Curt von Gottberg

Curt von Gottberg, född 11 februari 1896 i Preußisch Wilten, död 31 maj 1945 i Flensburg, var en tysk Obergruppenführer. Han innehade från mars 1943 till juli 1944 den högsta civila och militära makten i det av Tyskland ockuperade Vitrutenien.

Biografi 
Curt von Gottberg stred i första världskriget och entledigades som löjtnant. Inom kort anslöt han sig till frikåren Marinebrigade Ehrhardt och deltog med denna i Adolf Hitlers ölkällarkupp i november 1923. Under 1920-talet provade von Gottberg på olika arbeten, bland annat var han inblandad i ett bosättningsprojekt i Ostpreussen. I början av 1930-talet anförtroddes han av Reichsführer-SS Heinrich Himmler med ledningen av det väpnade SS-förbandet Politische Bereitschaft Ellwangen.

von Gottberg förlorade 1936 en fot i en alkoholrelaterad olyckshändelse och Himmler ådömde då honom ett treårigt alkoholförbud. Himmler lät bekosta en benprotes och von Gottberg återfick en stor del av sin rörelseförmåga. Den 1 juli 1937 utnämndes von Gottberg till chef för bosättningsmyndigheten inom Centralbyrån för ras och bosättning (RuSHA). Två år senare blev han chef för bosättningspolitiken i Riksprotektoratet Böhmen-Mähren. Målsättningen var att tyska bosättare skulle placeras ut i protektoratet och att så kallade icke germaniseringsbara tjecker skulle fördrivas till tyska riket som tvångsarbetskraft. von Gottberg blev emellertid plötsligen avskedad efter att ha försökt ta över ett företag grundat av jordbruksminister och förutvarande chefen för RuSHA, Walther Darré och förmodligen även för att ha fallit offer för en intrig som iscensatts av denne.

Enligt den tyske historikern Peter Longerich utgör von Gottberg "ett idealiskt exempel på en SS-ledare som befann sig i nästan fullkomligt, existentiellt beroende av Himmler". Han var "kroppsligt nedbruten" och alkoholiserad. Enligt Longerich utvecklade von Gottberg "ett oerhört starkt behov av hävdelse och själslig 'avlastning', som bara Himmler kunde tillfredsställa". Longerich avslutar:

Andra världskriget 
Under befäl av Erich von dem Bach förövade Kampfgruppe von Gottberg tillsammans med SS-regementet Dirlewanger och Kaminskijbrigaden omfattande massakrer på partisaner, judar och romer i Vitryssland. Tillsammans med von dem Bach var von Gottberg SS:s främsta strateger beträffande partisanbekämpning, av Himmler benämnt "Bandenbekämpfungsunternehmen". I Vitryssland förklarades hela regioner som partisanområden och von Gottberg beordrade:

Den 22 september 1943 dödades generalkommissarien för Vitryssland, Wilhelm Kube, och von Gottberg efterträdde då denne. Som vedergällning för mordet på Kube dödade SS mer än 1 000 manliga invånare i Minsk.

I andra världskrigets slutskede greps von Gottberg av brittiska soldater och internerades i Flensburg; han begick självmord där i maj 1945.

Befordringshistorik 
Curt von Gottbergs befordringshistorik

 SS-Scharführer: 1 april 1933
 SS-Truppführer: 25 april 1933 (Efter de långa knivarnas natt 1934 fick graden benämningen SS-Oberscharführer.)
 SS-Obertruppführer: 20 oktober 1933 (Efter de långa knivarnas natt 1934 fick graden benämningen SS-Hauptscharführer.)
 SS-Sturmführer: 6 november 1933 (Efter de långa knivarnas natt 1934 fick graden benämningen SS-Untersturmführer.)
 SS-Sturmhauptführer: 20 december 1933 (Efter de långa knivarnas natt 1934 fick graden benämningen SS-Hauptsturmführer.)
 SS-Sturmbannführer: 30 januari 1934
 SS-Obersturmbannführer: 25 mars 1934
 SS-Standartenführer: 9 november 1937
 SS-Oberführer: 30 januari 1939
 SS-Obersturmbannführer der Reserve: 1 december 1940
 SS-Brigadeführer und Generalmajor der Polizei: 20 april 1942
 SS-Gruppenführer und Generalleutnant der Polizei: 15 juli 1943
 SS-Obergruppenführer und General der Waffen-SS och Polizei: 30 juni 1944

Utmärkelser 
Curt von Gottbergs utmärkelser

Första världskriget
 Järnkorset av andra klassen
 Järnkorset av första klassen

Tredje riket
 Hedersärmvinkel
 Ärekorset 
 Sudetenlandmedaljen (Medaille zur Erinnerung an den 1. Okt. 1938)
 Pragspännet
 Antipartisanmärket i silver
 Krigsförtjänstkorset av andra klassen med svärd
 Krigsförtjänstkorset av första klassen med svärd
 Tilläggsspänne till Järnkorset av andra klassen: 12 juni 1942
 Tilläggsspänne till Järnkorset av första klassen: 20 februari 1943
 Tyska korset i guld: 8 juli 1943
 Riddarkorset av Järnkorset: 30 juni 1944
 NSDAP:s tjänsteutmärkelse i brons
 SS tjänsteutmärkelser
 SS Hederssvärd
 Totenkopfring

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 
 
 
 
 

Födda 1896
Avlidna 1945
Män
Personer från Ostpreussen
Personer i Nazityskland
SS- und Polizeiführer
Förintelsen i Belarus
SS-officerare som begått självmord
SS-Obergruppenführer
Mottagare av Riddarkorset
Mottagare av Tyska korset