kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Digby, 1:e earl av Bristol

John Digby, 1:e earl av Bristol, född 1580, död 16 januari 1653, var en engelsk diplomat, far till George Digby, 2:e earl av Bristol.

Digby sökte under sin verksamhet som Englands minister i Madrid 1611-14 närma England och Spanien, men han hade föga framgång. Han sändes 1621 till Wien för att utverka gynnsamma fredsvillkor för Fredrik av Pfalz, men fick mycket lite stöd från hemlandet, och måste återvända. År 1622 blev han earl av Bristol. Under Buckinghams regeringstid föll han i onåd och bekämpade Karl I. När konflikten med parlamentet senare ledde till uppror, valde han att stödja kungen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Engelsk adel
Brittiska diplomater
Födda 1580
Avlidna 1653
Män
Svensk uppslagsbok
Armin Brunner

Armin Brunner, född 10 juli 1983, är en schweizisk innebandyspelare som spelar i Alligator Malans i schweiziska ligan, men han har även spelat i Järfälla IBK i Svenska Superligan 2008/2009. Brunner spelar som center, och är framför allt stark defensivt med sina 186 cm och 88 kg. Han debuterade i det schweiziska landslaget 2003 och har sedan dess spelat 48 landskamper och gjort 9 mål och 3 assist samt spelat i VM 2006 och  2008.

Schweiziska innebandyspelare
Män
Födda 1983
Levande personer
Alligator Malans

UHC Alligator Malans är en innebandyklubb i Malans i Schweiz som bildades 1987 och spelar i Swiss Mobiliar League. Klubben har blivit schweiziska ligamästare fyra gånger och cupmästare två gånger.

Flera svenskar har spelat i klubben genom åren, bland andra Marck Lundberg, Johan Anderson, Stefan Smedberg, Klas Nordin, Jonas Berggren, Johannes Gustafsson, Patrik Lundström, Alexander Bodén och Mathias Larsson.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Innebandyklubbar i Schweiz
Sportklubbar bildade 1987
Henriette Amalia av Anhalt-Dessau

Henriette Amalia av Anhalt-Dessau, född 16 augusti 1666 i Kleve, död 18 april 1726 i Oranienstein, prinsessa och regent i Friesland. Hon var dotter till Johan Georg av Anhalt-Dessau (1627–1693) och Henriette Catherine av Oranien (1637–1708). Gift 1683 med Henrik Casimir II av Nassau-Dietz (1657–1696), regent i Friesland, Groningen och Drenthe. Hon var 1696–1707 regent i Friesland som förmyndare åt sin son, Johan Vilhelm av Oranien.

Henriette Amalia betraktades som arrogant och ovänlig och var inte populär, och hon ansågs inte äga den diplomatiska skicklighet som krävdes som regent. Hon skapade sig skulder med sina byggnadsprojekt, men lyckades dock modernisera Slottet Oranienstein i Diez. 1711 valdes hon bort som regent för sitt barnbarn Vilhelm IV av Oranien till förmån för sin svärdotter Marie Louise av Hessen-Kassel.

Källor 
http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/HenrietteAmalia

Personer i Nederländerna under 1600-talet
Personer i Nederländerna under 1700-talet
Kvinnliga regenter under 1700-talet
Födda 1666
Avlidna 1726
Kvinnor
Ombordtidning

En ombordtidning är en tidning som finns ombord på flygplan, turistbussar, persontåg och passagerarfartyg för passagerarna. Den innehåller vanligen resereportage, information om operatören och annonser.

Tidningar
Transport
Safi Airways

Safi Airways var ett flygbolag baserat i Kabul i Afghanistan. Bolaget grundades 2006 av Abdul Rahim Safi och Hamid Safi och lade ner verksamheten år 2016. 

Det var Afghanistans näst största flygbolag efter Ariana Afghan Airlines och trafikerade tre inrikeslinjer och fyra utländska destinationer.

Destinationer

Afghanistan
Herat – Herat internationella flygplats
Kabul – Kabuls internationella flygplats

Indien 
Delhi – Indira Gandhis internationella flygplats

Förenade Arabemiraten
Abu Dhabi – Abu Dhabi International Airport 
Dubai – Dubai International Airport

Källor

Externa länkar 
Safi Airways

Afghanska flygbolag
Flygbolag bildade 2006
George Digby, 2:e earl av Bristol

George Digby, 2:e earl av Bristol, född 22 februari 1612, död 20 maj 1677, var en engelsk politiker. Han var son till John Digby, 1:e earl av Bristol.

Earlen av Bristol var först Karl I:s motståndare, men svängde om i samband med processen mot Stafford 1641. Han blev därefter en av Karl I:s intimaste och äventyrligaste rådgivare, och förde efter dennes fall ett kringflackande liv på kontinenten. Han återvände med Karl II och var en av Clarendons ivrigaste motståndare. Han har av sin samtid beskrivits som högt begåvad men hållningslös.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Engelsk adel
Brittiska parlamentsledamöter
Födda 1612
Avlidna 1677
Män
Svensk uppslagsbok
Elisabeth Wandscherer

Elisabeth Wandscherer död 12 juni 1535 i Münster, holländsk anabaptist. Gift med Jan van Leiden. 

Hon bodde i Münster i Tyskland då denna stad år 1534 regerades som en teokrati av radikala anbaptister ledda av hennes granne Jan van Leiden, vilken hade utnämnt sig själv till kung. Då Leiden i juli 1534 införde månggifte för män, valde han ut henne som en av sina 16 hustrur. Då svält utbröt 1535 förklarade hon öppet att det inte kunde vara Guds vilja att allmänheten skulle svälta medan kungen och hans hov levde i överflöd. I januari gav hon tillbaka de smycken hon fått av Leiden och bad honom om tillstånd att lämna staden. Jan van Leiden vägrade.
Den 12 juni 1535 avrättades hon med halshuggning, omgiven av psalmsjungande kvinnor. 

Hennes öde användes flitigt av den tidens antianabaptistpropaganda.

Se även 
 Divara van Haarlem

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/Wandscherer

Personer i Nederländerna under 1500-talet
Personer i Tyskland under 1500-talet
Personer som blivit avrättade av Tyskland
Avlidna 1535
Födda okänt år
Kvinnor
Personer som blivit avrättade under 1500-talet
Personer som blivit avrättade genom halshuggning
Personer under reformationen
Kokain (bok)

Kokain – drogen som fick medelklassen att börja knarka och länder att falla samman är en bok av Lasse Wierup och Erik de la Reguera, utgiven 2010 på Norstedts. Boken handlar om kokain, och hur kokainhandeln har påverkat olika länder. Magnus Linton var från början medförfattare, men lämnade projektet och skrev i stället boken Cocaina.

Källor

Svenskspråkig facklitteratur
Facklitteratur 2010
Jacomina de Witte

Jacomina de Witte, född 1582, död 1661, svarande i ett berömt korruptionsmål i Nederländerna 1649.

Dotter till borgmästare Jacob de Witte och Jacomina Weijtsen och gift 1598 med skeppsredaren Willem Backer, 1617 med adelsmannen Johan Oem van Wijngaarden, domstolspresident. Witte ska ha tagit emot mutor för att genom sin makes ämbete påverka rättsliga processer, lämna ut information och muta ämbetsmän; en verksamhet hon skötte i trettio år, fram till att det 1649 inleddes en undersökning. Processen var mycket uppmärksammad och det ryktades att många inflytelserika kvinnor, bland andra Amalia av Solms-Braunfels, skulle vara inblandade, men det blev aldrig klarlagt. Hon dömdes till tolv års förvisning och böter i sin frånvaro, men tros ha hållit sig gömd. Maken friades från aktiv delaktighet i hennes korruption. Witte utfärdade 1657 en pamflett där hon krävde straffreducering i kraft av makens adliga status. Witte fortsatte att leva under jord och det är inte känt om hon avtjänade straffet.

Målet mot Witte ledde till en lagändring som förbjöd ämbetsinnehavare att ta emot gåvor eller givande av gåvor till ämbetsinnehavares familjemedlemmar.

Källor 
 http://www.inghist.nl/Onderzoek/Projecten/DVN/lemmata/data/Witte

Noter

Nederländska brottslingar
Personer i Nederländerna under 1600-talet
Födda 1582
Avlidna 1661
Nederländsk adel
Kvinnor
Cocaina

Cocaina : en bok om dom som gör det är en bok av Magnus Linton, utgiven på Bokförlaget Atlas i augusti 2010. Linton var från början medförfattare till boken Kokain, men lämnade projektet och skrev i stället Cocaina.

2013 utkom en engelskspråkig översättning.

Källor

Svenskspråkig facklitteratur
Facklitteratur 2010
Övraby församling

Övraby församling kan avse:
Övraby församling, Göteborgs stift
Övraby församling, Lunds stift
Stora Lundby församling

Stora Lundby församling är en församling i Mölndals och Partille kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ligger i Lerums kommun i Västra Götalands län (Västergötland) och ingår i Stora Lundby-Östads pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var före 4 juni 1907 även Lundby församling.

Församlingen var till 1 maj 1924 moderförsamling i pastoratet Lundby, Skallsjö och Lerum som även omfattade Angereds och Bergums församlingar till slutet av 1500-talet och från 1694 till 27 oktober 1865. Från 1 maj 1924 till 1962 var församlingen moderförsamling i pastoratet Stora Lundby och Skallsjö. Församlingen är sedan 1962 moderförsamling i pastoratet Stora Lundby och Östad som till 1967 även omfattade Bergums församling.

Kyrkobyggnader 
Stora Lundby kyrka

Se även 
 Stora Lundby socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Lerums kommun
Hendrina Wouters

Hendrina Wouters, född 1718 i Doetinchem, död 17 december 1746 i Amsterdam, var en dömd holländsk mördare, svaranden i ett berömt och uppmärksammat mordfall. 

Hon var gift med Casper Schuurveld, anställd hos en vinhandlare, och hade två söner. I oktober 1746 hittades bagaränkan Tomme mördad i Amsterdam. Wouters arresterades angiven av Tommes piga och överbevisades om att ha begått ett rånmord på Tomme. Wouters avrättades genom stegling, en metod som annars sällan användes på kvinnor och som då blivit sällsynt i Amsterdam. Fallet var mycket uppmärksammat på sin tid.

Källor 

Personer i Nederländerna under 1700-talet
Avlidna 1746
Nederländska mördare
Födda 1718
Kvinnor
Personer som blivit avrättade under 1700-talet
Personer som blivit avrättade av Nederländerna
Colegio Militar Leoncio Prado

Colegio Militar Leoncio Prado är en utbildningsanstalt i Callao, Peru, som skapades den 27 augusti 1943, genom ett dekret av presidenten Manuel Prado Ugarteche och utbildningsministern Elías La Rosa. Skolan är känd över hela världen tack vare den flerfaldigt översatta romanen Staden och hundarna av den peruanske författaren Mario Vargas Llosa.

Den 18 januari 1944 fick skolan namnet Leoncio Prado och den 15 juli samma år invigdes officiellt det akademiska arbetet. Skolans första rektor var överste José del Carmen Marín Arista med doktor Manuel Velasco Alvarado som studierektor.

Lokaler 
Lokalerna har alltid bestått av kasernen Guardia Chalaca som byggdes 1932 och lades ned 1944, då man beslöt att CMLP skulle fungera där. När undervisningen började bestod lokalerna bara av två paviljonger utan dörrar och fönster. Under tidens gång har lokalerna kompletterats med kök, matsal, sovsalar, sjukstuga, laboratorier, administrativa lokaler, aula, simbassäng, sportfält, bibliotek, klubbhus, gymnastiksal, verkstäder och en teaterlokal.

Tack vare skolans samtida historiska betydelse genom att vara känd genom Vargas Llosas roman, utsågs den 2009 till ”Perus emblematiska skola” vilket betytt att ekonomin kunnat förbättras genom bidrag till renovering, ombyggnad och modernisering.

Adress
Skolan är belägen vid gränsen mellan Callao och San Migueldistriktet, vid Avenida Costanera 1541, La Perla, Callao.

Fotnoter och källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats för CMLP
 Asociación Europea de ex-alumnos del CMLP

Lima
Schienenzeppelin

Schienenzeppelin ("rälszeppelinare") var en experimentell motorvagn som konstruktionsmässigt påminner om ett luftskepp. Det kan också sägas vara ett tididigt snabbtåg. Den utvecklades av flygingenjören Franz Kruckenberg 1929. Den framdrevs med skjutande propeller, och tillverkades bara i ett prototypexemplar. År 1934 såldes det enda exemplaret till Deutsche Reichsbahn. År 1939 skrotades prototypen och materialet användes i Tysklands rustningsindustri.

Schienenzeppelinaren kom upp i mycket höga hastigheter, som högst uppmätt 230 km/h, vilket var världsrekord inom järnvägen ända fram till 1954. Nackdelarna med konstruktionen i form av begränsningar i möjlighet att koppla på vagnar, dålig förmåga att hantera motlut och faran med fritt roterande propellrar bland resenärerna på järnvägsstationer gjorde dock att konstruktionen hade svårt att hävda sig.

Externa länkar

Tyska järnvägsfordon
Järnvägshistoria
Snabbtåg
Vara landskommun

Vara landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Vara socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

26 oktober 1883 inrättades här Vara municipalsamhälle och 1894 utbröts Vara köping. 

Denna landskommun uppgick 1936 i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Levene landskommun

Levene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner. I samband därmed inrättades Levene socken i Viste härad i Västergötland som kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun tillsammans med landskommunerna Long, Sparlösa och Slädene.

Den 1 januari 1957 överfördes till kommunen ett område omfattande en areal av 0,27 km², varav 0,26 km² land, och 108 invånare från Ryda landskommun.

Den 1 januari 1967 upplöstes kommunen och samtliga delar uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Kommunkoden var 1952-1966 1607.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Levene församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Long, Slädene och Sparlösa. Från 2002 till 2017 omfattade Levene församling samma område som Levene landskommun sedan 1952.

Geografi
Levene landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 91,13 km², varav 90,93 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 29,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Longs landskommun

Longs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Longs socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Levene landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Sparlösa landskommun

Sparlösa landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Sparlösa socken i Viste härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Levene landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Politik

Mandatfördelning i Sparlösa landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Slädene landskommun

Slädene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Slädene socken i Viste härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Levene landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Sparlösa församling

Sparlösa församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Levene, Sparlösa och Long som från medeltiden även omfattade Slädene församling. Församlingen uppgick2002 i Levene församling.

Organister

Kyrkor 

Sparlösa kyrka

Se även
Sparlösa socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Slädene församling

Slädene församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var under medeltiden i pastorat med Järpås församling som moderförsamling för att därefter till 2002 vara  annexförsamling i pastoratet Levene, Sparlösa, Long och Slädene. Församlingen uppgick 2002 i Levene församling.

Kyrkor 

Slädene kyrka

Se även
Slädene socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Ryda landskommun

Ryda landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Ryda socken i Barne härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun tillsammans med landskommunerna Hällum, Naum, Skarstad, Södra Kedum och Önum.

Den 1 januari 1957 överfördes till Levene landskommun ett område omfattande en areal av 0,27 km², varav 0,26 km² land, och 108 invånare.

Den 1 januari 1967 upplöstes den och området fördes till Vara köping som från 1971 blev Vara kommun.

Kommunkoden var 1952-1966 1606.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Ryda församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Hällum, Naum, Skarstad, Södra Kedum och Önum.

Geografi
Ryda landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 141,38 km², varav 140,76 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Ryda landskommun fanns tätorten Arentorp, som hade 275 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 7,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Vara kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Södra Kedums landskommun

Södra Kedums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Södra Kedums socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 april 1885 Kedums landskommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Politik

Mandatfördelning i Södra Kedums landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Vara kommun
Naums landskommun

Naums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Naums socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Vara kommun
Önums landskommun

Önums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Önums socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Politik

Mandatfördelning i Önums landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Vara kommun
Skarstads landskommun

Skarstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Skarstads socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. . 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Vara kommun
Hällums landskommun

Hällums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Hällums socken i Barne härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. . 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Ryda landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Vara kommun
Södra Kedums församling

Södra Kedums församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Ryda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var före 1 januari 1886 Kedums församling och under medeltiden även Barknakidhems församling.

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Ryda, Naum och (Södra) Kedum som tidigt även omfattade Halvås församling. Församlingen uppgick 2002 i Ryda församling.

Kyrkor 

Södra Kedums kyrka

Se även
Södra Kedums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Naums församling

Naums församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Ryda församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Ryda, Naum och (Södra) Kedum som tidigt även omfattade Halvås församling. Församlingen uppgick 2002 i Ryda församling.

Kyrkor 

Naums kyrka

Se även
Naums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Folkrörelsernas arkiv i Norrbotten

Folkrörelsernas arkiv i Norrbotten är en ideell förening grundad 1965 vars syfte är att samla in, ordna, förteckna och förvara handlingar från föreningar och organisationer samt enskilda personer i Norrbottens län. Verksamheten ger också tips och råd i arkivfrågor.

I arkivet finns handlingar från ca 3 000 föreningar, personliga arkiv samt företags- och byarkiv. Föreningsarkiven härrör främst från nykterhets-, arbetar- och väckelserörelserna som påbörjade sin verksamhet i Norrbottens län på mitten av 1800-talet. Det finns även ca 2 000 bandade intervjuer, många affischer och fotografier samt ca 190 fanor och standar.

Externa länkar
 Folkrörelsernas arkiv i Norrbotten

Organisationer bildade 1965
Svenska arkivinstitutioner
Önums församling

Önums församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var annexförsamling i pastorat med församlingarna Skarstad, Hällum, Vara och Önum med Skarstads församling som moderförsamling till 1 maj 1920, sedan i Vara församling till 2002. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

Kyrkor 

Önums kyrka

Se även
Önums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Skarstads församling

Skarstads församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1920 moderförsamling i pastoratet Skarstad, Hällum, Vara och Önum för att därefter vara annexförsamling i samma pastorat då med Vara församling som moderförsamling. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

Kyrkor 

Skarstads kyrka

Se även
Skarstads socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Hällums församling

Hällums församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastorat med församlingarna Skarstad, Hällum, Vara och Önum med Skarstads församling som moderförsamling till 1 maj 1920 och Vara församling därefter. Församlingen uppgick 2002 i Vara församling.

Kyrkor 

Hällums kyrka

Se även
Hällums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun