kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Juristprogrammet

Juristprogrammet är i Sverige ett utbildningsprogram vid universitet som leder till juristexamen. Motsvarande utbildningsprogram finns i de flesta länder.

Upplägg
Juristprogrammet omfattar 4,5 år, uppdelade i nio terminer. Varje år är indelat i två terminer, och skiftar dels varje sommar och dels en bit in i januari. Varje termin motsvarar 30 högskolepoäng, vilket ger totalt 270 högskolepoäng.

På juristprogrammet används betygsskalan UM, som består av betygsstegen U, B, BA och AB.

Antagning
Antagningen till juristprogrammet sker två gånger per år, under höst- och vårterminen. För att få behörighet till juristprogrammet krävs grundläggande högskolebehörighet samt Samhällskunskap 1b/1a1+1a2 och Historia 1b/1a1+1a2, eller Samhällskunskap A och Historia A.

Söktrycket har under lång tid varit mycket högt, vilket har medfört höga krav på gymnasiebetyg och/eller högskoleprovspoäng. Juristprogrammet vid Stockholms universitet har i flera år varit Sveriges mest sökta utbildning. Samtliga av de fyra mest sökta utbildningarna höstterminerna 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 och 2018 var juristprogram.

Sveriges mest sökta utbildningar höstterminen 2018 
1. Juristprogrammet, Stockholms universitet (7109 sökande)
2. Juristprogrammet, Uppsala universitet (6371 sökande)
3. Juristprogrammet, Lunds universitet (6033 sökande)
4. Juristprogrammet, Göteborgs universitet (5672 sökande)

Placering efter antal sökande, övriga juristprogram 
10. Juristprogrammet, Örebro universitet (4857 sökande)
24. Juristprogrammet, Karlstads universitet (3680 sökande)
25. Juristprogrammet, Umeå universitet (3626 sökande)

Lärosäten
I Sverige finns det sju universitet som erbjuder juristprogrammet:
Göteborgs universitet
Karlstads universitet
Lunds universitet
Stockholms universitet
Umeå universitet
Uppsala universitet
Örebro universitet
Därtill finns det svenskspråkiga juristutbildningar vid Helsingfors Universitet, upp till och med Juris Magister, samt vid Åbo Akademi, upp till och med kandidatexamen som rättsnotarie.

Rankning

QS World University Ranking  
2021 återfinns tre av Sveriges juristutbildningar:
 Stockholms universitet, plats 101-150
 Lunds universitet, plats 101-150
 Uppsala universitet, plats 151-200

Times Higher Educations rankning 
2022 återfinns sex av Sveriges juristutbildningar: 

 Lunds universitet, plats 116
 Uppsala universitet, plats 131
Stockholms universitet, plats 176
Göteborgs universitet, plats 203
 Umeå universitet, plats 351-400
Örebro universitet, plats 401-500

Referenser

Noter

Externa länkar
Juristprogrammet vid Stockholms universitet
Juristprogrammet vid Lunds universitet
Juristprogrammet vid Örebro universitet

Högskoleutbildning i Sverige
Kenyanthropus platyops

Kenyanthropus platyops är det namn som har givits åt ett fossil av en förmänniska som upptäcktes av Meave Leakey 1999. Namnet betyder "den plattansiktade människan från Kenya". K. platyops är den enda arten som är beskriven i sitt släkte. Den fossila skallen har beteckningen KNM-WT 40000, och misstänks av många paleoantropologer vara ett starkt deformerat exemplar av Australopithecus afarensis som är känd från samma område och tid, snarare än ett helt eget släkte.

Förmänniskor
Kenyanthropus
Flickan och sjötrollen

Flickan och sjötrollen, även kallad Skogsråfontänen, är en skulptur av Ivar Johnsson, placerad 1919 på Floras kulle i Kungsparken i centrala Göteborg. Skulpturen består av ett brunnskar i grå granit, vari en naken flicka i diabas står på en pelare. Kring karet finns tre sjötroll. Brunnskaret är utfört av arkitekten Arvid Fuhre.

Referenser

Externa länkar

 Kulturförvaltningen
 Floras kulle

Skulpturer i Göteborgs kommun
Skulpturer av Ivar Johnsson
1919 i Sverige
Skulpturer 1919
Skulpturer i diabas
Fontäner i Sverige
Tornby köpcentrum

Tornby köpcentrum är ett köpcentrum som ligger vid utkanten av Tornby industriområde i norra Linköping. Köpcentret ligger alldeles intill Trafikplats Linköping Norra (avfart 112) på E4. Bland dess varuhus och butiker finns bl.a. Ikea, Biltema och Willys. Det s.k. Ikanohuset innehåller också en mängd mindre butiker.

Referenser 

Byggnader och anläggningar i Linköping
Köpcentrum i Östergötlands län
Ikea Centres köpcentrum
Ardipithecus

Ardipithecus är ett släkte av allra tidigaste förmänniskorna, som befinner sig mycket nära schimpansen morfologiskt. Hittills är två arter kända. De delar dock en del drag i tänder och upprätt gång (Ardipithecus ramidus) med de senare Australopithecus. Man utgår från att Ardipithecus var skogslevande varelser, och mycket i deras skelettstruktur tyder på detta. Ardipithecus kadabba existerade för 5,8-5,2 miljoner år sedan och Ardipithecus ramidus för 5,4-4,2 miljoner år sedan.  Ardipithecus ramidus är den bäst kända av de två arterna, särskilt med de omfattande nya fynd som publicerades i oktober 2009.

Existensen av upprätt gång hos en varelse som Ardipithecus ramidus innebar en rad nya intressanta problem för forskarna. Bland annat fick den ett flertal forskare att ifrågasätta den hittills gängse tanken på att den bipedala gången utvecklades på grund av att människan flyttade ut på savannen. Ardipithecus ramidus tyder nämligen på att denna utveckling skedde tidigare,  i skogen. En av de förklaringar man har föreslagit är att bipedal gång skulle kunna vara effektiv även i träden. Diskussionen är dock långt ifrån över.  Kroppsligt sett är Ardipithecus inte så lik schimpansen som man hade kunnat vänta sig, utan byggd för ett annat sätt att röra sig.  Bäckenet är en mellanform mellan en fyrfota apas och en människas.

Se även
 Människans utveckling
 Australopithecus
 Ardipithecus kadabba
 Ardipithecus ramidus

Referenser

Externa länkar
 Specialnummer i tidskriften Science 2 oktober 2009 
 Interaktiv artikel i National Geographic Oldest human skeleton Ardi

Förmänniskor
Hominidae
Våren (skulptur av Eric Grate)

Våren är bronsskulptur av Eric Grate, som skapades 1944. Statyn föreställer en naken kvinna i helfigur stående på en sockel av granit. Den placerades ut 1950 på Kaggeledstorget i Göteborg av Charles Felix Lindbergs donationsfond. Ytterligare ett exemplar av skulpturen finns i Museiparken i Alingsås. Konstverket köptes in tillsammans med statyn Sommaren av samme konstnär.

Externa länkar 
 Charles Felix Lindbergs donationsfond

Skulpturer i Göteborgs kommun
Skulpturer av Eric Grate
Skulpturer i Alingsås kommun
Bronsskulpturer
Skulpturer 1944
Ferencváros

Ferencváros är Budapests nionde distrikt (Budapest IX. kerület). Fotbollsklubben Ferencváros TC kommer därifrån.

Budapest

it:Ferencváros
Rullfock

Rullfock är ett försegel där det med en mekanism går att från sittbrunnen beslå det genom att rulla upp det på staget.
De flesta litet större familjesegelbåtar har nuförtiden rullgenua, då det befriar en oerfaren eller liten besättning från att fira och skära ur seglet då man ligger i hamn, därmed ökande bekvämligheten. Mekanismen består i en vinda vid stagets nedre fäste, där en lina vindar upp sig då man med fockskotet drar ut det upprullade seglet. I förstagets fäste i masttoppen sitter en trissa som tillåter staget att fritt rotera. 

Vid seglingens avslutande drar man ut linan, och tvingar samtidigt staget att vrida sig och rulla upp seglet igen. Ofta finns innanför aktra och undre liken en bit av presenningstyg, så att seglet "beslår" sig själv då presenningen ytterst täcker seglet runt staget.

Arrangemanget medför något högre vikt och inverkar i viss mån ofördelaktigt på luftens rörelse kring riggen, så extrema racers brukar inte ha rullfock.

Segling
Sjötermer
Sommaren (skulptur av Eric Grate)

Sommaren eller Ung man, är en skulptur i granit av Eric Grate, skapad 1944 och utplacerad 1947 på Utmarksgatan i Bräcke i Göteborg. Konstverket köptes in av Charles Felix Lindbergs donationsfond tillsammans med skulpturen Våren av samme konstnär. Statyn visar en naken man i helfigur stående på en sockel av granit. År 2004 utsattes statyn för vandalisering och var för en tid nedtagen..

Källor

Noter

Externa länkar 
 Charles Felix Lindbergs donationsfond

Skulpturer i Göteborgs kommun
Skulpturer av Eric Grate
Hisingen
Vandaliserade konstverk
Skulpturer i granit
Skulpturer 1944
Enkel logistisk regression

Logistisk regression är en matematisk metod med vilken man kan analysera mätdata. 

Metoden lämpar sig bäst då man är intresserad av att undersöka om det finns ett samband mellan en responsvariabel (Y), som endast kan anta två möjliga värden, och en förklarande variabel (X).

Exempel:

Man är intresserad av att studera om det finns ett samband mellan mängden tjära i lungorna (X) och huruvida lungcancer föreligger (Y). Responsvariabeln kan endast anta de två värdena 'Ja' eller 'Nej', medan den förklarande variabeln (i princip) kan anta vilka positiva värden som helst.
 
Det är inte meningsfullt att försöka beskriva ett eventuellt samband mellan X och Y på en linjär form, så som är brukligt vid enkel linjär regression:

Anledningen till detta är att uttrycket  representerar ett reellt tal, medan vänsterledet, Y, endast kan anta två möjliga värden. (Det finns fler reella tal än vad som är möjliga att räkna upp; man säger att det finns överuppräkneligt många reella tal.)

Vi är intresserade av ett samband mellan sannolikheten att Y skall anta värdet 'Ja', och den förklarande variabeln X:
 
Eftersom en sannolikhet är ett tal som ligger mellan värdena noll och ett, måste funktionen f vara sådan att då X är ett reellt tal är f(X) ett tal mellan noll och ett:

I den enkla logistiska regressionsmodellen definieras funktionen f indirekt av följande samband:

Notera att om p är ett tal mellan noll och ett, så är  ett reellt tal:

Då man jämför denna matematiska modell över sambandet mellan X och Y med gjorda mätningar på X och noteringar av förekomsten av lungcancer, får man inte en perfekt överensstämmelse. De avvikelser som noteras kan ha två orsaker: 
 (1) Den matematiska modellen är olämplig och det förekommer slumpeffekter, eller 
 (2) Den matematiska modellen är lämplig och det förekommer slumpeffekter. 
Som synes kan man inte bli kvitt slumpeffekterna. Vad man däremot kan göra är att försöka att beskriva dem genom att undersöka deras frekvensfunktion. 

Den enkla logistiska regressionsmodellen utgår från att avvikelserna () mellan uttrycket  och  är bestämda av den så kallade normalfördelningen, vars fördelningsfunktion är:

Man säger att avvikelsen, , mellan modell-Y och mätdata-Y är -fördelad. 

Den enkla logistiska regressionsmodellen tar hänsyn både till sambandet mellan X och Y och till slumpens påverkan:

Sambandet mellan  och X får vi genom att invertera ovanstående ekvation:

Det är viktigt att notera att slumpeffekterna () kommer in multiplikativt i denna modell (som exponenter), till skillnad från additivt, som vid enkel- och multipel linjär regression. Detta gör det svårt att bestämma den frekvensfunktion som styr det slumpmässiga beteendet hos kvoten

Referenser 
 D. Collett, Modelling binary data, Second edition, (2003), Chapman & Hall/CRC
 G. Casella och R.L. Berger, Statistical inference, Second edition, (2002), Duxbury advanced series

Statistik
Sociologiska termer
Sahelanthropus tchadensis

Sahelanthropus tchadensis, fossilt fynd i Tchad. Enligt upptäckarna är detta fossil den äldsta kända medlemmen (arten) i det mänskliga släktträdet. Sökandet efter fossil från förmänniskor har tidigare i stor utsträckning skett kring Riftdalen i Östafrika. Fossilen upptäcktes mellan juli 2001 och februari 2002, och härstammar från sex olika individer. Ett av fynden hade ett välbevarat kranium, som fick namnet "Toumai", och man fann även rester av en käke. Tidsbestämningen av fynden har skett med hjälp av spår från faunan kopplad till fyndet. Teamet bakom upptäckten, Michel Brunet m.fl., anser att fossilen är tillräckligt avvikande från andra förmänniskor för att det ska handla om ett nytt släkte och därmed en ny art.

Stora nackhålet (foramen magnum), det hål vid skallens bas genom vilket ryggmärgen passerar, hos fossilet indikerar att det åtminstone tidvis gick upprätt när det vandrade på jorden under yngre miocen för 6-7 miljoner år sedan. Sahelanthropus har mindre hörntänder och mer markerade ögonbrynsbågar än andra idag levande hominider förutom människan. Debatten pågår dock och upptäckaren av ett fossil från en annan tidig människoart, Orrorin tugenensis, anser att Sahelanthropus snarare är en proto-gorilla.

Referenser

Externa länkar 

Förmänniskor
Hominidae
Unneröd

Unneröd är en stadsdel belägen  Uddevalla. Från början var Skogslyckan en stadsdel byggd enbart för arbetare på det då nybyggda Uddevallavarvet, i början av 1950-talet.

Skolor
Unnerödsskolan är en förskoleklass-, låg- & mellanstadieskola i Unneröd i den västra delen av tätorten Uddevalla. Skolan undervisar barn från årskurs f till 5. Skolan har en egen gymnastiksal, trä- & textilslöjd, matsal och fotbollsplan. Unnerödsskolans valspråk är "Trygghet, trivsel & kunskap". Det går ca 240 barn på skolan.

Externa länkar
Unnerödsskolan

Uddevalla
Sarod

Sarod är ett indiskt musikinstrument, som härstammar från Afghanistan och spelas med ett plektrum som oftast är gjort av ben eller kokosnötsskal. Greppbrädan är gjord av stål och saknar band. Strängarna förkortas med vänstra handends naglar.
Instrumentet har (till exempel) 4 melodisträngar, 2 bordun-strängar stämda i hög tonika (S0a), 4 hjälpsträngar, och minst 13 resonanssträngar som stäms kromatiskt, till skillnad från på sitar där de stäms efter tonerna som används i den spelade ragan. Det finns ingen standard hur man stämmer melodi- eller hjälpsträngarna.

Framstående musiker 
 Ali Akbar Khan
 Vasant Rai

Externa länkar
 chandrakantha.com: Sarod
 Amjad Ali Khan's homepage

Stränginstrument
Orrorin

Orrorin är ett släktnamn som har givits åt några av de tidigaste mänskliga eller människoliknande fossilen. De är cirka 6 miljoner år gamla. Den enda kända arten är Orrorin tugenensis. 

Släktet uppvisar flera hominida drag som inte står att finna hos den tidigare Sahelanthropus. Upptäckten av Orrorin har fått paleoantropologerna att fundera, eftersom den även uppvisar fler hominida drag än den betydligt senare Australopithecus. Den utgör också ett stöd för de forskare som menar att bipedalismen utvecklades i träden och inte på savannen. 

Framför allt är det överarmsbenet och tuggapparaten som uppvisar stora likheter med betydligt modernare människor. Det verkar också som om orrorins diet var betydligt mer människolik än dess senare efterföljare. Upptäckten av Orrorin har fått flera att fundera på om Australopithecus är en sidogren på det mänskliga familjeträdet.

Referenser 

Förmänniskor
Hominidae
Hironobu Sakaguchi

, född 25 november 1962 i Hitachi, Ibaraki, Japan, är en japansk speldesigner, regissör, producent och tidigare filmregissör. Han är skaparen av Final Fantasy-spelserien och hans spel har sålts i mer än 100 miljoner exemplar. Han lämnade Square Enix och grundade en studio vid namn Mistwalker år 2004.

Arbete

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Hironobu Sakaguchis profil, intervjuer och fotogalleri på Square Haven People Database
 
 Mistwalker

Födda 1962
Män
Levande personer
Japanska datorspelsutvecklare
Japanska datorspelsproducenter
WP:Projekt Japan
Personer från Ibaraki prefektur
Merseybeat

Merseybeat, British beat eller Beat music är en stil av rockmusik som utvecklades i Liverpool, England i början av 1960-talet. Musiken innehåller influenser från rock and roll, doo wop, skiffle, R&B och soulmusik. Det mest kända bandet som förde fram musikstilen är utan tvekan Beatles, men även band som Gerry and the Pacemakers och The Searchers var delaktiga i dess spridning över världen. Namnet kommer från floden Mersey som flyter strax utanför Liverpool. Liverpool var en ganska rå arbetarstad och soundet ansågs till en början vara hårt. Influenserna var många och den omfattande sjöfarten i Liverpool, som ger mycket kontakt med omvärlden, har påverkat att staden blev födelseort för Merseybeaten.

Typiska drag för merseybeaten är:
Ett gruppsound (till skillnad från ett vokalt/instrumentalt sound)
Stämsång. Relativ enkel stämsång med få stämmor, till skillnad från den samtida surfrocken.
Bright sång med fränhet och ibland ylningar
Gitarr som totalklang och inte samma uppdelning mellan lead- kompgitarr som t. ex. Dick Dale (företrädare för surfrocken).

Källor
 Leigh, S., (2004) Twist and Shout!: Merseybeat, The Cavern, The Star-Club and The Beatles (Nirvana Books),  (updated version of Let's Go Down to the Cavern)

Externa länkar
Mersey Beat-tidskrift, inklusive genrens historia
Merseybeat-nostalgi

Musikgenrer
Musik i Liverpool
Musik under 1960-talet
Tvärsnittsstudie

En tvärsnittsstudie (även tvärsnittsundersökning eller cross-sectionell studie, en. cross sectional study) är en vetenskaplig undersökning av ett antal personer som utförs vid ett enda tillfälle. Den ger alltså en bild av en population vid en viss tidpunkt eller under ett kort tidsintervall. Övriga undersökningar är endera prospektiva eller retrospektiva. 

Med en tvärsnittsstudie kan man till exempel mäta prevalens av en viss sjukdom. Om man även mäter exponering för misstänkta sjukdomsframkallande ämnen eller mediciner kan det undersökas om exponeringen oftare förekommer bland sjuka än bland friska, man kan dock inte reda ut om sjukdomen eller exponeringen kom först. 

I en tvärsnittsstudie använder man sig av flera fall samtidigt vid ett undersökningstillfälle, man vill även kunna generalisera d.v.s. att studien ska representera hela den population man avser att mäta. Detta kan vara användbart för t.ex. företag som via enkäter och marknadsundersökningar vill kunna undersöka sätt att marknadsföra sina produkter.

Man bör vara uppmärksam på att tvärsnittsstudier innebär risk för skensamband.

Det föreligger en betydande skillnad gentemot longitudinella studier i och med att longitudinella studier undersöker subjekten under en lång tidsperiod.

Syfte
Att beskriva förekomst och utbredning av en sjukdom i befolkningen.
Att upptäcka samband mellan sjukdomsförekomst och andra faktorer som kan ge idéer om sjukdomens etiologi.
Att ge bakgrundsinformation (baseline) inför en fall-kontroll, kohortstudie eller interventiv studie.
Att ge underlag för diagnostisk screening.
Att ge underlag för företag i marknadsföringssyfte.

Se även 
Fall-referentstudie
Kohortstudie
Biostatistik
Longitudinell studie

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Giddens, A. (2007). Sociologi (4:e uppl.), Lund: Studentlitteratur.
 Graziano, A., & Raulin, M. (2010). Research Methods: A Process of Inquiry (7:e uppl.).  Boston: Allyn & Bacon.
 Lohr, S. (2010). Sampling: Design and Analysis (2:a uppl.). Boston: Cengage Brooks/Cole.

Statistik
Forskningsmetoder
Rysslands federationssubjekt

Ryssland är en federation som består av 84 federationssubjekt (ryska: субъе́кт[ы] федерации). Dessa federationssubjekt har alla lika federala rättigheter i det att de har lika stor representation, det vill säga två delegater var, i Federationsrådet. Däremot varierar deras autonoma rättigheter.

De 84 federationssubjekten ingår i Rysslands federala distrikt.

Vart och ett av federationens federationssubjekt hör till följande kategorier:

Lista över federationssubjekt

a.  Jämlikt artikel 13 i Leningrad oblasts stadga är oblstets styrande organ placerade i staden Sankt Petersburg. Sankt Petersburg omnämns dock inte officiellt som oblastets administrativa centrum.

b.  Jämlikt artikel 24 i Moskva oblasts stadga är oblstets styrande organ placerade i staden Moskva med omgivningar och över hela oblastets område. Moskva omnämns dock inte officiellt som oblastets administrativa centrum.

Se även
Rysslands ekonomiska regioner

Källor

Federationssubjekt
Federationssubjekt
Regionala politiska indelningar
Ryska federala myndigheter
Stånga landskommun

Stånga landskommun var en kommun på Gotland.

Administrativ historik 
Kommunen bildades i Stånga socken när de svenska kommunalförordningarna trädde i kraft 1863. Vid kommunreformen 1952 blev den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Burs och När. Den utökade kommunen hade 2 187 invånare den 31 december 1951.

Den 1 januari 1971 bildades Gotlands kommun, varvid denna, liksom öns övriga kommuner och Gotlands läns landsting, upplöstes. När Stånga landskommun upplöstes hade den 1 767 invånare.

Kommunkoden 1952-1971 var 0909.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen först Stånga församling. Vid kommunreformen 1 januari 1952 tillkom församlingarna Burs och När.

Geografi
Stånga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 119,26 km², varav 118,84 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Stånga landskommun fanns tätorten Stånga, som hade 228 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 11,5 procent.

Näringsliv
Vid folkräkningen den 31 december 1950 var huvudnäringen för landskommunens (med 1952 års gränser) befolkning uppdelad på följande sätt:

68,3 procent av befolkningen levde av jordbruk med binäringar
17,7 procent av industri och hantverk
4,2 procent av samfärdsel
4,1 procent av handel
2,5 procent av husligt arbete
2,3 procent av offentliga tjänster m.m.
1,1 procent av ospecificerad verksamhet.

Av den förvärvsarbetande befolkningen (851 personer) jobbade bland annat 67,2 procent med jordbruk med binäringar. 29 av förvärvsarbetarna (3,4 procent) hade sin arbetsplats utanför landskommunen.

Befolkningsutveckling
 Befolkningsutveckling i Stånga landskommun 1870-1960

Stapeln för 1950 avser kommunens gränser efter reformen 1952.

Politik

Andrakammarval 1952-1968 
Siffrorna är avrundade så summan kan vara en annan än 100.

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Referenser

Indelningar i Gotlands kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gotlands län
Havdhems landskommun

Havdhems landskommun var en tidigare kommun på sydvästra delen av Gotland.

Administrativ historik
Havdhems socken blev landskommun när de svenska kommunalförordningarna trädde i kraft 1863. 

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med kommunerna Eke, Grötlingbo, Hablingbo, Näs och Silte. Den utökade kommunen hade 2 720 invånare den 31 december 1951.

Den 1 januari 1964 överfördes från Havdhems landskommun och Eke församling till Hemse landskommun och Alva församling ett obebott område omfattande en areal av 0,16 kvadratkilometer land.

Den 1 januari 1971 bildades enhetskommunen Gotlands kommun, varvid denna kommun, liksom öns övriga och Gotlands läns landsting, upplöstes. När Havdhems landskommun upplöstes hade den 2 042 invånare.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen först Havdhems församling. Vid kommunreformen 1 januari 1952 tillkom församlingarna Eke, Grötlingbo, Hablingbo, Näs och Silte.

Geografi
Havdhems landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 206,07 km², varav 205,65 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Havdhems landskommun fanns tätorten Havdhem, som hade 346 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 14,6 procent.

Näringsliv
Vid folkräkningen den 31 december 1950 var huvudnäringen för landskommunens  (med 1952 års gränser) befolkning uppdelad på följande sätt:

63,5 procent av befolkningen levde av jordbruk med binäringar
18,8 procent av industri och hantverk
5,9 procent av handel
5,6 procent av samfärdsel
2,8 procent av offentliga tjänster m.m.
2,4 procent av husligt arbete
0,3 procent av gruvdrift
0,6 procent av ospecificerad verksamhet.

Av den förvärvsarbetande befolkningen (1 134 personer) jobbade bland annat 61,6 procent med jordbruk med binäringar. 18 av förvärvsarbetarna (1,6 procent) hade sin arbetsplats utanför landskommunen.

Befolkningsutveckling
 Befolkningsutveckling i Havdhems landskommun 1870-1960

Stapeln för 1950 avser kommunens gränser efter reformen 1952.

Politik

Andrakammarval 1952-1968 
Siffrorna är avrundade så summan kan vara en annan än 100.

Mandatfördelning i valen 1942-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun