallen. Wings har sitt kansli i anslutning till A-hallen.

Källor
Sigtuna kommun, Pinnbackshallen

Ishallar i Sverige
Sportanläggningar i Sigtuna kommun
Sportanläggningar invigda 1985
Märsta
1985 i Sverige
Gardaland

Gardaland är en nöjespark placerad intill Gardasjön i Italien. Parken som öppnade 19 juli 1975 har i dag 32 åkattraktioner, varav sex stycken är berg- och dalbanor.

Externa länkar
Officiell webbplats

Nöjesparker i Italien
Hey Na Na

Hey Na Na är ett studioalbum av Os Paralamas do Sucesso, släppt år 1998.

Låtlista
"2A" – 3:58
"Pétalas" (Nando Reis) – 2:50
"Na Pista" – 3:31
"Soledad Cidadão (Me Llaman Calle)" (Manu Chao) – 2:15
"Passo Lento" – 2:51
"De Perto" – 3:11
"Ao Acaso" – 3:52
"Hoje" – 3:17
"Fora de Lugar" (Leoni) – 2:53
"220 Desencapado" – 2:32
"Ponto de Vista" – 3:02
"Deus Lhe Page" (Chico Buarque) – 4:20
"Ao Acaso Dub" – 4:26"

Album av Os Paralamas do Sucesso
Musikalbum 2005
Folkrepubliken Kinas nationaldag

Folkrepubliken Kinas nationaldag (förenklad kinesiska: 国庆节, traditionell kinesiska: 國慶節, pinyin: guóqìng jié) firas den 1 oktober för att fira Folkrepubliken Kinas grundande den 1 oktober 1949. Den 2 december samma år deklarerade folkrepublikens regering att 1 oktober skulle vara Kinas nationaldag.

Nationaldagen firas i Fastlandskina, Hongkong och Macau med olika aktiviteter anordnade av regeringen, däribland konserter och fyrverkerier.

Vid var femte nationaldag, till exempel 50, 55 och 60 år efter folkrepublikens grundande, anordnas stora officiella firanden av regeringen, däribland militäruppvisning på Himmelska fridens torg.

Källor

Fotnoter

Nationaldagen
Kina
WP:Projekt Kina