kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
FedCon

FedCon (förkortning för Federation Convention) är ett science fiction-konvent som även inkluderar viss fantasy. Konventet äger rum i Tyskland och organisatörerna hävdar att det är Europas största science fiction-konvent. Konventet äger rum på våren varje år sedan 1992. 2005 var sista året den hölls i Bonn och från 2006 blir det i stället i Fulda. 

Många skådespelare och andra viktiga science fiction-personligheter är något som kännetecknar konventet, förutom många visningar av filmer och TV-avsnitt på storskärm. Från början var den ett rent Star Trek-konvent, men har utvecklats under åren till mer än så. 

Bland de viktigaste skådespelarna som varit på FedCon kan nämnas Leonard Nimoy (Spock), William Shatner (James T. Kirk), Brent Spiner (Data), Avery Brooks (Benjamin Sisko), Kate Mulgrew (Kathryn Janeway) och Jolene Blalock (T'Pol) från olika Star Trek-serier. Dessutom har skådespelare från Babylon 5, Battlestar Galactica, Star Wars, Buffy, Farscape, Andromeda, Stargate och Xena närvarat.

Externa länkar 
FedCon (på engelska)

Science fiction-kongresser
Star Trek
Lyrestads församling

Lyrestads församling är en församling i Vadsbo kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Mariestads kommun i Västra Götalands län och ingår i Amnehärad-Lyrestads pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1995 ett eget pastorat för att därefter till 2004 vara moderförsamling i pastoratet Lyrestad, Hassle, Berga, Färed och Enåsa. Församlingen införlivade 2004 Enåsa, Hassle, Berga och Färeds församlingAR. Från sammanslagningen 2004 till 2006 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att från 2006 ingå i Amnehärad-Lyrestads pastorat.

Organister

Kyrkor 
Berga kyrka
Enåsa kyrka
Färeds kyrka
Hassle kyrka
Lyrestads kyrka
Sjötorps kyrka

Se även
Lyrestads socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Indelningar i Mariestads kommun
Församlingar i Skara stift
Snöplog

En snöplog är ett redskap för snöröjning. Tidigare var det ofta en kilformad anordning av trä som drogs av häst och plöjde undan snön. Vanligen fanns en metallskena på den ena sidan för att den skulle röra sig i vägens längdriktning och inte halka åt sidan. Det var viktigt när man ville få bort snö från en vägs ena sida och det var snö endast på plogens ena sida.
När bilar började tillverkas så kunde de ersätta hästen. Plogen kunde monteras framtill på en bil.

I Sverige ersattes de gamla hästdragna plogarna alltmer av motordrivna maskinplogar under 1920- och 30-talen. Under 1930-talet kunde taxibilar ha en plog på bilen och sköta snöröjning. Eftersom en personbil är ett relativt lätt fordon kunde det bli besvärligt när det kommit mycket snö. Med en stång kopplad till en buss så kunde bussen skjuta på taxibilen bakifrån som då kunde forcera avsevärda snödrivor.

På senare tid är plogar vanligtvis tillverkade i metall och monterade på lastbil, traktor eller andra typer av maskiner. Den ursprungliga formen är kilformad med en spets framtill, spetsplog.

En enklare variant är att ha ett snöblad, diagonalplog, som föser snö endast framåt eller åt ena sidan. En fördel med diagonalplogen är att den kan fösa all snön till ena sidan och inte som en spetsplog som föser snön åt båda hållen.

Önskar man, med en spetsplog, få snön åt endast en sida får man använda endast halva plogens bredd och då fösa snön åt ena hållet. På senare tid är diagonalplogar vanligtvis försedda med hydraulik som kan ändra bladets vinkel för att få snön till den sida som önskas. Vid snöröjning av gatukorsningar är det en stor fördel att enkelt kunna ändra vinkeln och få snön där det är lämpligt.

Vid stora snödjup är dock spetsplogen överlägsen en diagonalplog, eftersom en diagonal utsätter fordonet för en sidoriktad reaktionskraft i motsatt riktning till den sida som snön föses. Vid stora snödjup blir denna kraft så stor att fordonet får problem att färdas i vägens färdriktning eftersom den riskerar att kana åt sidan.

En lösning som blivit allt vanligare på senare tid är vikplogen som i princip är ett snöblad som kan vinklas på mitten så att det blir en spetsplog. Den får då antingen en diagonalplogs eller en spetsplogs fördelar, beroende på inställning. Den kan dock bara användas i låga hastigheter, då den aero- eller hydrodynamiska formen inte kan optimeras.

För att få maximal bredd på den snöröjda vägen kan en vinge användas, som föser undan snön längre åt sidan och även upp och över snökanter. En sådan vinge kan även användas för att ta bort höga snökanter som skymmer sikt eller försvårar kommande snöröjning. På våren kan vingen användas för att fösa undan snö till vägrenen så att det snabbt smälter fram en snöfri och torr vägkant. Då undviks att smältvatten från snökanter rinner in på vägen. Detta är viktigt ur trafiksäkerhetssynpunkt eftersom vatten som rinner in på vägen, när det blir kväll, kan frysa till is och orsaka halka.

Vid snöröjning av breda vägar kan två lastbilar köra i bredd (tandemplogning). De klarar då vägen i ett svep.

Se även
Snöslunga
Snöröjning

Källor

Externa länkar 

Motorredskap
Snöröjning
Vintertrafik
Thinner

Thinner är ett lösningsmedel som används för att tunna ut oljebaserade målarfärger, eller som rengöringsmedel.

Beskrivning
Thinner är en lättflytande vätska utgörande en blandning av estrar, alkoholer och aromatiska kolväten.

Ångor från thinner påverkar hjärnan och har en bedövande effekt. Det har därför, särskilt av ungdomar, använts som en drog (thinnersniffning). Inandning av ångorna kan medföra allvarliga störningar i hjärnaktiviteten och dödsfall har inträffat. Det är därför, sedan 1961, enligt lag förbjudet att sälja thinner till ungdom under 18 år.

Källor

Alternativ till thinner kan vara:
 terpentin
 aceton
 lacknafta
 toluen

Lösningsmedel
Kedträskgruvan

Kedträskgruvan är en nedlagd zinkgruva (men där bröts även koppar, bly, silver och guld) drygt 2 km öster om sjön Kedträsket, Norsjö kommun. Gruvan ligger i Skelleftefältet och drevs av Boliden AB 1989-1991 samt 1998-2000. Djup cirka 350 meter. Mellan Kedträsket och Kedträskgruvan ligger Uddengruvan.

Gruvor i Västerbotten
Gruvor i Norsjö kommun
Bergsbruk
Hälgångare

Hälgångare är djur som vid gång sätter hela fotsulan i marken. Exempelvis är primater och björnar hälgångare.

Se även
Tågångare
Tåspetsgångare

Externa länkar

Zoologi
Schweiz Grand Prix 1982

Schweiz Grand Prix 1982 var det fjortonde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1982. Detta var det första Schweiz Grand Prix sedan  men också det sista. Eftersom racing var förbjuden i Schweiz sedan 1955, kördes loppet på Dijon-Prenois-banan i Frankrike ca 200 km från den schweiziska gränsen.

Rapport
Keke Rosberg låg länge bakom men närmade sig de ledande Renaultbilarna. När René Arnoux' motor exploderade befann sig finländaren på andra plats och närmade sig snabbt Alain Prost. På näst sista varvet kom Prost för långt ut i Bretellekurvan vilket gav Rosberg tillfälle att köra om och ta ledningen och därefter vinna loppet. Vinsten var Rosbergs första och med den tog han ledningen i VM-tabellen när två deltävlingar återstod.

Resultat 
 Keke Rosberg, Williams-Ford, 9 poäng
 Alain Prost, Renault, 6 
 Niki Lauda, McLaren-Ford, 4 
 Nelson Piquet, Brabham-BMW, 3 
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW, 2 
 Elio de Angelis, Lotus-Ford, 1 
 Michele Alboreto, Tyrrell-Ford
 Nigel Mansell, Lotus-Ford
 Derek Daly, Williams-Ford 
 Andrea de Cesaris, Alfa Romeo
 Brian Henton, Tyrrell-Ford
 Bruno Giacomelli, Alfa Romeo
 John Watson, McLaren-Ford 
 Eliseo Salazar, ATS-Ford
 Marc Surer, Arrows-Ford 
 René Arnoux, Renault (varv 75, insprutning)

Förare som bröt loppet 
 Eddie Cheever, Ligier-Matra (varv 70, hantering)
 Manfred Winkelhock, ATS-Ford (55, chassi)
 Jean-Pierre Jarier, Osella-Ford (44, motor) 
 Jacques Laffite, Ligier-Matra (33, hantering)
 Teo Fabi, Toleman-Hart (31, motor) 
 Raul Boesel, March-Ford (31, vattenläcka) 
 Rupert Keegan, March-Ford (25, snurrade av)
 Derek Warwick, Toleman-Hart (24, motor) 
 Roberto Guerrero, Ensign-Ford (4, motor) 
 Patrick Tambay, Ferrari (0, personskada)

Förare som ej kvalificerade sig
 Chico Serra, Fittipaldi-Ford 
 Tommy Byrne, Theodore-Ford 
 Mauro Baldi, Arrows-Ford

Noteringar
 Keke Rosbergs första F1-vinst.

VM-ställning

 

1982 i Frankrike
Motorsportevenemang i Frankrike
Schweiz Grand Prix
Bjursele

Bjursele är en by i Norsjö kommun i Västerbottens län. Byn ligger bredvid sjön Bjurselet, 13 km öster om Norsjö samhälle.

Historia
Soldaten Lars Larsson Knipa (1743-1804) från rotet 83 Knipa i Ersmark, Skellefteå socken och född i Kusmark, Kågedalen, begärde den 13 september 1777 hos landshövdingen att få inrätta ett nybygge i Bjursele. Den 20 september bestämdes att det skulle hållas en syn på området. Lars Larsson gjorde anspråk på ängar som man i Pjäsörn tidigare gjort anspråk på. Det gällde ängar på ömse sidor om Bjurmyrbäcken, på ömse sidor om Bjurselet samt fräkenskörden i Björnträsket och Näverkåtaträsket. Ängarna gav tillsammans 16 skrindor hö. Pjäsörn gick inte emot Lars Larsson Knipas utsyning, även om inte någon syn ännu hade hållits. Därmed var Bjursele grundat och Knipas träbyggnad där en sida utgjordes av en bergvägg var den första bosättningen på platsen. Idag står en samlingslokal med tillhörande bagarstuga i byn - Kniiplogen, döpt efter byns grundare (om än med mer dialektalt färgad stavning).  
Byns äldsta bevarade hus är från 1782.

Namnet Bjursell
Lars Larsson Knipa hade tre barn: Catharina Larsdotter, (1778-1778), Jakob Larsson (1779-1862) samt Lars Larsson-Bjursell (1782-1859). Sistnämnde var den förste att använda ortsnamnet som efternamn. Denne Larsson-Bjursell fick i sin tur fyra barn, varav en gavs samma namn som fadern: Lars Larsson Bjursell (1810-1899).  Larsson Bjursell gifte sig 1832 med Chatarina Olofsdotter (1801-1855) och en av deras söner gavs också han namnet Lars. Denne Lars, som var den siste att använda det dubbla efternamnet Larsson-Bjursell (1843-1887), gifte sig 1865 med Maria Magdalena Persdotter (1840-1915). Tillsammans fick Lars och Maria Magdalena åtta barn, vilka blev de första att använda efternamnet Bjursell utan tillägg av Larsson. Släkten Bjursell lever ännu kvar i Norsjö kommun.

Kulturmiljö
Odlingslandskapet är representativt för inlandets lidbebyggelse, samtidigt som det representerar den omfattande myrodlingsverksamheten i länet. 
Stenvalvsbron på länsväg AC 791 över Bjurselebäcken byggdes 1924 av Oskar Finnberg, Norsjö, är utpekad som kulturhistoriskt värdefull.

I Bjursele framodlades, runt förra sekelskiftet, Bjurseleklövern.
Kortfilmen "Bröder i midnattssol" med Lennart Jähkel och Jacob Nordenson spelades 2015 in i Bjursele.

Personer från orten
 Författaren Stieg Larsson bodde i sin ungdom i byn, och beskrev Bjursele i sin roman Män som hatar kvinnor som "i det närmaste en reklamaffisch för västerbottnisk landsbygd".
 Musikern Björn Yttling är uppvuxen i Måggliden nära Bjursele, och på LP:n Seaside Rock finns spåret Next Stop Bjursele, där det beskrivs hur en Roland D-50 hade kunnat hindra en postbuss från att köra i ån i Bjursele.
 Sångaren Tommy Körberg var som spädbarn fosterbarn i byn.

Referenser

Orter i Norsjö kommun
Idrottsskada

Idrottsskada är en skada som uppkommit genom utövande av sport. Idrottsskador kan uppkomma plötsligt, till exempel när ett slag mot buken i boxning ger ruptur av mjälten, eller när en hälsena går av. Många idrottsskador uppkommer genom kumulativ stress på en kroppsdel, vilket då kallas belastningsskada. Risken för idrottsskador ökar av monoton träning, häftiga styrkeprov, repetitiva rörelser, och för att personen inte återhämtar sig efter träningen.

Ofta uppstår idrottsskador när en idrottare överanvänder en speciell kroppsdel under idrottandet. Till exempel skadas löpares knän ganska ofta, liksom tennisspelares armbågar, något som kallas tennisarmbåge.

Idrottsskador hör ofta tätt samman med professionellt utövad sport, och de flesta lag har med sig en sjukgymnast och har nära samröre med sjukvården.
Prokansler

Prokansler är en akademisk titel för ställföreträdaren för en universitetskansler.

Sverige 
Prokanslern var i Sverige den lokale ställföreträdaren för universitetskanslern, vilken vanligtvis bodde i Stockholm. Fram till 1893 hade varje universitet sin egen kansler. Ett prokanslersämbete fanns inrättat i Uppsala universitets äldsta konstitutioner och inrättades successivt vid Åbo akademi och Lunds universitet. Det var de lokala stiftens biskopar som, vid sidan av sitt biskopsämbete, innehade detta statliga ämbete. Alla prokanslerer hade tidigare varit professorer. 

Enligt 1876 års universitetsstatuter skulle prokanslern "göra sig underrättad om alla universitets angelägenheter, lärarnas verksamhet, undervisningens gång och de studerandes sedliga förhållanden samt med upplysningar, råd och påminnelser där han så nödigt aktar, främja universitets väl och anseende". Han hade rätt att utan rösträtt delta i konsistoriets sammanträden och skulle yttra sig till exempel i stipendie- och tjänstetillsättningsfrågor. 

Som en följd av samhällets modernisering under 1900-talet med ökade kommunikationer ansågs prokanslersämbetet mindre nödvändigt. Som ett led i separerandet mellan kyrka och universitet, och samt till följd av den opinion och kritik som riktade mot prokanslerernas tolkning av universitetsstatuterna i en del tillsättningsärenden, avvecklades prokanslersämbetet successivt under 1900-talet. Definitivt beslut härom fattades 1934, varvid de då fungerande prokanslererna skulle sitta sin ämbetstid ut. Prokanslern i Lund biskop Edvard Magnus Rodhe blev emeritus 1948 och prokanslern i Uppsala ärkebiskop Erling Eidem 1950.

Källor
 Oloph Bexell, "Prokanslersämbetets avveckling och frågan om Nathan Söderbloms utnämning 1914." Nya professorer. Installation 2014. (Acta Universitatis Upsaliensis, Skrifter rörande Uppsala universitet. B. Inbjudningar, 176) , s. 7-41.

Akademiska titlar
Paråkning

Paråkning är en konståkningsgren där man åker två och två. Paråkning har ingått i Olympiska vinterspelen sedan 1908.

I paråkning finns det olika så kallade element. Dessa element är:
 Lyft – Lyftelementet innebär att mannen lyfter upp kvinnan över sitt huvud. Dessa kategoriseras genom vilket grepp man använder och vilken position man har vid lyftet.
 Kast – Ett kast är när mannen assisterar kvinnans hopp, och hon landar själv. 
 Tvist – 
 Dödsspiral –
 Parpiruett – När åkarna håller i varandra under en piruett. Kan bestå av olika variationer i piruettställningar.
 Sida vid sida – Kan bestå av flera olika element, där båda åkarna utför samma element samtidigt.

I ett lång- eller friåkningsprogram ska även alla elementen finnas med men där får/måste man ha flera av vissa element.

Konståkning
Joggning

Joggning innebär att man springer lätt i syfte att öka sitt välbefinnande, eller som uppvärmning inför löpning eller annan idrott. 

Joggning kan även fungera som träningsmetod för alla typer av konditionssporter. Det kan även förekomma i viktminskningssyfte, för att hålla sig i form eller som ett led i en hälsosam livsstil. Att jogga i lugnt tempo är också bra mot träningsvärk.

Ploggning är en variant av joggning där man samlar upp och källsorterar skräp man hittar längs löprutten.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fysisk aktivitet
Friskvård
Löpning
Skellefteå buss

Skellefteå buss AB, tidigare Skelleftebuss AB, är ett helägt kommunalt bussbolag tillhörigt Skellefteå kommun. Bolaget bildades 1974, efter en sammanslagning av tre bussbolag.

Förutom att marknadsmässigt utföra kollektivtrafik, har Skellefteå buss i uppdrag att utföra lokaltrafik med buss i Skellefteå tätort utan ekonomisk ersättning från kommunen.

Under maj 2010 lämnade Konkurrensverket in en stämningsansökan mot Skelleftebuss. Konkurrensverket anser att "företaget genom sin närvaro på marknaden har hindrat andra bussbolag från att verka och växa på marknaden för beställningstrafik", vilket strider emot stadgarna för kommunala och offentliga företag. Den 12 juli 2013 i Stockholms tingsrätt fick bussbolaget ett domslut som förbjuder Skelleftebuss AB att bedriva beställningstrafik, där andra än kommunen är beställare. I slutet av juli meddelande Skellefteå Stadshus AB att de inte skulle överklaga tingsrättens dom.

Referenser

Externa länkar 

 
Företag bildade 1974
Transport i Skellefteå kommun
Svenska bussbolag
Svenska företag med kommunalt ägande
Företag i Skellefteå
Trafikhuvudmän
Shere Khan

Shere Khan är en fiktiv tiger i Rudyard Kiplings novellsamling Djungelboken från 1894.

Ordet "shere" (eller "shir") betyder "tiger" eller "lejon" på persiska, hindi och punjabi, och "khan" betyder "suverän", "kung" eller "militärledare" – i en rad språk som är influerade av mongolerna.

I boken försökte han döda Mowgli på grund av att han hatar människor. Han försökte bland annat få de yngsta vargarna att göra uppror mot ledaren Akela, men det slutar med att Mowgli körde iväg Shere Khan och hans allierade med en brinnande kvist. Senare i boken lyckades Mowgli, tillsammans med Gråbroder, döda Shere Khan och flå honom.

Övrigt 
Shere Khan förekommer i de tecknade versionen av Djungelboken av Disney och dess uppföljare med röst av Olof Thunberg på svenska och George Sanders på engelska. Men olikt boken blir Shere Khan inte dödad i filmerna. 

I den tecknade serien Luftens hjältar går han på två ben, saknar svans och är en extremt förmögen, inflytelserik och skrupelfri affärsman. Hans röst gjordes av Tony Jay.

Externa länkar 

Fiktiva tigrar
Litterära figurer som tolkats av Disney
Fiktivt affärsfolk
Fiktiva figurer introducerade 1894
Figurer i Djungelboken
Venera 1

Venera 1 () var den första interplanetariska rymdsonden och hade som mål Venus. Den sköts upp den 12 januari 1961 av Sovjetunionen och passerade Venus den 19 maj samma år. Venera 1 var det andra uppdraget i Veneraprogrammet.

Venera 1 var en viktig milstolpe i hur rymdsonder designades. Under merparten av sin flygning var spinnet (rotationen) stabiliserad. Detta var den första rymdsond som gjorde korrigeringar under dess flygtid, genom att gå in i 3-axelstabilisering, fixerad på solen och stjärnan Canopus. Om den hade nått Venus hade den gått in i en annan typ av stabilisering, med fixeringen på solen och jorden, och för första gången använt en parabolantenn för att sända data.

Instrument 

Venera 1 hade en massa på 643,5 kg och bestod av en cylinderformad kropp, cirka 2 meter lång, 1 meter i diameter med en kupol på toppen. Det interna trycket var 1,2 atmosfärer av torrt kväve och interna fläktar upprätthöll jämn distribution av värme. 

Två solpaneler sträcktes från cylindern och laddade batterierna. En två meter parabolantenn var avsedd att skicka data från Venus till jorden på 922,8 MHz. En annan 2,4 meter lång antenn användes för att överföra data under tiden då farkosten fortfarande var nära jorden.

Rymdsonden bar med sig flera vetenskapliga instrument: en magnetometer fäst på antennen, två jonfångare för att mäta solvinden, Mikrometeoroid-detektorer, och Geigermätare och en natriumjod-scintillator för mätningar av den kosmiska strålningen. Ett experiment fastsatt på en av solpanelerna mätte temperaturen på den experimentella ytbeläggningen. Infraröda och/eller ultravioletta radiomätare kan också ha funnits på rymdsonden. I cylindern fanns det en KDU-414-motor för korrigeringar under flygningen.

Uppdraget 

Man sköt upp Venera 1 i två steg, först placerade man ut den 7 ton tunga Sputnik 8 i bana runt jorden med en Molnijaraket. Från en 229 × 282 km bana sköts Venera 1 mot Venus med en fyrstegsmotor. Detta var första gången man testade denna mycket effektiva metod att göra uppskjutningar i omloppsbana. 

Tre framgångsrika telemetriska sessioner gjordes, vilka samlade in data om solvinden och den kosmiska strålningen nära jorden, vid jordens magnetopaus, och den 19 februari på ett avstånd av 1 900 000 km. Efter upptäckten av solvinden med Luna 2, skaffade Venera 1 de första bevisen för att denna plasma var konstant närvarande i djuprymden. Sju dagar senare gjordes nästa planerade telemetriska session, men den misslyckades.

Mellan den 19 och 20 maj 1961 passerade Venera 1 Venus på omkring 100 000 km avstånd och gick in i en heliocentrisk bana. Med hjälp av det brittiska radioteleskopet vid Jodrell Bank, kan några svaga signaler ha fångats upp från Venera 1 i juni. Sovjetiska ingenjörer tror att Venera 1 misslyckades på grund av överhettning av en sol-sökarsensor.

Källor 

The Soviet Exploration of Venus

Fotnoter

Sovjetunionens rymdprogram
Veneraprogrammet
Utforskningen av Venus
1961 i Sovjetunionen
Rymdfartsåret 1961
Förenade Nederländerna

Förenade Nederländerna kan syfta på:

 Republiken Förenade Nederländerna – en nederländsk stat åren 1581-1795
 Suveräna furstendömet Förenade Nederländerna – ett suveränt furstendöme i Västeuropa åren 1813-1815
 Kungariket Förenade Nederländerna – en nederländsk stat åren 1815-1839 som bestod av Nederländerna, Belgien och Luxemburg
Sommardäck

Sommardäck är de däck som lämpar sig att ha på en bil sommartid.

Gummiblandning 
Sommardäck utmärker sig genom en specifik gummiblandning. Gummit som används till sommardäck är gjort för att behålla optimal mjukhet och elasticitet vid temperaturer över 7°C. När temperaturen sjunker under 7°C grader hårdnar gummit, vilken leder till att däcket har sämre prestanda.

Sommardäck i världen

Sverige 
I Sverige får man sedan 2010 inte ha sommardäck under perioden 1 december–31 mars om vinterväglag råder, och det uppmanas att montera vinterdäcken den 1 november. 	Mönsterdjupet på sommardäck skall vara minst 1,6 mm.

Med vinterväglag menas att det finns snö, is, snömodd eller frost på någon del av vägbanan.

Övriga Europa 
Även i övriga delar av Europa krävs ett mönsterdjup på minst 1,6 mm.

Se även 
 Vinterdäck

Referenser

Noter 

Däck och fälgar
Däck
Trafik
Bärgningsfordon

Bärgningsfordon, bärgningsbil, är ett fordon som används för att bärga fordon som på grund av något fel inte går att framföra med egen motor.

Bärgningsbilar för transport av personbilar och mindre lastbilar är ofta byggda på bilar med ram tex, Chevrolet, Ford och Toyota. Bilarna har ett lyftaggregat och en winsch på vanligast 3,6 till 5 ton. Dessa bilar kallas också city- eller garagebärgare då de oftast kommer in i låga garage och in på trånga ställen.

Tungbärgare är ett bärgningsfordon avsedd för större fordon, främst lastbilar. Den är ofta utrustad med starka vinschar för 20-35 tons dragkraft.De flesta tungbärgare har en särskild lyftbom avsedd för att lyfta lastbilar i bladfjädrar, lyftbalkar och framvagn. En tungbärgare är oftast byggd på ett vanligt lastbilschassi som sedan registreras som bärgningsfordon hos bilprovningen efter att lämpliga redskap monterats.

En känd bärgningsbil i populärkulturen är Bärgarn i Disneys film Bilar.

Externa länkar

http://www.transportstyrelsen.se/sv/vagtrafik/Fordon/Fordonsregler/Koder-for-fordonsuppgifter/Karosserikoder/Lastbil/

Fordon
Trafik
Lyftdon