kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dalman (adelsätt)

Dalman är en adlig ätt stammande från amiralitetskassören i Stockholm Henrik Larsson (död 1651). Hans sonsöner, sedermera landshövdingen Lars Dalman (1680–1752) och sedermera vice lagmannen Olof Johan Dahlman (1685–1756), adlades 2 mars 1720 med namnet Dalman och introducerades samma år. Ätten uppflyttades 3 november 1778 i dåvarande riddarklassen.

Originalsköldebrevet i privat ägo.

Bland ättens medlemmar märks:
 Johan Wilhelm Dalman
 Vilhelm Fredrik Achates Dalman
 Lars Dalman
 Johan Dalman

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.
Ätten Dalman
Svenska adelsätter
Dhani Harrison

Dhani Harrison, född 1 augusti 1978 i Windsor, Berkshire, är en brittisk musiker, sångare och låtskrivare. Han är son till den före detta Beatles-medlemmen George Harrison och Olivia Arias. Han hjälpte till med Georges album Brainwashed, och spelar nu gitarr och sjunger i gruppen thenewno2.

Diskografi

Solo
Album
2017 – In Parallel

Med thenewno2
Album
2008 – You Are Here
2012 – thefearofmissingout
2013 – Beautiful Creatures

EP
2006 – EP001
2011 – EP002

Med With Fistful of Mercy
Album
2010 – As I Call You Down

Externa länkar 

Dahni Harrison på IMDb

Födda 1978
Brittiska rocksångare
Brittiska rockgitarrister
Män
The Beatles
Levande personer
Personer från Windsor, Berkshire
Altin Lala

Altin Lala, född den 18 november 1975 i Tirana i Albanien, är en albansk före detta fotbollsspelare, normalt i positionen som central mittfältare. Han spelade i Hannover 96 mellan 1998 och 2012, som sedan 2002 tillhör tyska Bundesliga. Lala representerade Albaniens herrlandslag i fotboll 1994-2012, där han gjorde 78 landskamper.

Källor 
FootballDatabase – Altin Lala

Albanska fotbollsspelare
Albanska landslagsspelare i fotboll
Albanska fotbollstränare
Fotbollsspelare i KS Dinamo Tirana
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i 2. Fußball-Bundesliga
Fotbollsspelare i Hannover 96
Personer från Tirana
Albanska idrottare under 1900-talet
Albanska idrottare under 2000-talet
Födda 1975
Levande personer
Män
Danagäld

Danagäld är det nordiska begreppet för den tribut som de anglosaxiska kungarna under vikingatiden fick betala för att undvika plundring av anfallande vikingaflottor som hemsökte kusten. Olav Tryggvason var den vikingahövding som först fick danagäld utbetald, 10 000 pund, då han år 991 med nittiotre skepp anlände till England. År 994 utbetalades 16 000 pund, år 1002 erlades 24 000 pund, år 1007 var summan 36 000 pund och 1012 hela 48 000 pund. Från 800-talet och fram till år 926 tvingades även Frankrike att betala danagäld för att undkomma fienden.

I en anglosaxisk krönika från 991 står att: "Det året beslöts för första gången att man skulle betala gäld till danskarna på grund av deras svåra härjningar runt kusten." Engelsmännen utbetalade mellan åren 991 och 1018 en lösensumma på cirka 97 000 kilo i rent silver, bara för att undslippa främst danskar, men även vikingar från andra nordiska länder.

Danagälden utbetalades sista gången 1018. Mycket troligt är att den silverskatt som hittades i Varnhem 1873 utgör en del av den sista Danagälden (Harrison) utbetalad till kung Knut. Varnhemsfyndet bestod av 473 silvermynt, varav 86 anglosaxiska med Ethelred och Knut den Store. Ethelred dödas i ett slag utanför London 1016, slagen av Knut den Store. Denne blev i sin tur ny kung av England. Enligt Harrison är det mycket troligt att en storman från Varnhem deltog i stridigheterna med Knut, varvid han erhöll andel i Danagälden som sedan återfanns 1873 i Varnhem.

En silverskatt från Gustavsvik utanför Kristinehamn kan utgöra en del av Danagälden. Den hittades 1880 och bestod av mer än 300 silvermynt samt "löst" silver. Minst 140 av mynten var från kung Ethelreds tid. Skattens sammansättning motsvarar den som hittades vid Varnhem, och var nästan lika stor (Myntkabinettet). Mycket troligt är att någon från Gustavsvik deltog i striderna i England. Inga skriftliga belägg finns, bara en kontext. Vid Gustavsvik finns lämningar från den tidsperioden, bland annat en fornborg. 

Båda silverskatterna från Varnhem och Gustavsvik verkar vara förskingrade i samband med inlösen. Båda är dock avbildade i vetenskaplig litteratur. Varnhemskatten till och med kopierad.

Källor 
 Vikingatidens ABC, red. Carin Orrling, Statens Historiska Museum, 1995, 
 Dick Harrison, Vetenskapens värld 2017.09.11 om Danagälden och Varnhem.
 Fornvännen 32, Varnhemsfyndet 1873, numera förskingrat? http://kulturarvsdata.se/raa/dokumentation/30aeaac0-eb0a-4114-8893-6f9caef78890
 Myntkabinettet, http://sml.myntkabinettet.se/Dalsland_Varmland_SML6/V%c3%a4rmland%20Varnum%20SML6.pdf
 Karsten Laust Krambs (2017) Danagäld myntens diversifikation 979-1016, analys av Ethelreds II mynt https://www.academia.edu/34514065/Daneg%C3%A6ld_-_m%C3%B8nternes_diversifikation_perioden_979-1016

Fotnoter 

Vikingatiden
England under vikingatiden
Danckwardt-Lillieström

Danckwardt-Lillieström är en adelssläkt med samma ursprung som den adliga släkten Danckwardt och delvis som släkten Lillieström. Danckwardt-Lillieström introducerades i Sveriges Riddarhus år 1652 som adlig släkt nummer 408.

Källor
Riddarhusets ätte- och vapendatabas
Svenskt Biografiskt Lexikon
Adelsvapen.com
Släkten Danckwardt
Svenska adelsätter
Roger Rosén

Roger Rosén, född 18 april 1974 i Arboga är en före detta svensk ishockeyspelare (forward).

Rosén inledde karriären hemma i IFK Arboga som på den tiden spelade i dåvarande div II. 1992 värvades han av Mora IK som då spelade i div 1.

Efter tre fina säsonger för Mora värvades han av Västerås IK i elitserien.
Roger Rosén gjorde fem säsonger för Västerås fram till dess nedflyttning till allsvenskan våren 2000.

Därefter spelade Rosén utomlands i den ryska och den danska ligan.

Säsongerna 2002/2003 2003/2004 spelade han för AIK. Säsongen 2004/2005 spelade han i Leksands IF där han var med och spelade upp laget tillbaka till elitserien.

Rosén vann två J-VM-silver med småkronorna 1993 samt 1994.

Roger Rosén har även en äldre bror, Johan Rosén som spelat bland annat för Luleå HF och Leksands IF. 

Rogers son, Isak född 2003 spelar i AHL

Klubbar 
 Leksands IF 2004-2005
 AIK 2002-2004
 SKA S:t Petersburg 2001-2002
 Fredrikshavn IK 2000-2001
 Västerås IK 1995-2000
 Mora IK 1992-1995
 IFK Arboga -1992

Källor

Externa länkar 
 Roger Rosén på Eurohockey.net
 Roger Rosén på Eliteprospects.com

Svenska ishockeyspelare
Ishockeyspelare i Västerås IK
Födda 1974
Män
Levande personer
Personer från Arboga
Djurklou

Djurklou (Djurklow) är en svensk adlig ätt med friherrlig rang.

Ätten härstammar från kamreraren vid riddarhuset och vid postkontoret i Stockholm Jakob Johansson. Hans andra hustru var Malin Eriksdotter, vars far Erik Ingemundsson var borgmästare i Stockholm, och som sedermera blev hustru åt Lars Tungel.

Jacob Johanssons son i andra äktenskapet, Nils Djurklou (1641–1714), upphöjdes 1680 i adligt stånd och skrev sig sedan Djurklow. Nils Djurklow var först gift med Elisabeth Morgonstierna vars mor var en Svinhufvud af Qvalstad. Nils Djurklow gifte sig andra gången 1694 i Stockholm med Anna Maria Reenstierna, dotter av kommissarien Abraham Momma, adlad Reenstierna, och Ingrid Johansdotter.

I det första äktenskapet föddes dottern Johanna Margareta (1683–1765) gift med Tomas Tersmeden (1687–1721), och den ende sonen som förde ätten vidare på svärdssidan, fortfikationsofficeren och sedermera generalmajoren och landshövdingen Nils Djurklou (1686–1758), som blev friherre 1751 och skrev sig därefter Djurklou. Därmed slöts den adliga ätten. Denne Nils Djurklou var gift med Sidonia Kalling, vars mor var syster till talmannen och borgmästaren Jakob Bunge och Bureättling.

Av sönerna bör nämnas Nils Djurklou (1727–1801) som likt fadern började sin militära karriär inom fortifikationen. Han deltog med utmärkelse i Pommerska kriget och var en framstående taktiker. Han blev slutligen överste i armén innan han tog avsked ur krigstjänsten 1785. Ätten fortlevde på svärdssidan endast på denna sida. 

Nils Gabriel (1829–1904), var en framstående folklorist, fornforskare och kulturhistoriker. Från honom härstammar alla nu levande medlemmar av ätten. Huvudmannagrenen är sedan 1940-talet bosatt i Kanada där de kallar sig Nelson.

Personer med namnet Djurklou 

 Nils Djurklou (1641–1714) gift med Elisabeth Morgonstierna och Anna Maria Reenstierna
 Nils Djurklou (1686–1758) gift med Sidonia Juliana Kalling
 Nils Djurklou (1727–1801) gift med grevinnan Ulrika Catharina Mörner af Morlanda
 Nils Adolf Djurklou (1775–1826) ogift
 Nils Gabriel Djurklou (1829–1904) gift med Hedvig Natalia (Thalia) von Hennigs, född i adelsätten von Hennigs
 Carl Gustav Nils Djurklou (1864–1951) gift med Anna von Horn af Rantzien

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Riddarhusets ätt- och vapendatabas

Noter 

Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
Bureätten
Djurö/Vindö IF

Djurö-Vindö IF är en mindre idrottsförening från de sammanhängande öarna Djurö och Vindö utanför Stockholm och Stavsnäs. Den ägnar sig bland annat åt fotboll, innebandy och simning.

Djurö-Vindö IF har cirka 750 medlemmar och startades år 1936. Klubben bildades efter en sammanslagning av Djurö IF och Vindö IK. Djurö-Vindö IF innebandy har säsongen 2010/11 anmält 11 lag till seriespel, ett herrlag och damlag samt 9 ungdomslag. Djurö-Vindö IF fotboll har flera ungdomslag och ett a-lag. Djurö-Vindö IF har en egen idrottsplats i form av Sjösalavallen i Stavsnäs. Där finns tillgång till två gräsplaner, omklädningsrum och kafeteria. 
De har också en sporthall på Djurö, Djurö sporthall, som är en av Värmdös största sporthaller.

Fotbollsklubbar i Sverige
Innebandyklubbar i Sverige
Simklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1936
Af Donner

af Donner är en svensk adlig släkt som antas härstamma från den tyska adelssläkten Donner von Lorckheim och adlades i Sverige 1772 som af Donner. Den introducerades på Sveriges Riddarhus år 1772 som adlig släkt nr. 2108.

Personer med efternamnet af Donner
 Johan af Donner (född 1952), före detta insamlingschef fälld för grovt bedrägeri och förskingring
 Johan Gustaf af Donner (1730-1808), militär och ämbetsman
 Walter af Donner (född 1968), friidrottare
 Wilhelm af Donner  (född 1943), militär

Svenska adelsätter
Stokes lag

Stokes lag är sambandet mellan friktionen på sfäriska objekt med litet reynoldstal (till exempel väldigt små partiklar) i en kontinuerlig viskös fluid. Den introducerades 1851 av George Gabriel Stokes genom att lösa ett specialfall av den i allmänhet olösbara Navier-Stokes ekvationen:

där:

F är friktionskraftenr är Stokesradien på partikeln är fluidens viskositet är partikelns hastighet.

Om en partikel faller fritt i en viskös fluid, kan man räkna ut en resulterande jämviktshastighet för partikeln.

där:

 är jämviktshastigheten för partikeln  (riktat neråt om  och uppåt om )g är tyngdaccelerationen är partikelns densitet är fluidens densitet.

Strömningsmekanik
Vetenskapliga principer uppkallade efter personer
Drake af Hagelsrum

Adelsätten Drake af Hagelsrum är en utgrening från den västgötska frälsesläkten Hand. Landshövdingen Arvid Knutsson Drake (död troligen 1618), son till fältöversten Knut Håkansson (Hand) och Märta Arvidsdotter, tillhörande de så kallade   Västbo-Drakarnas släkt, erhöll 26 november 1574 kungligt tillstånd av Johan III att upptaga moderns släktnamn Drake. Arvid Knutsson blev härigenom stamfader för adliga ätten Drake af Hagelsrum, som introducerades 1625 10/3–4/4 som adlig släkt nr 90. Han förde som oftast Drakevapnet men ättlingarna bibehöll det fäderneärvda vapnet (en uppåtvänd hand).

Hagelsrum, som ätten har fått sitt namn efter ligger i nuvarande Hultsfreds kommun i Kalmar län. Det ägdes av släkten från 1565 men indrogs till Kronan under senare delen av 1600-talet.

Personer

Alfabetiskt ordnade

 Adolf Drake (1833–1905), baptistpredikant
 Arvid Drake (1619–1687), adelsman och officer
 Arvid Drake (konstnär) (1822–1863), kanslist och tecknare
 Arvid Knutsson Drake  (död 1618), militär, landshövding och hovman
 Bror Drake af Hagelsrum (1875–1960), dekorationsmålare
 Carl Magnus Drake (1668–1739), militär
Erik Drake (militär) (1625–1674), militär och hovman
 Erik Drake (musiker) (1788–1870), musikteoretiker, musikpedagog och kompositör
 Gustaf Drake (1634–1684), militär och sjörövare
 Gustaf Axel Ludvig Drake (1834–1893), skolman och pedagogisk författare
 Gösta Drake (1867–1944), militär och idrottsledare
 Hans Drake (död 1653), militär och landshövding
 Johan Otto Drake (1847–1912), jurist och borgmästare
 Knut Drake (död 1639), kavalleriofficer och slottshövitsman
 Wolfgang Drake (1824–1863), kostymordonnatör och tecknare

Kronologiskt ordnade
 Arvid Knutsson Drake  (död 1618), militär, landshövding och hovman
 Knut Drake (död 1639), kavalleriofficer och slottshövitsman
Hans Drake (död 1653), militär och landshövding
Arvid Drake (1619–1687), militär
Erik Drake (militär) (1625-1673), militär och kammarherre
Gustaf Drake (1634-1684), militär och sjörövare
Carl Magnus Drake (1668-1739), militär
Erik Drake (musiker) (1788-1870)
 Arvid Drake (konstnär) (1822–1863), kanslist och tecknare
 Wolfgang Drake (1824–1863), kostymordonnatör och tecknare
Adolf Drake (1833–1904), lärare och baptistpredikant
Gustaf Axel Ludvig Drake (1834-1893), språklärare och läroboksförfattare
Johan Otto Drake (1847-1912), jurist och borgmästare
Gösta Drake (1867-1944), idrottsledare och militär
 Bror Drake af Hagelsrum (1875–1960), dekorationsmålare

Se även
 Drake från Västbo, medeltida adelsätt
 Drake af Torp och Hamra

Referenser

Noter

Källor 
 Drake af Hagelsrum, släkt, i Svenskt biografiskt lexikon, band 11 (1945), sida 397.
 Drake af Hagelsrum nr 90, i Adelsvapen-wiki. Bygger på Gustaf Elgenstierna: Den intorducerade svenska adelns ättartavlor, 1925–1036.

Svenska adelsätter av ursprungligen kognatisk börd
 
Svenska adelsätter
Stadsparksbadet

Stadsparksbadet är ett badhus på Sven Eriksonsgatan 29 i Stadsparken. Anläggningen ligger centralt i Borås, har bra bussförbindelser och många parkeringsplatser. Stadsparksbadet invigdes 1985 och är ett Familjebad med flera bassänger, bastur, trampoliner, gym och ett café. 

Badhuset erbjuder simskola för både barn och vuxna samt vattengymnastik. Motionsbassängen är 25 meter lång och har åtta banor, varav fyra avsedda för motionärer. Utöver motionsbassängen finns det en undervisnings- och barnbassäng, vågbassäng, hoppbassäng med trampoliner, en vattenrutschbana, klätterväggar och två bubbelpooler.

Externa länkar
 Stadsparksbadet

Badhus i Sverige
Äventyrsbad i Sverige
Borås
Sportanläggningar i Borås kommun
Sportanläggningar invigda 1985
1985 i Sverige
Diego Ribas da Cunha

Diego Ribas da Cunha, Diego, född 28 februari 1985 i Ribeirão Preto, är en brasiliansk fotbollsspelare med landslagsmeriter som spelar i brazilska Flamengo. Han är 175 cm lång och spelar som offensiv mittfältare. Han har spelat för Santos (Brasilien), Porto (Portugal), Werder Bremen (Tyskland), Juventus FC (Italien), VfL Wolfsburg (Tyskland),  Atlético Madrid (Spanien) och Fenerbahçe (Turkiet).

Titlar: Brasiliansk ligamästare 2002, 2004 (Santos), Copa America 2004, Portugisisk ligamästare 2006 (Porto). Den 25 maj 2009 blev Diego klar för Juventus för cirka 245 miljoner kr.

Källor

Brasilianska fotbollsspelare
Brasilianska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Santos FC
Fotbollsspelare i FC Porto
Fotbollsspelare i SV Werder Bremen
Spelare i Juventus FC
Spelare i VfL Wolfsburg
Spelare i Atlético Madrid
Fotbollsspelare i Fenerbahçe SK
Fotbollsspelare i CR Flamengo
Spelare i Campeonato Brasileiro Série A
Spelare i Primeira Liga
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i Serie A
Spelare i La Liga
Spelare i Süper Lig
Spelare i Concacaf Gold Cup 2003
Spelare i Copa América 2004
Spelare i Copa América 2007
Brasilianska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Brasilien
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2008
Födda 1985
Levande personer
Män
Asim Vokshi

Asim Vokshi, född 1909 i Gjakova i vilâyet Kosovo i dåvarande Osmanska riket, död 1937, var en frivillig albansk soldat i spanska inbördeskriget. Han förde befäl över bataljonen Garibaldi.

Asim Vokshi var elev vid en militärhögskola i Italien.

Källor
Enver Hoxha: The Iron Fist of Albania av Blendi Fevziu i översättning av Robert Elsie

Noter

Albanska krigare
Personer i spanska inbördeskriget
Personer från Gjakova
Personer i Kosovo under 1900-talet
Födda 1909
Avlidna 1937
Män
Du Rietz

Du Rietz (uttal ) är en svensk adlig ätt från Arras i grevskapet Artois (Flandern enligt riddarhuset) erövrat av Frankrike 1640 från Habsburgarna.  Ätten, som enligt traditionen härstammar från en fransk uradlig ätt känd sedan 1100, inkom till Sverige 1642 med den av drottning Kristina inkallade livmedikus Grégoire François Du Rietz (1607–1682) som 1651 naturaliserades och 1660 introducerades som svensk adelsman på riddarhuset under nr 666. Hans sonsons son, generallöjtnant och landshövding Anders Rudolf du Rietz (1720–1792), upphöjdes 1778 till friherrlig värdighet och introducerades 1779 med namnet Du Rietz af Hedensberg under nr 299, men ätten utslocknade redan 1797 med en av hans söner.

Den 31 december 2021 var 282 personer med efternamnet Du Rietz folkbokförda i Sverige.

Personer med namnet

 Anita Lignell Du Rietz (född 1947)), nationalekonom
 Anders Rudolf du Rietz (1722–1792), frihere, generallöjtnant, landshövding och politiker
 Arthur Du Rietz (1855–1923), grosshandlare och skeppsredare
 Carin du Rietz (1766–1788), soldat
 Charlotte Du Rietz  (1744–1820), förmodad älskarinna till Gustav III
 Einar Du Rietz (1895–1967), växtbiolog
 Elina du Rietz (född 1975), skådespelare och komiker
 Grégoire François Du Rietz (1607–1682), livmedikus
 Hugo Du Rietz (1907–1992), arkitekt
 Kerstin Blomberg, född Du Rietz (född 1949), sjuksköterska och hjälparbetare
 Kim Ekdahl Du Rietz (född 1989), handbollsspelare
 Peter Du Rietz (född 1971), museiman och författare
 Sven du Rietz, pseudonym för Frederic Sandström (1877–1952), kompositör

Källor

Externa länkar
 Släktföreningen Du Rietz

Svenska adelsätter
Hjulbas

Hjulbas är avståndet mellan främre och bakre hjulaxel på tvåaxlade fordon, till exempel personbilar, motorcyklar och många lastbilar. På skateboards mäts hjulbasen av praktiska skäl mellan brädans inre hålpar, eftersom brädorna vanligtvis säljs med förborrade monteringshål men utan hjul.

Fordonsteknik
U.S. Space & Rocket Center

U.S. Space and Rocket Center är ett museum i Huntsville, Alabama, USA som visar upp diverse rymdfarkoster från USA:s rymdprogram. Idén till museet kom från raketforskaren Wernher von Braun. Museet har över 1 500 föremål och öppnade 1970 på mark som tillhör USA:s flygvapen. 

I utställningen ingår bland annat en Saturn V-raket, en rymdstationsimulator för Skylab och rymdfärjan, Pathfinder. På området finns även en av världens första IMAX-biografer.

Externa länkar 
 U.S. Space & Rocket Centers webbplats

Museer i Alabama
Rymdfart
Huntsville, Alabama
Von Döbeln

von Döbeln är en svensk adelsätt som härstammar från Pommern. Före adlandet år 1717 var släktens namn Döbelius. Ätten introducerades på Sveriges Riddarhus år 1719 som adliga ätten nummer 1519. 

En gren upphöjdes 1809 i friherrlig värdighet (nummer 335) med Georg Carl von Döbeln, men utgick med hans son Napoleon von Döbeln 1847.

Ättens äldste kände stamfader är borgaren och handelsmannen i Greifswald, Johann Döbel. Hans sonsons son, medicine doktorn, professorn och stadsfysikusen i Rostock, Johannes Jacobus Döbelius (död 1684), ska den 6 december 1681 ha upphöjts i tysk-romerskt riksadligt stånd. Dennes son, medicine doktorn och professorn i medi­cin vid Universitetet i Lund, Johan Jacob Döbelius (1674–1743), inflyttade 1696  till Sverige och adlades 1717 21/1 i Lund av konung Karl XII med namnet von Döbeln. Han introducerades 1719 under nuvarande nr 1519. 

Generalmajoren och sekundchefen vid Nylands infanteriregemente sedermera generallöjtnanten Georg Carl von Döbeln (1758–1820), upphöjdes i friherrlig värdighet enligt 1809 års regeringsform, innebärande att endast huvudmannen innehar friherrlig värdighet, den 29 juni 1809 på Stockholms slott av konung Karl XIII och introducerades den 13 september 1810 under nr 335. Ätten utgick den 14 oktober 1847 med hans son kapten Napoleon von Döbeln.

Enligt offentlig statistik tillgänglig i december 2018 var 26 personer med efternamnet von Döbeln bosatta i Sverige.

Medlemmar av släkten

Alfabetiskt ordnade
 Johan Jacob Döbelius (1674–1743), professor i medicin, upptäckare av Ramlösa hälsobrunn
 Georg von Döbeln (1904–1995), överste 
 Georg Carl von Döbeln (1758–1820), friherre, generallöjtnant och krigshjälte, känd från Runebergs dikt Döbeln vid Jutas
 Johan Vilhelm von Döbeln (1785–1846), professor vid Karolinska institutet
 Wilhelm von Döbeln, flera personer
 Wilhelm von Döbeln (läkare) (1912-1995), flygläkare, biträdande professor 
 Wilhelm von Döbeln (militär) (1789–1813),  major, fallen i slaget vid Leipzig

Kronologiskt ordnade
 Johan Jacob Döbelius (1674–1743),  professor i medicin vid Lunds universitet, upptäckare av Ramlösa hälsobrunn
 Georg Carl von Döbeln (1758–1820), friherre, generallöjtnant och krigshjälte från finska kriget, känd från Runebergs dikt Döbeln vid Jutas
 Johan Vilhelm von Döbeln (1785–1846), professor vid Karolinska institutet
 Wilhelm von Döbeln (militär) (1789–1813),  major, fallen i slaget vid Leipzig
 Georg von Döbeln (1904–1995), överste
 Wilhelm von Döbeln (läkare) (1912-1995), flygläkare, biträdande professor

Källor

Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
Tyska adelsätter
Peter Jeppsson

Dan Peter Miguel Jeppsson, född 19 januari 1968 i Mjällby församling i Blekinge län, är en svensk politiker (socialdemokrat) och sjöofficer. Han var ordinarie riksdagsledamot 2006–2018, invald för Blekinge läns valkrets.

I riksdagen var Jeppsson ledamot i försvarsutskottet 2009–2018. Han var även suppleant i arbetsmarknadsutskottet, EU-nämnden, försvarsutskottet, Nordiska rådets svenska delegation, OSSE-delegationen, utrikesnämnden, utrikesutskottet och sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, samt deputerad i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet.

År 2011 var Jeppsson den svenska representanten i International Visitors Leadership Program (IVLP), inbjuden av USA:s utrikesdepartement. Han är också representant i Luftförsvarsutredningen 2040.

Referenser

Externa länkar 

 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 2000-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Mjällby socken
Födda 1968
Levande personer
Män
Anton Çetta

Anton Çetta, född 1920 i Gjakova i Kosovo i Jugoslavien, som vid den tiden var en provins i det dåvarande existerande Serbernas, kroaternas och slovenernas kungadöme (som senare blev Kungariket Jugoslavien), död 1995 i Pristina i Kosovo och begraven i Prizren, var av etnisk albansk härkomst; albansk folklorist med akademisk utbildning, grundare av Försoningskommitten mot blodshämnd. Han är känd för att ha försonat och skapat fred för cirka 6 000 etniskt albanska familjer som varit involverade i blodshämnd. Han lyckades på 1990-talet nästan helt utplåna traditionen med blodshämnd i Kosovo. Detta fick även positiva följder i Albanien där andra har inspirerats av hans gärning och fortsatt arbeta för försoning mellan olika släkter och för att även få bort traditionen med blodshämnd också i Albanien. Anton Çetta var katolik men arbetade för försoning mellan alla i Kosovo; oavsett vilken religiös tillhörighet personerna hade.

Anton Çetta (vars efternamn utomlands ibland stavas Çeta och Qeta) har fått en gata uppkallad efter sig i den kosovariska staden Peja. I den kosovska staden Skënderaj finns det en skola som har fått sitt namn efter Anton Çetta.

Den 30 april 2010 fick Anton Çetta Kosovas guldmedalj postumt från den sedan den 17 februari 2008 självständigt utropade Republiken Kosovas president Fatmir Sejdiu.

Källor

Fotnoter

Albanska folklorister
Personer från Gjakova
Personer i Kosovo under 1900-talet
Födda 1920
Avlidna 1995
Män