kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hjärsta gård

Hjärsta herrgård ligger i Örebros nordvästra del, invid villaområdet Hjärsta och hyresbostadsområdet Baronbackarna. Den har adress Hjalmar Bergmans väg 162. Före 1937 låg den inom Längbro landskommun.

Byggnaden är av trä i två våningar. Bottenvåningen härstammar från det tidiga 1700-talet, medan övervåningen tillbyggdes omkring 1790. Byggnaden innehåller 16 rum. Renoveringar har skett omkring 1840, 1918 och 1940. Herrgården ägs sedan 1980 av Mikaels församling.

Gården omnämns första gången 1483, då en Lasse Jönsson "i Hiærstom" omtalades som nämndeman. På 1550-talet omfattade byn fyra gårdar, samt en utjord. På 1600-talet redovisas Hjärsta som tre och ett halvt skattehemman. I början av 1700-talet förvärvade slottsskivaren Anders Strokirk större delen av byn, och bildade Hjärsta säteri. Siste private ägaren var godsägare Henning Larsson, som 1938 sålde egendomen till Örebro stad. Ägandelängden finns närmare beskriven i nedanstående källa .

Större delen av Hjärstas ägor ligger idag under stadsbebyggelse. En del av parken kom att upptas av trafikleden Västerleden.

Se även
Hjärsta, stadsdel och villaområde

Referenser

Tryckta källor
Svenska Län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse. Del I Bokförlaget Svenska Län AB, Göteborg 1950
Hjärsta har minnen från vikingatiden. Nerikes Allehanda den 10 juni 2009.

Herrgårdar i Närke
Byggnader och anläggningar i Örebro
Patrik Hagberg

Patrik "Arne" Hagberg, född den 20 augusti 1984 är en svensk innebandyspelare som spelar med AIK och landslaget.

Klubbar
AIK
Järfälla IBK
Hässelby SK
Råsunda IS
Caperiotäby FC

Externa länkar 
Innebandy.se - Patrik Hagberg

Svenska innebandyspelare
Födda 1984
Levande personer
Män
Division 1 i fotboll 1987

Division I i fotboll 1987 var 1987 års säsong av Division I som bestod av två serier, med 14 lag i varje serie. Denna säsong var den första med division 1, tidigare var det division II som var Sveriges näst högsta division. I praktiken var det inte mycket mer än namnet som ändrades. Varje serievinnare gick upp till Allsvenskan och de två sämsta degraderades till Division II. Det gavs 2 poäng för vinst, 1 poäng för oavgjort och 0 poäng för förlust.

Serier

Norra 
Djurgårdens IF vann serien och gick till Allsvenskan.

Södra 
Gais vann serien och gick till Allsvenskan.

Källor

Referenser

Fotboll i Sverige 1987
1987
Fotbollssäsongen 1987
Hat Yai internationella flygplats

Hat Yai internationella flygplats (IATA: HDY, ICAO: VTSS) är den största flygplatsen i Hat Yai, Södra Thailand. Den är under ledning av Airports of Thailand, PCL. Flygplatsen är också en viktig inkörsport för muslimer på sin årliga pilgrimsfärd till Mecka. Nuförtiden är det mer än 800.000 passagerare, 9.500 flygningar och 12.000 ton gods som hanteras på denna flygplats.

Destinationer

Inrikes

Internationell

Olyckor och tillbud 
 Under bombexplosionerna 2005 i Songkhla, var en bomb planterad vid avgångshallen av thailändska separatister. Bomben exploderade den 3 april 2005, och dödade en passagerare och skadade 10.
 Den 14 januari 2017 totalhavererade ett stridsflygplan, Saab 39 Gripen, från Wing 56 under en flyguppvisning vid flygplatsen. Piloten, Sqn Ldr Dilokrit Pattavee, omkom i samband med kollisionen med rullbanan.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Hat Yai International Airport, Officiell webbsida
 

Flygplatser i Thailand
En dåres försvarstal (TV-serie)

En dåres försvarstal är en svensk TV-serie från 1976. Den regisserades av Kjell Grede på förslag av Ingmar Bergman, vars bolag Cinematograph AB producerade serien. TV-serien är baserad på August Strindbergs självbiografiska äktenskapsroman En dåres försvarstal.

Serien hade premiär den 17 november 1976. Den repriserades i mars 1980 och sändes åter under strindbergsåret 2012, med början den 17 juni.

Rollista i urval 
Bibi Andersson - Maria
Gösta Ekman d.y. - Axel
Tomas Bolme - Marias första man
Gerd Hagman - Marias mor
Lisbeth Zachrisson - Mathilde
Grynet Molvig - Marias väninna
Arne Källerud - fästmöns far
Marie Göranzon - Abel
Lars Edström - vännen
Claire Wikholm	
Öllegård Wellton
Rebecca Pawlo
Folke Hjort	
Öllegård Wellton

Referenser

Externa länkar 

Svenska August Strindberg-filmatiseringar
Svenska miniserier från 1970-talet
TV-seriestarter 1976
TV-serieavslutningar 1976
Ingmar Bergman
Svenska TV-serier baserade på böcker
Dansk lantgås

Dansk lantgås är en typisk lantrasgås, rörlig och verksam. Den kommer egentligen från halvön Jylland och har ursprung från vikingatiden. Den är en tämjd form av grågåsen och har en härdiga karakteristik, liknande den svenska ölandsgåsen.

Beskrivning och egenskaper 
Fjäderdräkten på gässen kan variera. Det förekommer individer som är brokiga, vita, med brungrå partier på huvud, hals, rygg och lår. Andra individer motsvarar nästan helt den vilda grågåsen i färg.

Under den tid då gåsskötsel var allmännare än idag fanns på Jylland en medelstor typ av tamgås. Den var förnöjsam och lämpade sig på magrare bete. I slutet av 1700-talet var gäss vanliga fjäderfän på gårdarna. Stora gåsflockar betade på byarnas gemensamt åker- och betesmarker. Så den danska lantgåsen utvecklades utan större "förädlingsyfte" med andra tamgäss i Europa, liksom den tyska emdengåsen eller den franska toulousegåsen.

Se även 
 Lista över tamgåsraser

Externa länkar 

Tamgås
Mamma (moln)

För släkrelationen mamma, se moder

Mamma är ett kännetecken hos moln som har juverliknande utväxter på undersidan.

Mamma förekommer mest hos huvudmolnslagen cirrus, cirrocumulus, altocumulus, altostratus, stratocumulus, och cumulonimbus.


Referenser

Noter

Tryckta källor

Galleri 

Ytterligare kännetecken och följemoln
Rynningeviken

Rynningeviken är ett tidigare naturreservat, sedan 2015 en del av naturreservatet Oset och Rynningeviken öster om Örebro. Det ligger omedelbart norr om Svartån, vid åns utflöde i Hjälmaren. Naturreservatet bildades år 1995. Här har man försökt återskapa strandängar som översvämmas på våren och lockar häckande fåglar. I området finns även beteshagar, urskogsartade strandskogar och grunda vassvikar.

Vattenparken
Vattenparken ligger i den södra delen av naturreservatet. Här låg tidigare Örebros gamla oljehamn med oljecisterner och andra fabriksbyggnader. (År 1969 angjorde sista tankbåten oljehamnen.) Åren 1976–1992 utgjorde Rynningeviken, då benämnd som Venafältet, en del av Klockarängens skjutfält, ett skjutfält till Livregementets grenadjärer. Efter att den militära grundutbildningen vid regementet upphörde, köpte Örebro kommun marken med visionen att göra om det till ett strövområde.

I samband med bildandet av Rynningeviken beslutades att detta område skulle saneras. Istället har man anlagt kullar, dammar och promendvägar. Från Garphyttans nationalpark och naturreservatet Latorpsängarna flyttade man hö som fick fröa av sig. Över 200 växtarter finns nu i parken. Centralt i området ligger Naturens hus, en restaurang och mötesplats för området. En ny bro åver Lillån förbinder området med den norra delen av naturreservatet.

På södra sidan om Svartån finns Osets naturreservat.

Bron mellan Oset och Rynningeviken
En gång- och cykelbro mellan Rynningeviken och Oset invigdes den 5 maj 2010. Den är av typen holländsk klaffbro. Broklaffens rörelser sköts med hydraulik och styrs från brovakten vid Skebäcksbron. Den segelfria höjden är 3,80 m.

Vanliga växter

Getväppling
Väddklint
Gulmåra
Ängsviol
Kråkvicker
Johannesört
Liljekonvalj
Tjärblomster
Prästkrage
Svärdslilja
Skogsnäva
Midsommarblomster
Liten blåklocka
Fackelblomster
Gullviva
Ängsskallra
Kabbeleka
Vitsippa
Blåsippa
Flockfibbla
Käringtand

Vanliga fågelarter

Skäggdopping
Gråhakedopping
Häger
Knölsvan
Grågås
Kanadagås
Vitkindad gås
Bläsand
Kricka
Gräsand
Skedand
Knipa
Brun kärrhök
Fiskgjuse
Rörhöna
Sothöna
Mindre strandpipare
Tofsvipa
Brushane
Enkelbeckasin
Rödbena
Skrattmås
Fiskmås
Fisktärna
Mindre hackspett
Gulärla
Näktergal
Sävsångare
Svartvit flugsnappare
Stjärtmes
Stare
Bofink
Rosenfink
Gulsparv
Sävsparv

Se även
 Oset
 Erik Rosenberg

Referenser

Noter

Tryckta källor
Oset och Rynningeviken (Serien Naturreservat i Örebro län) Utgiven av Örebro kommun 2006
Det nya fågellivet Utgiven av Örebro kommun 2006
Den nya floran Utgiven av Örebro kommun 2006
Åke Norén, Alf Rune: Kaptenens ord är lag. Welins tryckeri, Örebro 2003.

Webbkällor
Örebro kommun om klaffbron

Grönområden i Örebro
Naturskyddsområden bildade 1995
Strandskogar
Bengt Gabrielsson (Oxenstierna)

Bengt Gabrielsson (Oxenstierna) (d.ä.), född omkring 1550 och död 12 april 1591, var ett svenskt furstligt råd.

Bengt var son till Gabriel Kristiernsson och hans hustru Beata Trolle. Han började sin bana 1575 som hertig Carls kammarjunkare och utnämndes till hans hovmarskalk 1578. Året därpå följde han hertig Carl på dennes friareresa till Pfalz och förordnades 1580 till hans furstliga råd, marskalk och guvernör över Södermanland, Närke och Värmland. Ett bevis på hertigens förtroende för Bengt Gabrielsson var att han i sin frånvaro 1582 förordnade honom att förestå hela hans furstendöme. Genom sin nära lojalitet till hertig Carl blev kom han konflikt med kung Johan III.

Bengt Gabrielsson var gift första gången 1579 med Sigrid Gustafsdotter (Tre Rosor) och andra gången 1589 med Brita Posse. Han var far till riksskattmästaren Gabriel Oxenstierna och "Resare-Bengt", Bengt Oxenstierna.

Källor

Externa länkar

Män
Födda okänt år
Avlidna 1591
Svenska guvernörer
Lagmän i Värmland
Ätten Oxenstierna
Kansas Lottery Indy 300 2007

Kansas Lottery Indy 300 2007 var den fjärde deltävlingen i IndyCar Series 2007. Racet kördes den 29 april på Kansas Speedway. Dan Wheldon fortsatte sin totala dominans på ovalerna, med att ta sin andra seger för säsongen. Han sparade sitt bränsle så bra att han kunde klara sig på ett mindre depåstopp och vinna med arton sekunders marginal. Med segern utökade Wheldon sin mästerskapsledning till 27 poäng, sedan polevinnaren Tony Kanaan haft ett problemfyllt race. Scott Dixon slutade fyra och var den som närmast skuggade Wheldon i sammandraget. Hélio Castroneves och Dario Franchitti blev tvåa och trea i racet, och bägge tog sig förbi Kanaan, och var de som låg närmast bakom Dixon sammanlagt.

Slutresultat

2007 i USA
Kansas
2007
Gustaf Oxenstierna (1626–1693)

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna af Korsholm och Wasa, född den 16 mars 1626, död den 18 november 1693 var ett svenskt riksråd och militär.

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna föddes på Mörby slott som son till Gabriel Bengtsson Oxenstierna och hans hustru Anna Banér. Han var bror till Gabriel Gabrielsson och Bengt Gabrielsson Oxenstierna af Korsholm och Vasa och 9 andra syskon. Efter fulländade studier företog han med sin bror Bengt 1646–1648 en utrikes resa. Efter hemkomsten infördes han vid drottning Kristinas hov, och utnämndes 1653 till hennes överkammarherre. Han intresse låg dock mera åt att få bli militär, och Karl X Gustav förordnade honom istället till överste för Hälsinge regemente och därefter för artilleriet. Han följde som sådan kungen under hans fälttåg i Polen, Tyskland och Danmark, och befordrades 1657 till generalmajor. 1668 utnämndes han av förmyndarstyrelsen till rikstygmästare. Efter att vid 1672 ha varit lantmarskalk utsågs han 1673 till riksråd och krigsråd. I juni 1673 sändes han med några andra som fullmyndig legat till ryska hovet i Moskva för att meddela Karl XI:s tillträde till regeringen och förnya vänskapsförbundet mellan Sverige och Ryssland. Vid sin återkomst 1674 utsågs han att under Krister Horns frånvara föra högsta befälet över krigsmakten och under danska kriget 1675–1677 hade han ansvaret för försvarsanstalterna i Södermanland. 1678 förordnades han till lagman i Karelens lagsaga.

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna gifte sig 1665 med drottning Kristinas hovjungfru Augusta Maria Babezin (1641–1675). Efter hennes död gifte han 1679 om sig med Barbro Cruus af Edeby, friherrinna Cruus af Gudhem (1643– levde ännu 1711).

Barn med första hustrun:
 Hedvig Eleonora (1666, levde ännu 1719)
 Anna Augusta (1670–1755) gift med sin styvbror Axel Sparre (död 1717)
 Gabriel (1672–1711)  kornett, överstelöjtnant, död i fångenskap i Moskva
 Gustaf (1675–1723) generalmajor, gift med friherrinnan Christina Kurck

Referenser

Noter

Övriga källor 

Svenska riksråd under 1600-talet
Svenska generaler
Lantmarskalkar
Födda 1626
Avlidna 1693
Män
Svenska militärer under 1600-talet
Deltagare i tredagarsslaget vid Warszawa
Gustaf
Krigsråd
Albin Lagerqvist

Gustaf Albin Lagerqvist, född 23 augusti 1915 i Oscars församling, död 31 augusti 1991 i Oscars församling, var en svensk fysiker.

Albin Lagerqvist disputerade 1948 vid Stockholms högskola och var professor i fysik vid Stockholms universitet. Lagerqvist var verksam inom området molekylspektroskopi och vid flytten från Stockholms högskola i centrala Stockholm till fysikinstitutionen vid Vanadisvägen i Stockholm byggde han upp ett stort laboratorium med flera högupplösande spektrografer. Hans specialintresse var rotationsupplösta molekylspektra där han studerade störningar i linjerika spektra i allmänhet på tvåatomiga molekyler. Han samarbetade under många år med Nobelpristagaren Gerhard Herzberg i Ottawa, Kanada, och tillbringade långa perioder vid Herzbergs institut i Ottawa. Han blev 1980 ledamot av Vetenskapsakademien.

Källor 
Kungl. vetenskapsakademien, Matrikel 1991, ISSN 0302-6558, sid. 67. 

Fotnoter

Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1915
Avlidna 1991
Poznań-Ławicas flygplats

Poznań-Ławicas flygplats (polska: Port lotniczy Poznań-Ławica) är en internationell flygplats belägen 5 kilometer väster om centrala Poznań i Polen. Flygplatsen byggdes år 1913 och är en av de äldsta i Polen.

Externa länkar
Flygplatsens officiella webbplats 

Flygplatser i Polen
Flygplatser invigda 1913
Henrik Wallgren (zoolog)

Lars Henrik Wallgren, född 25 juni 1928 i Helsingfors, död 14 augusti 2014, var en finlandssvensk zoolog. Han disputerade 1954 vid Helsingfors universitet där han senare blev professor i zoologi. Han invaldes 27 februari 1980 som utländsk ledamot av svenska Vetenskapsakademien.

Källor 
Kungl. vetenskapsakademien, Matrikel 1991, ISSN 0302-6558, sid. 85.

Noter

Externa länkar 

Finländska professorer i zoologi
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1928
Avlidna 2014
Finlandssvenska professorer
Diprotodon

Diprotodon är ett släkte utdöda däggdjur som inkluderade de största kända pungdjuren. De är nära släkt med vombater och räknas som dessa till ordningen fåframtandade pungdjur. Släktet Diprotodon består av fyra arter.

Beskrivning 

Den grova kroppsbyggnaden kan jämföras med noshörningar utan horn. Fötterna var utrustade med klor och därför antas att de grävde efter rötter. Den största arten, Diprotodon optatum, nådde en mankhöjd upp till två meter, en kroppslängd upp till tre meter samt en vikt upp till c:a 2,5 ton. Diprotodon minor var ungefär en tredjedel mindre.

Utbredning 

Fossil av Diprotodon hittades i nästan hela Australien, främst i kontinentens södra delar med undantag av Tasmanien. Däremot hittades ben på King Island som ligger nära Tasmanien. De mest kända fynden kommer från saltträsket Callabonna i södra Australien. Där hittades även rester av individer från familjen Dromornithidae som tillhör andfåglarna. Diprotodon levde huvudsakligen under pleistocen för 1,6 miljoner år sedan, de dog ut för 45 000 till 25 000 år sedan. Fossil av Diprotodon optatum hittades i hela Australien men Diprotodon minor var troligen begränsade till kontinentens sydöstra del.

Föda och levnadssätt 

Diprotodon var troligen växtätare som levde av blad, rötter, kvistar och bark. Troligen åt de främst grova växter med taggar. I nämnda saltträsk upptäcktes rester av djurens maginnehåll med sodaörter (Salsola) och andra amarantväxter. I vissa fall hittades fossil av flera individer vid samma ställe och därför antas att de levde i grupper. Liksom hos vombater hade deras pung öppningen bakåt. Diprotodon jagades troligen av ödlesläktet Megalania.

Referenser 

 Paul S. Martin: Quaternary Extinctions. The University of Arizona Press, Tucson Ariz 1984, 1989. 
 Arno H. Müller: Lehrbuch der Paläozoologie. Bd 3. Vertebraten. Teil 3 Mammalia. 2. Auflage. Gustav Fischer, Jena 1989.

Externa länkar 

Fåframtandade pungdjur
Förhistoriska däggdjur
Diprotodontia
Anna Carlstedt

Anna Maria Kristina Carlstedt, född 23 juli 1971, är utbildningsledare och författare. Hon leder Systembolagets forskningsråd och är tidigare ordförande för Svenska Röda Korset, Forum för idéburna organisationer med social inriktning samt IOGT-NTO.

Carlstedt är yrkesverksam vid KTH - The Royal Institute of Technology  som utbildningsledare. Hon avlade filosofie doktorsexamen 2005 på avhandlingen La poésie oraculaire de Nostradamus: langue, style et genre des Centuries, som handlar om Nostradamus författarskap. Tillsammans med Jan Stolpe översatte hon även Nostradamus Profetior: anno 1555. Hon har på samma förlag utgivit Poeter och profeter tillsammans med Anders Cullhed (2010),  Furstinnan och stjärntydaren (2014) samt RenässansRebeller: från Cecilia Vasa till kung Kristina (2020). 

Carlstedt var mellan 2009 och 2015 förbundsordförande för IOGT-NTO, den första kvinnliga ordföranden i organisationens historia. 2015 valdes hon därtill till ordförande i Svenska Röda Korset. Carlstedt har också varit ordförande för Forum för frivilligt socialt arbete samt suttit i Cancerfondens styrelse.

År 2016 publicerade hon boken Julmust: historia, hemligheter, hajp om som fick pris av Svenska måltidsakademin i kategorin dryckeslitteratur. I oktober samma år slutade hon som ordförande för Röda Korset efter meningsskiljaktigheter med dess övriga styrelse. Den 20 december 2016 utsågs hon av regeringen till nationell samordnare mot våldsbejakande extremism.

Bibliografi
 2002 - 
 2005 - 
 2008 - 
 2010 - 
 2014 - 
 2015 - 
 2016 -

Källor

Externa länkar
 Anna Carlstedts blogg
 

Svenska översättare
Svenskspråkiga översättare
Översättare från franska
Personligheter inom svensk godtemplarrörelse
Svenska forskare under 2000-talet
Födda 1971
Levande personer
Kvinnor
Personer inom nykterhetsrörelser i Sverige
ABC Supply Company A.J. Foyt 225 2007

ABC Supply Company A.J. Foyt 225 2007 var den sjätte deltävlingen i IndyCar Series 2007. Racet kördes den 3 juni på Milwaukee Mile. Tony Kanaan tog sin andra seger för säsongen, och tog sig in i mästerskapskampen på allvar. Dario Franchitti byggde vidare på sin vinst i Indy 500, och slutade tvåa. Med det gick han för första gången upp i mästerskapsledning av IndyCar Series. Dan Wheldon blev av med mästerskapsledningen, men slutade ändå på tredje plats i tävlingen, och tappade bara ströpoäng till Franchitti. Scott Dixon kom in till tävlingen som mästerskapsledare, och genom en fjärdeplats tappade han till en sammanlagd tredjeplats, men hade i högsta grad kontakt med täten.

Slutresultat

2007 i USA
Milwaukee
2007
Suhaila Seddiqi

Suhaila Seddiqi, född 11 mars 1949 i Kabul, död 4 december 2020 i Kabul, var en afghansk politiker och läkare. Hon var hälsominister 2001–2004. 

Hon studerade medicin i Moskva under kommunistregimen. Seddiqi blev en pionjär då hon som kvinna fick titeln general, då hon fick titeln "surgeon general" av Najibullahs kommunistregering. 

Seddiqi var en av få kvinnor under talibanregimen som vägrade bära burka. Hon upprätthöll också sin ställning som kirurg under talibanregimen.

Efter talibanernas fall utnämndes hon 2001 till hälsominister. Hon blev därmed den första kvinna som utnämnts till minister sedan kommunisttiden.

Referenser

Externa länkar 

 Biografi i Los Angeles Times.

Afghanska politiker under 2000-talet
Födda 1949
Avlidna 2020   
Kvinnor
Kvinnohistoria
Afghanistans ministrar
Karl Georg Wingstrand

Karl Georg Wingstrand, född 2 mars 1919, död 2 november 1992, var en dansk-svensk zoolog. 

Wingstrand disputerade 1953 vid Lunds universitet på en avhandling om hypofysen hos ryggradsdjur. 1956 blev han professor i zoologi (komparativ anatomi) vid Köpenhamns universitet. Han invaldes 1980 som utländsk ledamot av svenska Vetenskapsakademien. År 1986 mottog han Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lunds Linnépris i zoologi.

Källor 
Kungl. vetenskapsakademien, Matrikel 1991, ISSN 0302-6558, sid. 86.

Noter 

Danska zoologer
Danska professorer
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Alumner från Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1919
Avlidna 1992
Professorer i zoologi
Katowice-Pyrzowices flygplats

Katowice-Pyrzowices flygplats (polska: Port lotniczy Katowice-Pyrzowice) är en internationell flygplats belägen i Pyrzowice, 30 kilometer norr om Katowice i Polen. På flygplatsen finns två passagerarterminaler samt en fraktterminal.

Externa länkar
Flygplatsens officiella webbplats

Flygplatser i Polen
Katowice
Karl Sandels

Karl Sandels, född 5 november 1906 i Stockholm, död 26 januari 1986, var en svensk fotograf.

Biografi
Karl Sandels var son till fotografen Knut Hjalmar Sandels och Eva Johanna Hultgren, sonson till fotografen Carl Sandels och brorson till Gösta Sandels.

Sandels började fotografera i 12-13-årsåldern. År 1924 fick han en idrottsbild publicerad i Dagens Nyheter och 1926 började Sandels vid Stockholms Dagblad som 1931 slås samman med Stockholms-Tidningen. Mellan 1934 och 1948 drev Sandels bildbyrån Sandels Illustrationsbyrå.

Efter att ha slutat som aktiv fotograf 1942 var Sandels 1942–1960 ombudsman och verkställande direktör för Svenska Fotografers Förbund. Han var även verksam som kursledare och lärare. År 1961 startade Sandels tidskriften Fotonyheterna. Sandels finns representerad vid Moderna museet i Stockholm. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Bibliografi
Fotografens värld. En vägledning i fotografyrket, 1958

Litteratur
Fotografer. Curt Götlin, Anna Riwkin, Karl Sandels, Moderna Museet Fotografiska museet 1977

Källor
 Adelskalendern 1923

Noter

Externa länkar

Svenska direktörer
Svenska fotografer under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Fotografer från Stockholm
Bureätten
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1906
Avlidna 1986
Män
Jan Högbom

Jan Arvid Högbom, född 3 oktober 1929 i Gustav Vasa församling i Stockholm, är en svensk astronom. 

Högbom doktorerade 1959 vid universitetet i Cambridge och är docent i astronomi och har varit verksam vid Stockholms observatorium. Han blev 1981 ledamot av Vetenskapsakademien. Han är mest känd för att ha utvecklat algoritmen CLEAN som används för att behandla bilder tagna med radioteleskop för att maximera deras vetenskapliga nytta och minimera de störningar som instrumenten introducerar.

Algoritmen CLEAN har fortsatt stor användning inom såväl radioastronomi som andra fält och användes bland annat för att skapa bilden av det supermassiva svarta hålet i M87 galaxens kärna.

Högbom har varit gift med Kerstin Fredga.

Källor 
Kungl. vetenskapsakademien, Matrikel 1991, ISSN 0302-6558, sid. 59. 

Fotnoter

Externa länkar 

Svenska docenter
Radioastronomi
Svenska astronomer under 1900-talet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1929
Levande personer
Alumner från Universitetet i Cambridge