kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Borgskalan

Borgskalan (mer korrekt som Borgs RPE-skala efter engelskans Rating of Perceived Exertion) är en skattningsskala för upplevd fysisk ansträngning. Den konstruerades av den svenska psykologen och professorn Gunnar Borg på 1960-talet för att användas i samband med arbetsprov, men användas oftast idag av idrottslärare för att bedöma en träningsaktivitets intensitet. Uppskattningen är subjektiv och individuell men är tänkt att korrelera med pulsen. Exempelvis ska 13 på skalan motsvara ungefär 130 i puls.

Skalan kan jämföras med andra linjära skalor såsom Likertskalan eller en visuell analog skala. Resultatens sensitivitet och reproducerbarhet är i stort sett lika även om Borgskalan i vissa fall kan vara bättre.

Skalan 
Borgskalan går från 6 till 20 och orden för att beskriva de olika graderna av ansträngning är noga utvalda. Den är översatt till ett antal olika språk men då ordens betydelse skiljer sig är skalan inte fullt jämförbar mellan språken.

Referenser

Externa länkar 
 Forskning och publikationer om skalan av Gunnar Borg via Stockholms universitet
 Detaljerad beskrivning av skalan på Centers for Disease Control and Prevention

Träning
Fysisk aktivitet
Psykometri
Gunnar Borg

Gunnar Anders Valdemar Borg, född 28 november 1927 i Stockholm, död 2 februari 2020 i Hässelby distrikt, Stockholm, var en svensk psykolog. Borg var yngste sonen till ingenjör Wiktor och Elna Borg. Han växte upp i Sollentuna.

Borg tog studenten på Norra Latin i Stockholm och sen studerade psykologi vid Stockholms högskola.

Borg disputerade 1962 vid Lunds universitet och var professor emeritus i perception och psykofysik vid Stockholms universitet. Han har utvecklat Borg RPE skalan®, även känd som Borgskalan, vilken används världen över för att uppskatta grad av ansträngning.

Borg var ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien sedan 1970.

Borg blev hedersdoktor i medicin vid Umeå universitet 2009. Han är begravd på Sollentuna kyrkogård.

Källor

Externa länkar

Svenska professorer i psykologi
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Alumner från Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Födda 1927
Avlidna 2020
Män
Läkare från Stockholm
Svenska läkare under 1900-talet
Gösta Jacobsson

Gösta Jacobsson kan syfta på:

Gösta Jacobsson i Mjölby (1895-1969), riksdagsledamot
Gösta Jacobsson (direktör) (1904-1989), riksdagsledamot (h)
Gösta Jacobsson (friidrottare) (1919-1976), långdistanslöpare
Gösta Jacobsson i Mjölby

Carl Gösta Jacobsson (), född 4 juni 1895 i Örgryte församling, död 13 maj 1969 i Solna församling, var en svensk järnvägstjänsteman och politiker (högerman till 1934, därefter Sveriges nationella förbund).

Gösta Jacobsson, som var son till en stins, var stationsskrivare åt Statens Järnvägar (SJ) i bland annat Mjölby 1915–1937, var därefter stationsinspektor i bland annat Krylbo och Kiruna och utsågs 1917 till överinspektor vid Statens Järnvägar. Han var ledamot i Mjölby stadsfullmäktige 1931–1937, det sista året som fullmäktiges vice ordförande.

Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Östergötlands läns valkrets 1933–1936. Som kandidat för Allmänna valmansförbundet tillhörde han högerns andrakammargrupp Lantmanna- och borgarepartiet, men vid brytningen 1934 mellan högern och det allt mer pronazistiska Sveriges nationella ungdomsförbund (ombildat till Sveriges nationella förbund) valde han det senare och övergick till därmed till den så kallade Nationella gruppen 1935. 

I riksdagen var Gösta Jacobsson bland annat vice ordförande i femte tillfälliga utskottet 1934, en post han miste vid brytningen med andrakammarhögern. Också som nationell politiker hade han dock utskottsuppdrag som ledamot i tredje tillfälliga utskottet 1935–1936 och suppleant i första tillfälliga utskottet 1933–1936.

Gösta Jacobsson ägnade sig främst åt förvaltningspolitik men lade också fram en rad förslag i riksdagen med starkt utlänningsfientlig eller rasistisk prägel. Exempelvis motionerade han om en ny invandringslag, obligatorisk undervisning i rasbiologi vid läroverken samt specialregler för beskattning av utlänningars aktieinnehav i svenska bolag. Han är begravd på Örgryte nya kyrkogård.

Referenser

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, s. 78

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Nationella gruppen
Personer inom svensk nationalism
Personer från Örgryte socken
Gravsatta på Örgryte nya kyrkogård
Födda 1895
Avlidna 1969
Män
Medlemmar av Långarydssläkten
Johan Algot Stenberg

Johan Algot Stenberg (i riksdagen kallad Stenberg i Brännan), född 2 november 1868 i Skellefteå, död där 19 oktober 1936, var en svensk grosshandlare och politiker (högerman).

Johan Algot Stenberg var riksdagsledamot i första kammaren för Västerbottens läns valkrets 1918–1919 och för Västerbottens läns och Norrbottens läns valkrets 1927–1930. Han är begravd på Skellefteå landsförsamlings kyrkogård.

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 377
 vice konsul Johan Algot Stenberg på Gravar.se

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Svenska grosshandlare under 1800-talet
Politiker från Skellefteå
Födda 1868
Avlidna 1936
Män
Svenska grosshandlare under 1900-talet
Knut Stenvall

Knut Oskar Stenvall (i riksdagen kallad Stenvall i Långnäs), född 21 augusti 1895 i Piteå socken, död där 11 januari 1976, var en svensk lantbrukare och politiker (bondeförbundet).

Knut Stenvall var riksdagsledamot i andra kammaren för Norrbottens läns valkrets 1947-1948.

Referenser

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 438

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Centerpartiet
Personer från Piteå socken
Födda 1895
Avlidna 1976
Män
Magnus Ström

Magnus Ström (i riksdagen kallad Ström i Övertorneå), född 24 juli 1855 i Skellefteå, död 12 mars 1927 i Övertorneå, var en svensk landsfiskal och politiker (liberal).

Magnus Ström, som var son till en kronolänsman, var själv kronolänsman 1878–1909 och därefter landsfiskal från 1909. Han valdes också 1888 till kommunalstämmans ordförande i Övertorneå.

Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Torneå domsagas valkrets 1909–1911 och tillhörde Frisinnade landsföreningens riksdagsgrupp Liberala samlingspartiet. I riksdagen var han bland annat vice ordförande i andra kammarens femte tillfälliga utskott 1911. Han ägnade sig bland annat åt fastighetslagstiftning. Han skrev fyra egna motioner, om bättre förmånsrätt för å fastighetighet belöpande landstingsskatt samt om järnvägsbyggande en fortsättning af Norra stambanan från Veittijärvi..

Röda Kvarn i Övertorneå är byggd av Magnus Ström. En gata i centrala Övertorneå är uppkallad efter honom.

Referenser

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 440

Noter

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Liberala samlingspartiet
Politiker från Skellefteå
Födda 1855
Avlidna 1927
Män
Svenska landsfiskaler
Gustaf Sundberg

Gustaf Sundberg kan syfta på:

Gustaf Sundberg i Växjö (1830-1910), riksdagsledamot
Gustaf Sundberg i Haparanda (1845-1893), riksdagsledamot
Gustav Sundbärg (1857-1914), svensk statistiker

Se även  
Emil Sundberg (justitieråd) (1863-1952)
Pa Sak

Pa Sak (Thailändska: แม่น้ำป่าสัก) är en 513 km lång flod i centrala Thailand. Floden har sin källa i  Phetchabunbergen och flyter söderut genom en trång dal. Pa Sak mynnar ut i floden Lop Buri vid Ayatthaya. Lomsak, Phetchabun och Sara Buri är de största städerna längs floden. Nedanför Sara Buri är floden reglerad för bevattning.

Källor 

Vattendrag i Thailand
Chao Phrayas avrinningsområde
Nils Svensson i Malmberget

Nils Svensson (i riksdagen kallad Svensson i Malmberget), född 15 januari 1884 i Skellefteå, död 7 november 1939 i Gällivare, var en svensk gruvarbetare och politiker (socialdemokraterna).

Nils Svensson var riksdagsledamot i första kammaren för Västerbottens läns och Norrbottens läns valkrets 1939 fram till sin död i november samma år.

Referenser

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 442

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Politiker från Skellefteå
Födda 1884
Avlidna 1939
Män
Svenska gruvarbetare
Staffan Bergsten

Per Nils Staffan Bergsten, född 12 november 1932 i Örebro, död 8 januari 2022 i Uppsala, var en svensk författare, litteraturvetare och litteraturkritiker.

Verksamhet
Bergsten var sedan 1960 docent i litteraturhistoria med poetik vid Uppsala universitet och var universitetslektor i litteraturvetenskap från 1974. Han skrev sin doktorsavhandling om T.S. Eliot, och skrev även senare åtskilligt om poesi. Bland de författare han behandlade märks Erik Johan Stagnelius, Gustaf Fröding, Erik Axel Karlfeldt, Tomas Tranströmer och Katarina Frostenson. Han skrev en bok om den svenska poesins historia, och ägnade sig mycket åt folkbildande föreläsningar i ämnet.

Staffan Bergsten blev rikskänd när han under åren 1968–1991 medverkade i radioprogrammet Svar idag i Sveriges Radio P1, där han svarade på lyssnares frågor om litteratur. Han var också litteraturkritiker i Upsala Nya Tidning.

Bergsten gav även ut flera romaner. Han är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Bibliografi (urval)
1965 – En Stagneliusbibliografi (Svenska litteratursällskapet)
1966 – Erotikern Stagnelius (Scandinavian University Books)
1971 – Jaget och världen: kosmiska analogier i svensk 1900-talslyrik (Uppsala universitet)
1976  –  Rapport från experimentkursen Skapande svenska (Uppsala universitet, litteraturvetenskapliga institutionen)
1979 – Gamle Kant (roman, Bonniers)
1982 – Olyckan (roman, Bonniers)
1985 – Omvägen hem (roman, Bonniers)
1989 – Den trösterika gåtan, tio essäer om Tomas Tranströmers lyrik (FiB:s lyrikklubb)
1990 – Litteraturhistoriens grundbegrepp (Studentlitteratur)
1994 – Lyrikläsarens handbok (Studentlitteratur)
1997 – Klang och åter, tre röster i samtida svensk kvinnolyrik (FiB:s lyrikklubb)
1999 – Gustaf Fröding (Natur & Kultur)
2005 – Karlfeldt. Dikt och liv (Wahlström & Widstrand)
2007 – Den svenska poesins historia (Wahlström & Widstrand)
2011 – Tomas Tranströmer, ett diktarporträtt (Bonniers)
2016 – Karlfeldt (Modernista)

Priser och utmärkelser
1999 – Frödingmedaljen
2005 – Schückska priset
2006 – Samfundet De Nios Särskilda pris

Källor

 Bergsten, Per Nils Staffan på SvenskaGravar.se

Noter

Externa länkar

Staffan Bergsten i Svensk mediedatabas
Staffan Bergsten på Bonniers förlag (personfoton)

Svenskspråkiga författare
Svenska litteraturvetare under 1900-talet
Svenska litteraturkritiker
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Författare från Örebro
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1932
Avlidna 2022
Män
Svenska litteraturvetare under 2000-talet
Mauskogen

Mauskogen är ett stort skogsområde på västra Rift Valley-slänten i västra Kenya. Den utgör med sina 273 300 hektar det största skogsområdet i Östafrika och är startpunkt för en stor mängd större och mindre floder, bland andra Södra Ewaso Ng'iro, Sondufloden, Marafloden och Njorofloden. De floderna matar i sin tur Victoriasjön, Nakurusjön och Natronsjön.

Mauskogen har ett rikt djurliv, med flera endemiska fågelarter. Skogen hotas dock av exploatering, vilket har lett till en intensiv debatt i Kenya om eventuell evakuering av boende där.

Traditionellt har Mauskogen varit hem åt Okiekfolk, men under senare delen av 1900-talet flyttade många nybyggare till området. En utredning 2004 kom till slutsatsen att många nybyggare fått land i skogen på olagligt vis av dåvarande regeringspartiet Kanu, och rekommenderade att invånare i skogen skulle omlokaliseras. 2008 utfärdade premiärminister Raila Odinga en order om att skogen skulle avfolkas för att förhindra vidare förstöring och en hotande miljökatastrof. Han har dock mött hårt motstånd från Rift Valleypolitiker.

Skogar i Kenya
Naturskydd i Kenya
Richard Danielson-Kalmari

Johan Richard (J.R.) Danielson-Kalmari, hette fram till 1906 Danielson, född 7 maj 1853 i Hauho, död 23 maj 1933 i Helsingfors, var en finländsk historiker och politiker.

Han är begravd på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Universitetet 
J.R. Danielson-Kalmari blev docent i allmän historia vid Helsingfors universitet 1878, professor 1880 och fil.dr. 1881. Han innehade många förtroendeposter inom universitetsvärlden. Från 1903 till 1906 var han tillförordnad vice kansler och deltog livligt i studentlivet som kårordförande och avdelningsinspektor. Danielson-Kalmaris vetenskapliga produktion på det historiska området var av betydelse för uppkomsten av teorin om den "finska nationalstaten" såsom förutsättningen för Finlands lyckliga utveckling som självständig stat. Han var inspirerad av Karl Lamprecht. Danielson-Kalmari formulerade doktrinen att självständigheten var det allting överskuggande mål Finlands historia hela tiden strävat mot och att historikerns roll var att utforska denna väg, ett organiskt synsätt som sedermera kommit inom finländsk historiografi att kallas "nyckel-/kikhålet av den 6:e december".

Hans mest framstående elev var Gunnar Suolahti.

De finländska historiedagarna börjar årligen på Danielson-Kalmaris Suviniemi i Vääksy i Asikkala, som är öppet för allmänheten. I Lahtis finns ett monument över Danielson-Kalmari.

Politiken 
Danielson-Kalmari blev strax också intresserad av politiken. Från 1885 till 1906 var han medlem av lantdagen, där han tillhörde prästeståndet, för att 1907 övergå till enkammarlantdagen, som han tillhörde fram till 1914. Han invaldes i regel i grundlags- och statsutskotten och deltog i många viktiga kommissionsarbeten, bland annat i representationsreformkommittén mellan 1905 och 1906. 

Danielson-Kalmari var en av förgrundsgestalterna och ledarna i det gammalfinska partiet. I de konstitutionella konflikterna med Ryssland intog han ursprungligen en mot den tsaristiska reaktionen avvisande hållning, men uppträdde sedermera medlande mellan de olika positionerna i konflikten. I broschyren Mihin suuntaan? (1901, sv. övers. I vilken riktning?) sökte han göra gällande att ämbetsmännen saknade befogenheter att pröva lagligheten av föreskrifter som utfärdades från högsta ort. Därigenom hamnade Danielson-Kalmari bland de så kallade undfallenhetsmännen, som hade sin talesman i Yrjö Koskinen.

Bibliografi över svenska utgåvor

Källor

Noter

Externa länkar 
 Riksdagsmatrikel
 Historiska humanister
 Johan Richard Danielson-Kalmari i 375 humanister 12.1.2015, humanistiska fakulteten vid Helsingfors universitet
 

Prästeståndets lantdagsledamöter
Ledamöter av Finlands lantdag för Finska partiet
Finländska historiker
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Finländska professorer
Personer från Tavastehus
Födda 1853
Avlidna 1933
Män
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Danneskjold

Danneskjold är danska ätter där alla stammar från utomäktenskapliga söner till de danska kungarna Fredrik III och Kristian V.

Från Fredrik III:s son, greve Ulrik Frederik Gyldenløve (1638-1704) härstammade greveätterna Danneskjold-Løvendal (utslocknad 1829) och Danneskjold-Laurwigen (utslocknad 1783).

Från Kristian V:s son, greve Christian Gyldenløve (1674-1703) stammar den fortlevande  grevliga ätten Danneskiold-Samsøe.

Se även
 Gyldenløve

Referenser 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska adelsätter
Polär jetstråle

En polär jetstråle  (engelska: polar jet) är ett astrofysikaliskt fenomen som kan dyka upp vid astronomiska observationer.  Vad som kan iakttas är materieströmmar som avges längs rotationsaxeln på kompakta objekt. 
Dessa förorsakas vanligen av dynamiska samspel med magnetfält inom en så kallad ackretionsskiva. När materia kastas ut med farter som närmar sig ljushastigheten, talar astronomer om relativistisk jet. De största och längsta polära jetstrålarna är de som man ser från aktiva galaxer som kvasarer.  Andra system som ofta innehåller polära jetstrålar är kataklysmiskt variabla stjärnor, röntgenbinärer och T-Tauri-stjärnor. Herbig-Haro-objekt beror på växelverkan mellan polära jetstrålar och det interstellära mediet. Bipolära utflöden eller jetstrålar kan även förekomma vid protostjärnor (unga stjärnor under bildande) eller hos pensionerade AGB-stjärnor med protoplanetär nebulosa ofta i form av en bipolär nebula.

Se även 
 Lavalmunstycke
 Bipolärt utflöde 
 Röntgenbinär

Referenser 

Astrofysik 
Svarta hål
Hermann Dannenberg

Hermann Dannenberg, född 4 juli 1824 i Berlin, död 14 juni 1905 i Salzburg, var en tysk numismatiker och domare.

Dannenbergs forskning ägnades främst åt beskrivning och bestämning av medeltida mynt men inte åt mynthistoria i djupare mening.

Bibliografi 
 Die deutschen Münzen der sächsischen und fränkischen Kaiserzeit (4 band, 1876-1905)
 Münzengeschichte Pommerns im Mittelalter (1893)
 Grundzüge der Münzkunde (1912)

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 
 H-Net Reviews om Hermann Dannenberg
 Hermann Dannenberg

Tyska numismatiker
Tyska jurister
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1824
Avlidna 1905
Män
Svensk uppslagsbok
Bet365

Bet365 Group Ltd är ett brittiskt spelbolag som erbjuder produkter inom poker, kasino, bingo och sportsbetting. 

Det är en av världens ledande spel- och vadslagningskoncerner online. Koncernen har haft spellicens i Storbritannien sedan 1974 och har nu över 3000 anställda vilket gör företaget till den största arbetsgivaren i staden Stoke-on-Trent. Bet365 är Storbritanniens 16:e största privata företag och har över 10 miljoner kunder i 200 olika länder.

Bolaget, som har sitt säte i Stoke-on-Trent, Staffordshire, ägs av Peter Coates, ordförande i fotbollsklubben Stoke City FC och den 25:e rikaste personen inom brittisk fotboll.

Forbes har värdesatt sidan till 13 miljarder kronor.

Mikael Persbrant frontar Bet365 i reklam på svensk TV.

Referenser

Externa länkar
www.bet365.com

Brittiska vadslagningsföretag
Pokerföretag
Baby Blue Paper

Baby Blue Paper är ett studioalbum av Jill Johnson, utgivet 28 oktober 2008.

I albumkonvolutet står att albumnamnet och titelspåret är tillägnat en 12-årig flicka Liza och hennes syster Alice, då flickan några år tidigare skrivit ett brev till Jill Johnson. Flickans mamma hade dött 12 dagar tidigare. Jill Johnson skriver också och tackar familjen och vänner, samt musikerna, och skriver om ett svårt år med dödsfall och skilsmässor. ".

Låtlista

Medverkande
Jill Johnson - sång
Greg Morrow - trummor
Mike Brignardello - bas
Pat Buchanan- gitarr
Tom Bukovac - gitarr
Tony Harrell - piano

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Album av Jill Johnson
Album utgivna på Lionheart International
Musikalbum 2008
Album inspelade i Nashville
Engelskspråkiga musikalbum
Malta Grand Prix

Malta Grand Prix var en professionell snookerturnering som spelades mellan år 1994 och 2001. Den hade inte rankingstatus, med undantag för säsongen 1999/2000 då den spelades som den europeiska rankingturneringen (man tog då över efter Irish Open, som bara hölls en säsong). I samband med att Malta Grand Prix fick rankingstatus, flyttades tävlingen dessutom från hösten till våren i snookerkalendern.

De tre första säsongerna bestod startfältet av tolv spelare, den fjärde säsongen minskades antalet till åtta, av vilka två eller tre ofta var lokala förmågor. Trots att det inte delades ut några rankingpoäng, och att prispengarna var mycket måttliga, drog tävlingarna jämförelsevis bra startfält.

Vinnare

Källor
Global Snooker Centre

Malta Grand Prix
Snookerturneringar
Höjdarskolan: Sky High

Höjdarskolan: Sky High är en actionkomedi/superhjältefilm med Kurt Russell och Kelly Preston i huvudrollerna.

Rollista (i urval) 
 Michael Angarano – William "Will" Theodore Stronghold
 Kurt Russell – Steve Stronghold / The Commander
 Kelly Preston – Josie DeMarco-Stronghold / Jetstream
 Danielle Panabaker – Layla Williams
 Mary Elizabeth Winstead – Gwendolyn "Gwen" Grayson / Royal Pain / Sue Tenny
 Steven Strait – Warren Peace

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Amerikanska filmer 2005
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska actionkomedifilmer
Amerikanska superhjälte-filmer
Amerikanska ungdomsfilmer
Filmer från Walt Disney Pictures
Filmer i regi av Mike Mitchell
Tyfors

Tyfors är en by i Ludvika kommun, Dalarnas län, cirka 1 mil väster om Fredriksberg. Tyfors ligger där länsväg 245 från Ludvika ansluter till riksväg 26, nära gränsen mellan Dalarna och Värmland. 

1790 anlades ett järnbruk, och år 1800 flyttades stålsmidet hit från Strömsdal, men fördes 1849 till Gravendal. Järnhanteringen i Tyfors lades ner 1882. 1863 byggdes ett sågverk, och 1888 ett träsliperi för framställning av mekanisk pappersmassa, som var igång till 1917. Sågen var igång fram till 1937, men fortsatte för husbehov fram till 1957. Under andra världskriget fanns en anläggning för tillverkning av bomullskrut. 

På orten finns motorsportanläggningen Hedparken, där årligen folkracetävlingen Hedparksfestivalen hålls, i regi av Fredriksbergs Motorklubb.

Järnväg
Orten passerades fram till linjens nedläggning 1963 av Säfsnäs järnväg mellan Neva station på Inlandsbanan via Fredriksberg till Hörken/Hällefors på Bergslagsbanan. Banorna användes för godstransporter, men under krigsåren förekom även personaltransporter.

Krutfabriken i Tyfors
När kriget i Europa bröt ut 1939 stod Sverige inför en situation där mycket ammunition behövde produceras på kort tid. AB Bofors kunde inte producera krut i tillräcklig mängd varför krigsproduktion blev nödvändig. Anläggningen i Tyfors byggdes i samarbete med Hellefors bruk, som bland annat försörjde anläggningen med arbetskraft. I huvudsak producerades bomullskrut. Platsen valdes på grund av sitt strategiska läge, långt inne i landet, men ändå med goda förbindelser, tack vare järnväg (stationen i Neva), och vägsystem av god kvalité.

Militär trupp förlades till området, som bland annat betjänade ett antal luftvärnsbatterier, då flygangrepp var det största hotet. Anläggningen överflögs vid minst ett tillfälle under kriget, och det finns muntliga uppgifter om att tyskt flyg skall ha beskjutits. Det finns dock intet som styrker dessa uppgifter.

Fabriken byggdes i två delar, med en ovanjordsdel och en bergförlagd del. Fabriken producerade krut under hela kriget, och produktionen upphörde i stort sett samma dag som kriget upphörde. 

Metoderna som användes i Tyfors var relativt primitiva, och passade för massproduktion under krigstid, men inte för fredsmässig produktion. Anläggningen utvecklades därför inte vidare. Istället utvecklades tekniken på annan, mer rationell plats. Anläggningen fanns dock kvar för reservproduktion till och med 1973. Platsen har efterhand förfallit, men finns till del kvar ännu idag. 

SVT har gjort ett reportage om anläggningen i serien "Hemliga svenska rum".

Referenser

Säfsnäs socken
Orter i Ludvika kommun
Distärkelsefosfat

Distärkelsefosfat är en stärkelseester som framställs av stärkelse som härstammar från bland annat potatis, vete eller majs. Stärkelsen modifieras till distärkelsefosfat, en ester av fosforsyra, med hjälp av olika kemiska processer. Distärkelsefosfat har E-nummer 1412.

Källor
Livsmedelsverket

Livsmedelstillsatser
Alcatel-Lucent

Alcatel-Lucent SA var ett franskt multinationellt telekommunikationsföretag och är sedan 2016 ägt av Nokia.. Företaget utvecklade hårdvara, mjukvara samt olika typer av service av befintlig teleutrustning. Företaget styrdes från huvudkontoret vid Rue La Boétie i Paris. Kunderna utgjordes av teleoperatörer i mer än 130 länder; huvudförsäljningen var främst i USA och Europa. 

Alcatel-Lucent bildades då franska Alcatel gick ihop med amerikanska Lucent Technologies, den 1 december 2006.

Referenser

Externa länkar

Franska telekommunikationsföretag
Företag bildade 2006
Företag listade på Euronext
Företag listade på NYSE
Företag i Paris
Multinationella företag