Världsmästerskapen i landsvägscykling

Världsmästerskapen i landsvägscykling är ett tävlingsarrangemang som organiseras av Union Cycliste Internationale (UCI). Vinnaren i de olika klasserna får (skall - utom i etapplopp i det fall han/hon bär en av loppets ledartröjor eller då han/hon representerar nationslaget i ett mästerskap) sedan bära "regnbågströjan" under det kommande årets tävlingar i den klass denne är världsmästare. Till skillnad från årets övriga lopp för professionella cyklister, kontinentala mästerskap undantagna, tävlar man i nationslag och inte i kommersiella cykellag (bortsett från det tidigare lagtempot för professionella lag). Tävlingarna hålls mot slutet av den europeiska cykelsäsongen, vanligen efter Vuelta a España.

De första världsmästerskapen för herramatörer på landsväg hölls 1921 i Köpenhamn, Danmark och för professionella herrar 1927 i Nürburgring i Tyskland. På bana (velodrom) hade världsmästerskap arrangerats sedan 1893.

Flest segrar i herrarnas linjelopp för professionella har Alfredo Binda (1927, 1930, 1932), belgarna Rik Van Steenbergen (1949, 1956, 1957) och Eddy Merckx (1967, 1971, 1974), spanjoren Oscar Freire (1999, 2001, 2004) samt slovaken Peter Sagan (2015, 2016, 2017) alla har vunnit 3 gånger. Sagan är den ende som vunnit tre år i rad. 

Flest segrar i herrarnas tempolopp vid världsmästerskap har schweizaren Fabian Cancellara (2006, 2007, 2009, 2010) som har vunnit fyra gånger.

Det första världsmästerkapsloppet för damer arrangerades 1958.

Flest segrar i linjelopp på damsidan har fransyskan Jeannie Longo(-Ciprelli) med fem (1985, 1986, 1987, 1989, 1995) och hon har även flest segrar i tempolopp: fyra (1995, 1996, 1997, 2001).

Lista över mästerskapWorld Road Cycling Championships på BikeRaceInfo. 
Notera att inga tävlingar anordnades från 1939 till 1945 på grund av andra världskriget
1900-talet

 1921  Köpenhamn, Danmark
 1922  Liverpool, England
 1923  Zürich, Schweiz
 1924  Paris, Frankrike
 1925  Apeldoorn, Nederländerna
 1926  Milano, Italien
 1927  Nürburgring, Tyskland
 1928  Budapest, Ungern
 1929  Zürich, Schweiz
 1930  Liège, Belgien
 1931  Köpenhamn, Danmark
 1932  Rom, Italien
 1933  Montlhéry, Frankrike
 1934  Leipzig, Tyskland
 1935  Floreffe, Belgien
 1936  Bern, Schweiz
 1937  Köpenhamn, Danmark
 1938  Valkenburg, Nederländerna
 
 1946  Zürich, Schweiz
 1947  Reims, Frankrike
 1948  Valkenburg, Nederländerna
 1949  Köpenhamn, Danmark
 1950  Moorslede, Belgien
 1951  Varese, Italien
 1952  Luxemburg, Luxemburg
 1953  Lugano, Schweiz
 1954  Solingen, Västtyskland
 1955  Frascati, Italien
 1956  Köpenhamn, Danmark
 1957  Waregem, Belgien
 1958  Reims, Frankrike
 1959  Zandvoort, Nederländerna
 1960  Karl-Marx-Stadt, Östtyskland
 1961  Bern, Schweiz
 1962  Salò di Garda, Italien
 1963  Ronse, Belgien
 1964  Sallanches, Frankrike
 1965  San Sebastián, Spanien
 1966  Nürburgring, Västtyskland
 1967  Heerlen, Nederländerna
 1968  Imola, Italien
 1969  Zolder, Belgien
 1970  Leicester, England
 1971  Mendrisio, Schweiz
 1972  Gap, Frankrike
 1973  Barcelona, Spanien
 1974  Montreal, Kanada
 1975  Yvoir, Belgien
 1976  Ostuni, Italien
 1977  San Cristóbal, Venezuela
 1978  Nürburgring, Västtyskland
 1979  Valkenburg, Nederländerna
 1980  Sallanches, Frankrike
 1981  Prag, Tjeckoslovakien
 1982  Westhampnett (Goodwood House), England
 1983  Altenrhein, Schweiz
 1984  Barcelona, Spanien
 1985  Giavera del Montello, Italien
 1986  Colorado Springs, Colorado, USA
 1987  Villach, Österrike
 1988  Ronse, Belgien
 1989  Chambéry, Frankrike
 1990  Utsunomiya, Japan
 1991  Stuttgart, Tyskland
 1992  Benidorm, Spanien
 1993  Oslo, Norge
 1994  Agrigento, Italien
 1995  Duitama, Colombia
 1996  Lugano, Schweiz
 1997  San Sebastián, Spanien
 1998  Valkenburg, Nederländerna
 1999  Verona, Italien

2000-talet

 2000  Plouay, Frankrike
 2001  Lissabon, Portugal
 2002  Zolder, och Hasselt, Belgien
 2003  Hamilton, Kanada
 2004  Verona, Italien
 2005  Madrid, Spanien
 2006  Salzburg, Österrike
 2007  Stuttgart, Tyskland
 2008  Varese, Italien
 2009  Mendrisio, Schweiz
 2010  Melbourne och Geelong, Australien
 2011  Köpenhamn, Danmark
 2012  Limburg, Nederländerna
 2013  Florens, Italien
 2014  Ponferrada, Spanien
 2015  Richmond, Virginia, USA
 2016  Doha, Qatar
 2017  Bergen, Norge
 2018  Innsbruck, Österrike
 2019  Harrogate, England
 2020  Imola, Italien
 2021  Brygge och Leuven, Belgien
 2022  Wollongong, Australien
 2023  Glasgow, Skottland
 2024  Zürich, Schweiz
 2025  Kigali, Rwanda
 2026  Montreal, Kanada
 2027  Haute-Savoie, Frankrike
 2028  Abu Dhabi, Förenade Arabemiraten

Juniormästerskap
De första juniormästerkapen hölls 1975 och under följande år hölls de separat till och med 1996. Därefter hölls de tillsammans med seniormästerskapen i åtta år, varefter de hölls separat från dessa, men i stället tillsammans med juniormästerskapen i bancykling till och med 2010. Sedan 2011 hålls de åter tillsammans med seniormästerskapen.

 1975:  Lausanne
 1976:  Liège
 1977:  Wien
 1978:  Washington D.C.
 1979:  Buenos Aires
 1980:  Mexiko City
 1981:  Leipzig
 1982:  Florens
 1983:  Wanganui
 1984:  Beuvron
 1985:  Stuttgart
 1986:  Casablanca
 1987:  Bergamo
 1988:  Odense
 1989:  Moskva
 1990:  Middlesbrough
 1991:  Colorado Springs
 1992:  Olympia
 1993:  Perth
 1994:  Quito
 1995:  San Marino och  Forlì
 1996:  Novo mesto
 2005:  Oberwart
 2006:  Spa-Francorchamps
 2007:  Aguascalientes
 2008:  Kapstaden
 2009:  Moskva
 2010:  Offida

Medaljörer

Linjelopp 
Världsmästerskap i linjelopp hålls för nedanstående klasser:

* kördes integrerat med damelitloppet

Linjelopp: Herrar elit 

Världsmästerskapens linjelopp för manliga professionella cyklister började att köras 1927 och har sedan dess hållits varje år, förutom under Andra världskriget.

Linjelopp: Damer elit 

Världsmästerskapens linjelopp för kvinnor startade första gången 1958.

Linjelopp: Herrar amatörer 

Det första världsmästerskapet i linjelopp för amatörcyklister (endast herrar) arrangerades av UCI 1921. 1996 ersattes klassen av världsmästerskapen för manliga cyklister under 23 år.

Linjelopp: Herrar U23 
Världsmästerskapens linjelopp för cyklister under 23 år startade 1996 och den första segraren blev den italienska cyklisten Giuliano Figueras. Tävlingen tog över efter världsmästerskapen för amatörcyklister.

Linjelopp: Damer U23 
Från 2022 utses även en världsmästare i damernas U23-klass. Till och med 2024 avgörs denna klass inom loppet för damelit-klassen, men från 2025 kommer den att hållas separat.

Linjelopp: Herrar juniorer

Linjelopp: Damer juniorer

Individuella tempolopp 
Individuella världsmästerskap i tempolopp hålls för nedanstående klasser:

* kördes integrerat med damelitloppet

Individuellt tempolopp: Herrar elit 

* David Millar vann loppet, men erkände senare användande av EPO. Därför beslöt UCI att ge segern till andraplacerade Rogers.

Individuellt tempolopp: Damer elit

Individuellt tempolopp:  Herrar U23

Individuellt tempolopp: Damer U23 
Från 2022 utses även en världsmästare i damernas U23-klass. Till och med 2024 avgörs denna klass inom loppet för damelit-klassen, men från 2025 kommer den att hållas separat.

Individuellt tempolopp: Herrar juniorer

Individuellt tempolopp: Damer juniorer

Lagtempolopp

Lagtempo: Herrar amatörer 

Lagtempolopp för nationslag med amatörer arrangerades 1962-1994. De kördes med fyramannalag och sträckan var (cirka) 100 km.

Lagtempo: Herrar juniorer
1974 kördes ett europamästerskap i lagtempo och året därpå gjordes detta om till officiellt världsmästerkap. Loppet kördes med fyramanna nationslag på en distans mellan 63 och 75 km (vanligen 70 km) vid de separata juniormästerskapen fram till och med 1993, då grenen ersattes av individuella tempolopp.

Lagtempo: Herrar professionella stall 

Från 2012 till 2018 kördes världsmästerskapens tempolopp för professionella lag.

Lagtempo: Damer professionella stall 

Från 2012 till 2018 kördes världsmästerskapens tempolopp för professionella lag.

Lagtempostafett: Mixed 
Lagtempo för mixade nationslag, tre herrar och tre damer, ersatte lagtempoloppen för professionella lag 2019 (utgick 2020 på grund av COVID19-pandemin, men återinfördes 2021). Loppet består av två varv på en maximalt 25 km lång slinga där herrarna respektive damerna kör som två tremannalag. När två deltagare i herrlaget (som startar först, alla tre samtidigt) gått i mål, startar damlaget och när två deltagare i detta passerat mållinjen, tas lagets sluttid.

Referenser 
 UCI Cycling Regulations
Part 1 - General Organisation of Cycling as a Sport (Version gällande från 4 augusti 2023). 
Part 2 - Road Races (Version gällande från 13 juni 2023).

Noter

Externa länkar