Angela Davis

Angela Yvonne Davis, född 26 januari 1944 i Birmingham, Alabama, är en amerikansk feminist, universitetslärare, kommunist, författare och medborgarrättslig aktivist.

Angela Davis var som mest känd under 1960-talet då hon var aktivist för medborgerliga rättigheter. Hon var då medlem i USA:s kommunistiska parti och i Svarta pantrarna. Davis är bland annat starkt kritisk mot den amerikanska fångvården.

Biografi
Angela Davis föddes i delstaten Alabama i den segregerade amerikanska södern. Hennes föräldrar introducerade henne för vänsterpolitiska tankegångar. Mellan 1961 och 1965 studerade Davis vid Brandeisuniversitetet. Som förstaårsstudent var Davis en av tre svarta studenter. 1963 förhördes Davis av FBI med hänvisning till att Davis deltagit vid "kommunistiska festivaler". Under 1960-talet reste Davis bland annat till Frankfurt, Paris, Massachusetts och Kalifornien där hon träffade och påverkades av bland andra Theodor Adorno och Herbert Marcuse. 

1968 gick Davis med i USA:s kommunistiska parti. Hon anslöt sig också till Svarta pantrarna och engagerade sig i Soledad Brothers Defense Committee, en rättighetsorganisation till förmån för interner vid Soledadfängelset i Kalifornien.  Under en tid hölls hon under uppsikt av FBI. Om denna period har hon skrivit att "kommunistpartiet insåg nödvändigheten för de vita, främst vita arbetare, att acceptera de svartas viktiga roll." (från Angela Davis parle). Davis var en tid anställd lärare vid Kaliforniens universitet, men avskedades 1969 med hänvisning till sitt medlemskap i kommunistpartiet.

Efter ett gisslandrama i Marin County den 7 augusti 1970 där fyra människor miste livet, misstänktes Angela Davis för inblandning. Där hade 17-åringen Jonathan Jackson försökt frita tre fångar vilka stod åtalade för mordet på en fängelsevakt. Davis utgick från att en rättvis rättslig prövning skulle bli omöjlig och i stället för att inställa sig hos polisen gick hon under jorden och höll sig undan i två månader, till den 13 oktober 1970. Då greps hon på hotellet Howard Johnson Motor Lodge i New York och delgavs misstanke om inblandning. Misstankarna grundades bland annat på att gisslantagaren hade använt skjutvapen registrerade i Angela Davis namn. Davis åtalades först dels för mord, dels för kidnappning. Senare tillkom ytterligare en åtalspunkt: sammansvärjning. Efter 16 månader i häkte meddelade rätten att Angela Davis kunde släppas mot en borgenssumma på 102 500 dollar. En stor del garanterades av Rodger McAfee, en mjölkbonde från Fresno. Rättegången, som leddes av domaren Richard Arnason, inleddes 5 januari 1971. Den 4 juni 1972 frikändes Davis på alla punkter i en rättegång i San José. 

På senare år har hon befäst sin ställning som en av de viktigare feministerna och har också starkt kritiserat den amerikanska fångvården. 2008 pensionerades Davis från sin tjänst som professor i History of Consciousness vid Kaliforniens universitet, Santa Cruz. och före detta chef för universitetets avdelning för feministstudier. Efter att ha gått ur USA:s kommunistiska parti 1991, grundade Davis Committees of Correspondence for Democracy and Socialism.  2000 deltog Angela Davis i grundandet av den feministiska rörelsen African American Agenda.

Bibliografi (urval) 
 If They Come in the Morning: Voices of Resistance (1971) 
 Frame Up: The Opening Defense Statement Made (1972)
 Angela Davis: An Autobiography (1974) (Självbiografi, översättning Annika och Thomas Preis, PAN/Norstedt, 1975)
 Women, Race and Class (1981) 
 Violence Against Women and the Ongoing Challenge to Racism (1985) 
 Women, Culture and Politics (1989) 
 Blues Legacies and Black Feminism: Gertrude "Ma" Rainey, Bessie Smith, and Billie Holiday (1999) 
 The Angela Y. Davis Reader (1999) 
 Are Prisons Obsolete? (2003) 
 Abolition Democracy: Beyond Prisons, Torture, and Empire (2005)

Kulturella referenser 
Rolling Stones låt "Sweet Black Angel" på albumet Exile on Main St. från 1972 är skriven om och till Angela Davis. 

På John Lennons dubbel-LP Some Time in New York City från 1972 finns låten "Angela" om Angela Davis.

I den svenska punkgruppen Randys låt "If We Unite", från albumet The Human Atombombs, omnämns Davis i sista versen.

Angela Davis omnämns i Turids "Visa om imperialismens taktik" i första textraden som lyder "Åh, Angela Davis, det var natt när dom hämtade dej..."

1973 släppte skivbolaget Golden Triangle en välgörenhetsskiva kallad Free Angela för att samla in medel till Davis under tiden hon var fängslad.

Referenser

Noter

Externa länkar

 "Free Angela and all political prisoners" av Shola Lynch. Artikel på Sveriges Radio 2 maj 2014.

Kvinnor
Födda 1944
Levande personer
Black Power
Amerikanska kommunister
Amerikanska feminister
Amerikanska människorättsaktivister
Personer från Birmingham, Alabama
Alumner från University of California, San Diego
Alumner från Brandeis University
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Marxistiska feminister