kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
August Westerdal

August Wilhelm Westerdal, född 6 januari 1821 i Uddevalla församling, Göteborgs och Bohus län, död 4 december 1884 i Tösse församling, Älvsborgs län, var en svensk jurist och riksdagsman.

Westerdal var vice häradshövding och godsägare till Strömsberg och Östra Vittlanda i Tösse. Som riksdagsman var han ledamot av andra kammaren 1870–1881 som representant för Tössbo och Vedbo domsagas valkrets. Han efterträddes i valkretsen av Peter Andersson i Högkil.

Referenser 
 Norberg, Anders (1985). Tvåkammarriksdagen 1867–1970. Ledamöter och valkretsar.
 Ohlén, Carl-Eric. Från fars och farfars tid: En bokfilm om Dalsland, Vänersborg 1959, sidan 495.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Svenska politiker under 1800-talet
Svenska godsägare under 1800-talet
Födda 1821
Avlidna 1884
Män
Personer från Uddevalla
Lena Kallenberg

Lena Kallenberg, född 26 augusti 1950 i Stockholm, är en svensk författare.

Lena Kallenberg har skrivit bland annat romanerna Apelsinflickan och Stockholmskärlek, vilka är breda Stockholmsskildringar i Fogelströms anda och handlar om unga flickor som tvingats till prostitution i 1800-talets Stockholm. Romanen Coola krogen (2005) handlar om en ung flickas första steg i arbetslivet inom restaurangbranschen. Romanen Elena och Europa (2007) handlar om en ung polsk familj där mannen tvingas arbetspendla till Sverige och diskuterar ett framtida B-lag på arbetsmarknaden. Södermorsor, en dagboksroman (2010) handlar om ensamma mammor i skarven till 80-talet, när "satsa på dig själv"-andan lanserades. 

Lena Kallenberg fick Bernspriset 2010 med motiveringen "för att hon med inlevelse, historisk kunskap och en skarp blick för de sociala orättvisorna i flera tidstrogna romaner har skildrat utsatta kvinnor i Stockholm från 1880-talets prostituerade Apelsinflickor till 1980-talets ensamma dubbeljobbande Södermorsor".

Lena Kallenberg bor och arbetar i Stockholm och Hallstavik.  Romanen  Farmors son  skildrar 3 generationer som har försökt att göra världen lite bättre, den spänner från hungerupproren 1917 över motståndet mot nazismen under andra världskriget till Vietnamrörelsens 1970-tal och berör händelser i författarens familj. Romanen Min mamma hade många inneboende utspelas på Söder under tidigt 1960-tal, kalla krigets tid. En ung flicka håller på att bli vuxen i ett hem där modern hyr ut åt arbetskraftsinvandrare. Hela Europa kommer hem i köket på ont och gott.

Priser och utmärkelser
Södermalms Arbetarinstituts stipendium
Upplands Landstings kulturstipendium
2004: LO:s kulturpris
2010: Bernspriset
2015: Kerstin Hed-priset
2015: Stig Sjödinpriset
2020 Ivar Lo-priset

Bibliografi (urval)

Faktaböcker för barn
1982 – Barnens flora (tillsammans med Bisse Falk)
1987 – Barnens småkrypsbok (tillsammans med Bisse Falk)

Bilderböcker
1986 – Ekorren Frans (bild: Eva Lindström)
Frans finner en svans ( E. Lindström
1988 – Pia Paloma (bild: Anna Bengtsson)
Pojken och kråkan ( bild Ann Forslind)
Grodan och symaskinen (E. Lindström)
Gertrud och tiden (E. Lindström) 
Skorppoeten ( A. Bengtsson)

Sakprosa
Utflykter i Uppland (tillsammans med fotografen Karl Einar Löfqvist)
2015: Trappa upp och trappa ner, L.K. berättar om trapporna på Södermalm 
2020 Broarna över Stockholms vatten  L.K. berättar om Sthlms broar (tillsammans med ill. Ingela Almgren)

Romaner
1993 – Den röda skålen
1997 – Apelsinflickan: en berättelse från åren 1882–1883
1999 – Stockholmskärlek: en berättelse från åren 1884–1885
2001 – I krig och kärlek
2003 – Rackarns dotter: Siri Lassesdotters dagbok 1844
2004 – Slussen kortprosa
2005 – Coola krogen roman om Stockholms krogvärld
2007 – Elena och Europa
2010 – Södermorsor
2014 – Farmors son
2018 - Min mamma hade många inneboende

Referenser

Noter

Externa länkar 
Lena Kallenbergs webbplats
Lena Kallenbergs kolumn i tidningen Flamman

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Vinnare av Bernspriset
Författare från Stockholm
Födda 1950
Levande personer
Kvinnor
Zilog Z180

Zilog Z180 är en förbättrad version av Z80. Den är kompatibel med den stora mängd programvara som finns utvecklad för Z80. Z180 klarar högre klockfrekvens  mot  för Z80) och har även i övrigt något bättre prestanda. Den har också integrerade stöd- och periferifunktioner som klockgenerator, 16-bitars räknare/timer, fler avbrottsnivåer, wait-stategenerator, asynkrona och synkrona seriekanaler samt en DMA-enhet. Den inbyggda minneshanteringen (MMU) kan direkt adressera  minne. Det är också möjligt att konfigurera Z180 som den snarlika men ej identiska Hitachi HD64180, (den lilla skillnaden ligger i bussprotokollet).

Mikroprocessorer
Sort

Sort, kultivar, kultursort eller namnsort är begrepp inom botaniken. Sort är den i Sverige vanligast använda termen för den internationella termen cultivar (kultivar på svenska). Inom taxonomin används bland annat förkortningen cv.

Termen betecknar en odlad växt som i ett eller flera avseenden klart avviker från växter av samma art eller hybrid. Efter förökning behåller sorten de särskiljande karaktärerna eller egenskaperna. En sort består vanligen av en klon eller renodlade fröserier (ettåriga växter). En sort av en ren art (ej hybrid) kallas också urvalsform.

Klonsorter förökas vegetativt. Frösorter förökas med frö från utvalda eller inavlade föräldrar.

Termen fk ("frökälla") används ibland i Norden. Den används för plantor från en bestämd frökälla som ger enhetlig, arttypisk avkomma. Termen accepteras inte av ICNCP, men kan i vissa fall likställas med sortnamn.

Namnsättning av sorter regleras av International Code of Nomenclature for Cultivated Plants, ICNCP. Syftet med regelverket är att skapa en stabil metod för namngivning av odlade växter. Detta för att undvika sortnamn som skapar förvirring, eller har sin grund i rena felaktigheter. Reglerna är också till för att skilja mellan namnen på vilda växter och de kulturodlade växterna i trädgårdar och krukor, eftersom det finns helt olika behov av namn på vildväxande plantor och för dem i odling. 

Till skillnad International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants som reglerar de vetenskapliga namnen, utgör ICNCP:s regelverk inte någon lag inom taxonomin, utan ska ses som en rekommendation. 

International Cultivar Registration Authorities (ICRAs) är samordnande organ för de olika organisationer som ansvarar för registrering av sorter.

Rekommendationer för namnsättning 
Koden föreskriver att:
 en sort kan endast ha ett namn
 sortnamnet skall gälla i alla länder i världen
 det äldsta namnet har prioritet
 namnet skall vara maximalt fyra ord långt
 sortnamn tillkomna efter 1 januari 1959 måste bestå av ord från ett modernt språk (ej latin eller latiniserade ord från andra språk). Märk dock att många vetenskapliga namn har sitt ursprung i grekiska snarare än latin, och sortnamn med ord från modern grekiska är tillåtna.
 ett sortnamn skrivs med stor begynnelsebokstav och resten som brukligt för språket ifråga (oftast efter engelsk modell, som i exempelvis 'Queen of the Musks')
 sortnamnet skrivs inom enkla citattecken, aldrig dubbla
 till skillnad från det vetenskapliga namnet är sortnamnet aldrig kursiverat. Det skrivs alltså exempelvis Sansevieria trifasciata 'Laurentii'.

Rekommendationen är att använda sig av sortnamn som fungerar bra i så många länder som möjligt. För en sort namngiven på svenska kan det innebära att man undviker bokstäverna å, ä och ö.

Referenser

Noter

Webbkällor 
 International Code of Nomenclature for Cultivated Plants

Se även 
 Grupp (botanik)
 Varietet (botanik)

Botanik
 
Taxonomi
International Code of Nomenclature for Cultivated Plants

International Code of Nomenclature for Cultivated Plants (ICNCP) är en internationell standard som reglerar namngivningen på sorter och grupper hos trädgårds- och kulturväxter. Även handelsbeteckningar behandlas; däremot tar den inte upp skapande och användning av varumärken och för serier lämnar den bara rekommendationer.

Upplagor
Nio upplagor av koden har publicerats:
 ICNCP, första upplagan, 1953.
 ICNCP, andra upplagan, 1958.
 ICNCP, tredje upplagan, 1961.
 ICNCP, fjärde upplagan, 1969.
 ICNCP, femte upplagan, 1980.
 ICNCP, sjätte upplagan, 1995.
 ICNCP, sjunde upplagan, 2004.
ICNCP, åttonde upplagan, 2009.
ICNCP, nionde upplagan, 2016.

Referenser

Se även
 Biologiska nomenklaturkoder

Odlade växter
Botanik
Standarder och konventioner
Carl Block

Carl Elis Daniel Block, född 12 februari 1874 i Öxnevalla församling i Älvsborgs län, död 6 oktober 1948 i Domkyrkoförsamlingen i Göteborg, var biskop i Göteborgs stift 1929-1948. Han var halvbror till matematikern Henrik Block samt far till läkaren Erik Block och skolmannen  Bertil Block. Han var kusin till John Cullberg, morfar till Gunilla Sjögren och farmors far till Carola Lemne.

Block tog studentexamen vid Göteborgs högre latinläroverk 3 juni 1891, studerade i Lund på hösten 1891 och blev filosofie kandidat 31 januari 1895. Han avlade teoretisk teologisk examen 14 december 1896, praktisk teologisk examen 14 december 1897 och prästvigdes 11 januari 1898. Han disputationsprovade 8 september 1910, då han inför domkapitlet försvarade en avhandling om "Kristologien i Hegelsk bearbetning", och blev teologie doktor 31 maj 1935. Carl Block blev kyrkoadjunkt i Borås 3 januari 1906 i Ås kontrakt i Skara stift, lasarettspredikant 11 januari 1906, komminister i Vasa församling i Göteborg 23 november 1908 (tillträdde 1 december 1908), blev kyrkoherde i Mölndal 10 juli 1915 (tillträdde 1 maj 1916) och tjänstgjorde som extra ordinarie hovpredikant 1919-1938. Han blev biskop i Göteborg 25 februari 1929.

Block hade tillfälliga anställningar, dels vid allmänna läroverk, dels vid flickskolor. Han hade ett flertal ordförande- och inspektorsuppdrag, såsom ordförande i styrelsen för Göteborgs diakonissanstalt och Allmänna hjälpföreningen i Göteborg. Han var Missionsstyrelsens representant vid en konferens mellan svenska och franska kyrkomän i Paris 1914 samt hedersledamot i Göteborgs nation i Uppsala och Lund.

Utmärkelser
Block blev ledamot av Nordstjärneorden 1924, kommendör av första klassen av samma orden 1931 och kommendör med stora korset 1939.

Familj
Föräldrar var Anders Herder Block, kontraktsprost i Örby, och Charlotta Elisabet Cullberg. Gift den 4 september 1906 med Elisabet Bolin (1878-1976), född i Varberg som dotter till lasarettsläkaren Claës Vilhelm Bolin och Elisabet, född Sellgren. Barn: Kerstin (1907-1908), Märta (född 1908), Erik (född 1910), Bertil (född 1912) och Anna-Lisa (född 1915).

Källor
Göteborgs stift 1885-1949. Biografisk matrikel över stiftets prästerskap, Knut Norborg, Meijels Bokindustri, Halmstad 1949 s. 18-19
Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, Agne Rundqvist, Ralf Scander, Anders Bothén, Elof Lindälv, utgiven av Göteborgs hembygdsförbund 1982 s. 117

Noter

Biskopar i Göteborgs stift
Sjukhuspräster
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Hedersledamöter vid Göteborgs nation i Uppsala
Hedersledamöter vid Göteborgs nation i Lund
Svenska präster under 1900-talet
Personer från Öxnevalla socken
Gravsatta på Örgryte gamla kyrkogård
Medlemmar av Långarydssläkten
Födda 1874
Avlidna 1948
Män
They're Only Chasing Safety

They're Only Chasing Safety är Underoaths fjärde album och släpptes 15 juni 2004.

Låtlista
"Young and Aspiring" - 3:04
"A Boy Brushed Red Living in Black and White" - 4:28
"The Impact of Reason" - 3:23
"Reinventing Your Exit" - 4:22
"The Blue Note" - 0:51
"It's Dangerous Business Walking Out Your Front Door" - 3:58
"Down, Set, Go" - 3:44
"I Don't Feel Very Receptive Today" - 3:42
"I'm Content With Losing" - 3:55
"Some Will Seek Forgiveness, Others Escape" - 4:23

Musikalbum 2004
Elamo-dravidiska språk

Elamo-dravidiska språk är en hypotetisk språkfamilj bestående av de dravidiska språken och elamitiska. Hypotesen är dock omstridd bland historiska lingvister.  Den främste företrädaren för den elamo-dravidiska hypotesen är David McAlpin.

Referenser

Externa länkar
On The Genetic Affiliation Of The Elamite Language, by G.A.Starostin

Språkindelning
Rörelseoskärpa

Rörelseoskärpa är när rörliga föremål blir suddiga på ett fotografi eller i en serie av bilder såsom en film eller animering.

Datorgrafik
Rörelseoskärpa används ofta som effekt i bilspel för att förstärka fartkänslan. Rörelseoskärpa minskar även "pressen" på systemet och möjliggör således att spelen spelas på "mindre bra system".

Referenser 

Fotografiska termer
Datorgrafik
Skogsbo

Skogsbo kan avse:

 Skogsbo, Avesta – en stadsdel i Avesta 
 Skogsbo, Enköpings kommun –  en ort i Enköpings kommun
 Skogsbo naturreservat i Varbergs kommun
 Villa Skogsbo  i Ålstensskogen eller Skogsbo Gård på Ålstens Skogsväg 14 – en villa i Ålstensskogen i Smedslättens område i Bromma
Michif

Michif är ett blandspråk som i dag (2007) talas av färre än 1000 personer i gränstrakterna mellan Kanada och USA. Samtliga talare tillhör folkgruppen métiser som härstammar från pälsjägare och handelsmän av franskt ursprung och urbefolkningsgrupper såsom cree, assiniboiner och ojibwaer. Språket skapades successivt under en period av ca 200 år från början av 1600-talet och anses ha varit ett komplett språk under första hälften av 1800-talet.

Struktur
Michif kännetecknas av att nästan samtliga verb kommer från creespråket, medan nominalfraser och adjektiv i nästan lika stor omfattning kommer från kanadensisk franska. Syntax, fonologi och morfologi är fördelat på motsvarande sätt. Michif avviker från vad som är det vanliga för blandspråk. Normalt är blandspråk uppbyggda på ett sådant sätt att grammatiken kommer från moderns språk och ordförrådet från faderns. Enligt den modellen borde michif, om det var ett spontant uppkommet blandspråk, ha en algonkinsk grammatik och ett huvudsakligen franskt ordförråd, men så är alltså inte fallet, utan fördelningen följer i stället ordklasser. Orsaken ligger förmodligen i att creespråket är polysyntetiskt. Verbet kan bestå av upp till 20 morfem inklusive infogade substantiv och ofta med otydliga gränser mellan morfemen. Man kan förenklat beskriva detta som en situation där det är mycket svårt att separera grammatiken från ordförrådet.

Referenser 
 Peter Bakker, A language of our own: The genesis of Michif, the mixed Cree-French language of the Canadian Métis (Oxford University Press 1997).
 Östen Dahl, Språkets enhet och mångfald (Studentlitteratur, Lund 2000)

Utrotningshotade språk
Pälshandel i Nordamerika
DCF

DCF kan syfta på: 

 DCF (fotografi) – ett filsystem för digitalkameror
 DCF – ett digitalt styrt filter, se Digitally Controlled Filter
 DCF-värdering – en metod för företagsvärdering
 DCF – IATA:s kod för en flygplats i Dominica, se Canefield Airport
 DCF77 – en radiostation i Tyskland som sänder en tidssignal över långvåg

Akronymer
Digitally Controlled Filter

Ett Digitally Controlled Filter förkortat DCF, är ett digitalt styrt filter där filtrets brytfrekvens och resonans etc.. styrs av ett binärt tal. En DCF är ett mycket vanligt byggblock i elektronikkonstruktion och används i allt från musiksynthesizers till radio- och TV-apparater.

Se även
 Digitally Controlled Oscillator (DCO)
 Voltage-controlled oscillator (VCO)
 Voltage-controlled filter (VCF)
 Low-frequency oscillator (LFO)
 Synthesizer

Ljudteknik
Elektronik
SIMM

SIMM, single in-line memory module, är en typ av minnesmodul som används för RAM-minnen i persondatorer. 

En typisk SIMM består av flera DRAM-chip som sitter fastlödda på ett avlångt mönsterkort med en rad kontaktbleck på en kant. SIMM:en underlättade en hel del för datorkonstruktörer och för den som ville uppgradera minnet i en dator, då man slapp att som tidigare montera ett antal känsliga DIL-kapslar i enskilda socklar. En SIMM kunde rymma 8 eller 16 enskilda kapslar och var lätt att sätta i och ta ur sin speciella sockel, som låste fast modulen med små hävarmar.

De två mest spridda typerna är 30- och 72-pinsmoduler. 30-pinsmodulerna dök upp vid mitten av åttiotalet och användes tidigt i Macintosh och IBM PS/2. De flesta andra tillverkare avvaktade dock, men vid slutet av samma årtionde var SIMM-minnena väletablerade. 30-pinsmodulerna kallas också för 8-bits-SIMM:ar, eftersom databussen inte var större än så. På en maskin där bussen var 32 bitar bred krävdes därför vanligtvis 4 st SIMM:ar för att expandera minnet.

I början av nittiotalet infördes därför 72-pinsmodulerna, som hade en 32-bitsbuss. De var även fysiskt större – dryga decimetern mot 30-pinsmodulerna som var en knapp decimeter långa. 72-pinsmodulerna användes i persondatorer fram till andra hälften av nittiotalet, varefter de ersattes av DIMM och andra typer av minnen.

Förutom de vanliga typerna med 30 och 72 kontaktbleck fanns även mer udda typer med 64 (Mac IIfx, GVP) eller 80 (DEC) kontakter.

Se även
 SIPP
 DIMM
 RIMM

Datorminnen
Gospels & spirituals på svenska

Gospels & Spirituals på svenska utkom 1973 och är ett musikalbum med den kristna sångaren Artur Erikson. Skivan tillkom sedan Artur Erikson hade hört en amerikansk gospelkör framföra den svenska folkvisan "Om dagen vid mitt arbete" på ett typiskt amerikanskt sätt. Artur Erikson bestämde sig därefter att göra en skiva, där han framförde gospels och spirituals på ett sätt som är mer likt hur man framför andliga sånger i Sverige.

Låtlista

Sida 1
Välkommen hem
Ovan där
Djup är floden
Ingen min nöd och smärta förstår
Jag är på väg
Åh, vilken nåd

Sida 2
Nära dig, min Herre kär
Jeriko
Nu vill jag stilla gå
Gud håller hela världen i sin hand
Gå till Jerusalem
Led oss och bevara

Album av Artur Erikson
Musikalbum 1973
Svenskspråkiga musikalbum
Igli Tare

Igli Tare, född 25 juli 1973 i Vlora i Albanien, är en före detta albansk fotbollsspelare. Den sista klubben han spelade för var SS Lazio i italienska Serie A.

Albanska fotbollsspelare
Födda 1973
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i 2. Fußball-Bundesliga
Spelare i Serie A
Spelare i KF Partizani
Spelare i SV Waldhof Mannheim
Spelare i Karlsruher SC
Spelare i Fortuna Düsseldorf
Spelare i FC Kaiserslautern
Spelare i Brescia Calcio
Spelare i Bologna FC
Fotbollsspelare i SS Lazio
Män
Levande personer
Personer från Vlora
Akelius Residential Property

Akelius Residential Property AB, fram till våren 2014 Akelius Fastigheter, är ett internationellt noterat bostadsbolag som äger 19 000 hyresrätter med ett marknadsvärde om EUR 7 miljarder. 

Huvudägare är en stiftelse för välgörenhet, Akelius Foundation, skapad av entreprenören Roger Akelius. Akelius Foundation är en stor givare till UNICEF och SOS Barnbyar. 

Bolaget investerar i fastigheter i närhet av grönområden med goda förbindelser och låg kriminalitet som genererar stabila och växande hyresintäkter. Bolaget äger hyresrätter i England, Kanada, USA och Frankrike. Fastigheterna är koncentrerade till storstäder som London, Paris, New York, Boston, Washington DC, Toronto, Montreal.

De första fastigheterna köptes 1994.

Börsnoteringen 
I oktober 2019 emitterade Akelius stamaktier av serie D för 385 miljoner euro. Stamaktierna av serie D är noterade på Nasdaq First North Growth Market i Stockholm.

De preferensaktier som Akelius emitterade i maj och september 2014, löstes in i december 2019 och Akelius har därmed inga utestående preferensaktier längre.

Historia 
1994 förvärvade bolaget de första bostadsfastigheterna i Helsinborg, Göteborg och Trollhättan. Bolaget såg en snabb tillväxt under 2001 när det förvärvade fastigheter till ett värde av 3 miljarder kronor.  Akelius Residential Property AB förvärvade sina första fastigheter utanför Sverige i Berlin och Hamburg 2006, och 2007 donerade Roger Akelius sina Aktier i Akelius Apartment Ltd till Akelius Foundation, som indirekt blev huvudägare i bolaget. Bolaget forstsatte att expandera åren efter ägarbytet, med förvärv i Toronto, London, Paris, Montreal, New York och Köpenhamn. 2021 sålde Akelius Residential Property AB alla sina fastigheter i Skandinavien och Tyskland för att fokusera på andra marknader. I slutet av 2021 och 2022 förvärvade man sina första fastigheter i Austin, Quebec City och Ottawa.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska fastighetsbolag
Företag bildade 1994
Företag i Stockholms kommun
Företag listade på Stockholmsbörsen (First North)
DIMM

DIMM, Dual In-line Memory Module är en typ av minnesmodul med en datakanal som är 64 bitar bred jämfört med föregångaren SIMM som bara har en hälften så bred kanal. DIMM används därför i datakonfigurationer som stödjer en 64-bitars eller bredare databuss. DIMM innehåller ECC (Error Checking and Correction) som kontrollerar fel vid lagring av data i minnet. 

Vanliga hastigheter:
PC2700/DDR333 2x166 MHz
PC3200/DDR400 2x200 MHz
PC3500/DDR433 2x216 MHz
PC3700/DDR466 2x233 MHz
PC4000/DDR500 2x250 MHz
PC4200/DDR533 2x266 MHz
PC5300/DDR667 2x333 MHz
PC6400/DDR800 2x400 MHz
PC8500/DDR1066 2x533 MHz

Några typer av arbetsminnen som levereras som DIMM-moduler:
SDRAM
DDR SDRAM
DDR2 SDRAM
DDR3 SDRAM

Datorminnen
Skärgårdsslaget vid Strömstad

Skärgårdsslaget vid Strömstad var ett slag under det Dansk-svenska kriget 1808-1809 där Sverige besegrade Danmark. Slaget som utkämpades den 28 april 1808 var en av de sista sjöstrider i historien mellan norrmän och svenskar. Efter det dansk-norska krigsförklaringen den 14 mars 1808 mobiliserade de dansk-norska myndigheterna det norska försvaret på sammanlagt 36.000 män, men bara en liten del sattes in för att försvara Sverige.

Kommendör Lorents Fisker som vid krigsutbrottet utsågs till chef för den norska sjöförsvaret, samlade 30 kanonbåtar vid Hvaleröarna att försvara sjövägen mot Østfold. Under de första veckorna skickade Fisker ut mindre truppstyrkor som landsteg ett flertal gånger i norra Bohuslän. Vid en nattlig räd söder om Svinesund togs 18 svenskar till fånga utan motstånd av en löjtnant Ager.

Med cirka 24 till 27 kanonbåtar, troligen 11 kanonjollar och 13 till 16 kanonslupar, med en besättning på över 1000 män och 37 kanonpjäser och 40 lättare artilleripjäser, rekognoserade Fisker kustområdena längs norra Bohuslän. Den 27 april begav sig Fisker till farvattnen utanför Strömstad eftersom han hade erhållit rapporter om att svenskarna samlade mindre styrkor med kanonbåtar till den strategiskt viktiga hamnstaden.

Sjöslaget 
På morgonen den 28 april gick den norska skärgårdsflottan till anfall mot Strömstad för att förstöra de viktiga svenska förråden och kanonbåtarna samt fördriva de svenska trupper som bevakade förråden. Kapten Nordberg hade förutsett detta och upprättat ett landbatteri vid Furuholm som skyddade inloppet till hamnen. Där är sundet mellan Furuholm och Killingholm cirka 200 meter brett.

Nordberg kastade loss med fem kanonslupar som ryckte fram till mitten av inloppet vid Furuholm. De hade valt en bra plats för försvaret av ingången, och tillsammans med landbatteriet kunde de hålla stånd med en våldsam stor överlägsenhet. I de trånga farvattnen mäktade inte norrmännen att fortsätta mot den starka svenska eldgivningen. Trots att norrmännens överlägsna styrkeantal medgav inte de rådande förhållandena att de kunde utnyttja detta faktum.

Efter en och en halvtimmes strid måste norrmännen dra sig tillbaka med sina skadade kanonbåtar och en förlust på sju döda och fyra allvarligt skadade. De svenska förlusterna uppgick till fyra döda och 15 sårade.

Rollerna blev ombytta en månad senare i slaget vid Hvaleröarna, där 30 svenska kanonbåtar blev stoppade och tillbakaslagna av sex norska kanonbåtar.

Källor 
Halfdan Barfod Vor Flaade i Fortid og nutid, band 1, Frederica, 1940-talet
Ulf Sundberg Svenska Krig 1521-1814 1998 
Överste H. Angell Syv-aars-krigen for 17de Mai 1807-1814 utgiven på nytt 1995 

Danska sjöslag
Svenska sjöslag
Slag under det dansk-svenska kriget 1808–1809
Skärgårdsslaget vid Strömstad