kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rödnäbbad hocko

Rödnäbbad hocko (Crax blumenbachii) är en starkt utrotningshotad hönsfågel i familjen trädhöns. Arten är endemisk för Brasilien.

Utseende och läten 
Rödnäbbad hocko är en stor (84 cm) och mestadels svart trädhöna. Hanen är glansigt svart med vitt på undergump och undre stjärttäckare. På huvudet syns en lång och krullig hjässtofs samt rödorange näbbknöl och strupflik. Benen är svarta. 

Honan saknar strupflik, är kanelröd på undergump och undre stjärttäckare samt har fint rostmarmorerade vingpennor och kortare, vitbandade bröstfjädrar. Benen är skära. Lätet beskrivs i engelsk litteratur som ett lågt "woop" under födosök och ett "eeee-oooo" om den störs.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer i låglandsskogar i sydöstra Brasilien. Utbredningsområdet är mycket litet och fragmenterat, och världspopulationen uppskattas till endast mellan 130 och 170 vuxna individer. Den minskar i antal, men ett framgångsrikt program för återinförsel till viss del bromsat utvecklingen. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som starkt hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Johann Friedrich Blumenbach (1752-1841), tysk anatomist och antropolog.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Brasilien
Mélissa Nkonda

Mélissa Nkonda, född 6 november 1990 i Saint-Saulve, är en fransk sångerska.

Karriär 

Hon blev känd år 2009 då hon deltog i den sjunde säsongen av La Nouvelle Star, den franska versionen av Idols, där hon slutade på nionde plats. Hon släppte sin debutsingel "Nouveaux horizons" den 14 februari 2011 vilken blev framgångsrik inte bara i Frankrike utan även i Belgien. Den 2 maj 2011 släppte hon sitt debutalbum med samma titel och som nådde 39 plats på den franska albumlistan där det tillbringade 20 veckor. Den 1 augusti samma år släpptes hennes andra singel "J'ai fait tout ça pour vous" som hon framför tillsammans med den engelska sångerskan V V Brown.

Diskografi

Album

Singlar

Referenser 
Mélissa Nkonda på iTunes

Externa länkar 
Officiell webbplats

Födda 1990
Kvinnor
Levande personer
Franska sångare under 2000-talet
Gulknölshocko

Gulknölshocko (Crax daubentoni) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utbredning 
Den förekommer i llanos i nordöstra Colombia och angränsande norra Venezuela.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den franske naturforskaren Edmé Louis d’Aubenton (eller Daubenton) (1732-1788).

Bildgalleri

Noter

Externa länkar

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Gulnäbbad hocko

Gulnäbbad hocko (Crax fasciolata) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende och läte 
Gulnäbbad hocko är en stor (75 cm) trädhöna. Hanen är svart med bar hud kring ögat, slickad krullig huvudtofs och bjärt gult kring näbbroten. Honan har liknande tofs men beigefärgad undersida, vitbandad ovansida och vita spetsar på stjärtpennorna. Underarten pinima, av vissa urskild som egen art (se nedan) är mindre med hos honan nästan vitaktig undersida och i mycket mindre utsträckning bandad ovansida.

Utbredning och systematik 
Gulnäbbad hocko delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Crax fasciolata pinima – förekommer i nordöstra Brasilien; betraktas som egen art av IUCN, "belemhocko".
 fasciolata-gruppen
 Crax fasciolata fasciolata – förekommer i lågland från Brasilien till Paraguay och nordöstra Argentina
 Crax fasciolata grayi – förekommer i östra Bolivia

Underarten pinima urskiljs sedan 2014 som egen art av BirdLife International och IUCN, "belemhocko".

Status och hot 
IUCN kategoriserade tidigare arten som livskraftig. Sedan 2014 bedömer IUCN hotstatus för underartsgrupperna (eller arterna) var för sig. Taxonet pinima anses ha en mycket liten världspopulation som understiger 50 vuxna individer. Den bebor den mest avskogade delen av Amazonområdet och är också utsatt för hårt jakttryck. Den kategoriseras därför som akut hotad. Gulnäbbad hocko i begränsad mening (fasciolata och grayi) är mycket vidare spridd och talrikare, beskriven som ganska vanlig. Populationen tros dock minska kraftigt i antal till följd av avskogning och jakt, och listas därför som utrotningshotad i kategorin sårbar.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Gulflikig hocko

Gulflikig hocko (Crax globulosa) är en utrotningshotad fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende 
Gulflikig är en stor och huvudsakligen svart marklevande trädhöna med en kroppsläng på 82-89 centimeter. Hanen är helsvart med en krullig tofs och vit undergump. Näbben är svart med en rödaktiga, ibland gulaktiga, hud kring ögat, knöl på näbben samt hängande flikar. Benen är svarta. Honan liknar hanen men har rostfärgad undergump. Lätet är en ljus fallande vissling.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer i fuktiga områden i sydöstra Colombia till norra Bolivia och västra Amazonområdet i Brasilien.

Status och hot 
Denna art har en mycket liten världspopulation på under 1000 vuxna individer. Den tros dessutom ha minskat mycket kraftigt till följd av jakt. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som starkt hotad.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Större hocko

Större hocko (Crax rubra) är en mycket stor fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar. Den förekommer från Mexiko söderut genom Centralamerika till västra Ecuador. Arten minskar kraftigt i antal till följd av hårt jakttryck och skogsavverkningar.

Utseende och läte 
Större hocko är en mycket stor hönsfågel med långa ben och lång stjärt. Hanen är 87–92 cm lång och väger nästan 5 kg, medan honan blir 78–84 cm.

Hanen är svart med vitt på nedre delen av buken och undergumpen. På huvudet syns en stor raggig eller krullig tofs och en lysande gul knöl på näbben. Liknande svarthockon är också svart med gul vaxhud, men saknar knölen och huvudtofsen är mycket mindre. 

Honan har unikt för Crax-arterna tre färgformer, oftast rostfärgad, svartakig eller, sällsynt, tvärbandad. Den rostfärgade formen förekommer inte i Mexiko och den bandade inte i Sydamerika. Mellanformer förekommer också. 

Lätena varierar från djupa dånande ljud till ljusa skall.

Utbredning och systematik 
Större hocko delas in i två underarter med följande utbredning:
 Crax rubra rubra – förekommer i regnskog från östra Mexiko till västra Ecuador
 Crax rubra griscomi – förekommer på Cozumel (utanför Yucatánkusten, Mexiko); eventuellt utdöd

Levnadssätt 
Större hocko förekommer i fuktiga tropiska skogar, numera sällan annat än i skyddade eller mycket avlägsna områden. Den ses vanligen på marken, enstaka eller i smågrupper, men födosöker också i träd. Födan består mestadels av frukt, men kan också ta animalisk föda, både ryggradslösa djur och ryggradsdjur.

Status och hot 
Större hocko är upptagen på naturvårdsunionen IUCN:s röda lista som sårbar. Den har minskat kraftigt i antal på grund av hårt jakktryck och habitatförlust. Världsbeståndet uppskattas till 40 000–50 000 vuxna individer.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Alagoashocko

Alagoashocko (Mitu mitu) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar. Den förekom tidigare i Brasilien men är utdöd i vilt tillstånd.

Utseende och läte 
Alagoashockon är en stor (83-89 cm) och svart trädhöna med kaskliknande näbb. Fjäderdräkten är blålilaglänsande helsvart förutom kastanjebrunt på undergump och undre stjärttäckare, och stjärten är smalt brunspetsad. Den något svullna näbben är röd med vitaktig spets, benen är röda och ögat är rödbrunt. Små halvmånar med bar gråvit hud syns på bakre örontäckarna. Lätet har inte beskrivits, men hanar ska ha samma dånande sång som sina närmaste släktingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekom i kustområden i Alagoas i östra Brasilien, men är utdöd i det vilda. På grund av osäkerhet kring dess taxonomiska status har den tidigare ibland kategoriserats som en underart av den mycket vanligare knivhockon.

Hot och status 
IUCN kategoriserar alagoashockon som utdöd i vilt tillstånd. och den dog ut på grund av avskogning och jakt. Den sista kända vilda individen dödades på 1980-talet. Populationen som föds upp i fångenskap är till stora delar hybridiserad med knivhockon och det finns bara ett dussintal ohybridiserade alagoashocko kvar i världen. Dessa hålls och föds upp av två privatdrivna professionella fågelanläggningar i Brasilien på grund av ointresse från officiellt håll vilket är ett resultat av tvivlen som rört artens taxonomiska status.

Noter

Externa länkar 

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Loretohocko

Loretohocko (Mitu salvini) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende och läte 
Loretohocko är en stor och svart trädhöna med lysande röd näbb, vitt på nedre delen av buken och vit stjärtspets. Sången är mycket djup och avges nattetid, distinkt från natthockons tredelade sång.

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns i fuktiga låglandsområden från södra Colombia till östra Ecuador och nordöstra Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Loretohocko är en ovanlig till sällsynt fågel som hittas i låglänta skogar. Den ses vanligen enstaka eller i par, från marken upp till skogens mellersta skikt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn
Fågelns vetenskapliga namn hedrar den engelske naturforskaren Osbert Salvin (1835-1898). Tidigare kallades den salvinhocko även på svenska, men justerades 2023 till ett enklare och mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Släthuvad hocko

Släthuvad hocko (Mitu tomentosum) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende och läten 
Släthuvad hocko är en stor (75–85 cm) trädhöna med relativt liten näbb och som namnet avslöjar saknar tofs. Fjäderdräkten är helsvart förutom kastanjebrunt på buk och stjärtspets. Den röda näbben är inte uppsvullen som hos flera andra släktingar. Benen är rödaktiga och ögat rödbrunt. Liknande svarthockon och gulknölshockon är båda vita på buken snarare än kastanjebrun och är gula runt näbben, ej röda. Lätet är ett dånande ljud.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer från Guyana till södra Venezuela, östra Colombia och angränsande nordvästra Brasilien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Släthuvad hocko är upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista som nära hotad. Den tros påverkas negativt av skogsavverkning som sker i dess utbredningsområde, liksom av jakt. Världsbeståndet har inte uppskattats, men den beskrivs som ovanlig.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Knivhocko

Knivhocko (Mitu tuberosum) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i tropiska områden från sydöstra Colombia till norra Bolivia och Amazonområdet i Brasilien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Noter

Externa länkar

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Natthocko

Natthocko (Nothocrax urumutum) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende och läte 
Natthockon är en relativt liten hockohöna med helt varmbrun fjäderdräkt. Den har vidare bjärt orangefärgad näbb, gul bar hud ovan ögat och grå hud under ögat. Lätet är mörkt och dånande, vanligen bestående av tre toner.

Utbredning och systematik 
Fågeln placeras som enda art i släktet Nothocrax. Den förekommer i fuktiga områden i södra Venezuela, nordöstra Peru och västra Amazonområdet i Brasilien.

Levnadssätt 
Natthockon är som namnet antyder en helt nattlevande hönsfågel och är därför mycket svår att få syn på. Den förekommer i låglänta skogar, där den vanligen stannar i trädtaket och endast sällan ses på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Hornguan

Hornguan (Oreophasis derbianus) är en utrotningshotad fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende 
Hornguanen är en stor svartvit omisskännlig trädhöna, med en kroppslängd på 84 centimeter. Ovansidan är blåglansigt svart, flanker och nedre delen av buken brun medan hals, bröst och övre delen av buken är vitfläckat svart. Även stjärten är svart, med ett vitt band nära stjärtroten. Högst upp på hjässan syns ett märkligt rött horn av bar hud och på halsen en lite röd dröglapp. Ungfågelns horn är mindre utvecklat och stjärt och vingar är bruna.

Utbredning och systematik 
Fågeln placeras som enda art i släktet Oreophasis och behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Den förekommer i fuktiga skogar i södra Mexiko (Chiapas) och Guatemala.

Levnadssätt 
Hornguanen bebor fuktig, städsegrön bergsskog på mellan 2 300 och 3 100 meters höjd. Den livnär sig huvudsakligen av frukt, men också gröna löv, insekter och blommor. I El Triunfo häckar den under de torra månaderna i februari och mars, så att när regnperioden börjar i maj är kycklingarna halvvuxna. Den antas vara stannfågel.

Status och hot 
Hornguanen har ett fragmenterat utbredningsområde och en liten världspopulation på endast 600–1 700 vuxna individer. Den tros också minska i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som starkt hotad. Vidare undersökningar kan komma att visa att arten är mer vida spridd än vad nuvarande data visar, men skydd av kända lokaler anses nödvändigt om dess status ska kunna förbättras.

Namn 
Arten är uppkallad efter Edward Smith-Stanley, 13:e earl av Derby.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Kretsen

Kretsen var ett stockholmsbaserat rockband med rötter i Sundsvall, Strömsund och Östersund som var aktivt 1986-1992.

Biografi 
Tidigt åttiotal hade Michael Westerlund och Per Kraft från Rasta Hunden bildat Avant gaam, med bland annat  Gang of Four och tidiga Talking Heads som husgudar och ledmärke. Efter några aktiva år lades bandet ned och Michael Westerlund flyttade till Stockholm. Där lärde han känna gitarristen Per ”Powe” Gylten som tidigare spelat med Nicke Hasselberg - en annan Rasta Hunden medlem - i avantgardisterna Kattsand. Per och Michael träffades och spelade med jämna mellanrum och lärde känna Anders Strömqvist som huserade i exil-Jämtlandsbandet Skallarna och snart hade han lockat med några av de övriga medlemmarna i det som skulle bli Kretsen - Anders Lönnkvist på trummor och Niklas Böhme på klaviatur.

Man började spela som coverband på diverse fester men ganska snart började man köra allt mer egna låtar. En singel, ”Här står vi nu”, producerad av Jan Zachrisson från Diestinct gjordes 1987. Efter att ha bytt basist, Per Pettersson, började man jobba på det som skulle bli debutalbumet ”Under Livet” vilken släpptes våren 1990 som Massproduktions första CD. Live varvade bandet gärna det egna materialet med covers av exempelvis Velvet Undergrounds ”Waiting for my man”, David Bowies ”Jean Genie” och Iggys Pops ”New Values”.

Singeln ”Tåget i dig” spelades flitigt i P3 och P4 samt figurerade även i videoprogrammet Listan med en video regisserad av Jörgen Bergmark vilket gav bandet möjlighet att komma ut och turnera. Redan på hösten 1990 började bandet - förstärkta med Mikael Svanberg på gitarr – att göra demos för det som skulle bli bandets andra album, som producerades av Sanken Sandqvist. Men slitningar i bandet gjorde att bandet blev allt lösare i konturerna under skivinspelningen och blev allt mer av Michael Westerlunds soloprojekt.

Det andra albumet ”Ta mig Totalt” och singeln ”Vad jag vill ha” spelades flitigt på radion, men bandet genomförde bara en spelning i samband med andra plattans release 1992 och upplöstes så småningom.

2012 släpptes en dubbel-CD med Kretsen, ”Under livet - livet under", som innehöll bandets första CD ”Under Livet” – remastrad, samt bandets singlar och några av deras många demoinspelningar.

Medlemmar 
 Michael Westerlund – sång, fiol, akustisk gitarr
 Per Gyltén – gitarr
 Anders Lönnkvist – trummor
 Per Pettersson – bas
 Niklas Böhme – klaviatur

 Mikael Svanberg – gitarr (1990-1992)
 Anders Strömqvist  –  bas (1986-1987)

Diskografi

Album 
 1990 Under Livet (Massproduktion)
 1992 Ta mig Totalt (Atlantis)
 2012 Under livet - livet under (Massproduktion)

Singlar 
 1987 Här står vi nu (Massproduktion)
 1990 Tåget i dig (Massproduktion)
 1991 Vad jag vill ha (Atlantis)
 1991 Ta mig totalt (Atlantis)

Externa länkar
Kretsens officiella webbplats

Svenska musikgrupper
Gråhalsad chachalaca

Gråhalsad chachalaca (Ortalis canicollis) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende och läte 
Gråhalsad chachalaca är en stor och ljudlig fågel med lång stjärt. Fjäderdräkten är rätt enfärgat brun med endast lite kontrast mellan huvudet och resten av kroppen. Lokalt kan den överlappa med spräcklig chachalaca, men denna har tydliga vita kanter på strup- och bröstfjädrarna samt har mörk bar hud på tygel och runt ögonen. Sången består av en högljudd serie typisk för släktet, en rullande duett som återges som "bink, ka chee chaw raw taw, chaw raw taw, chaw raw taw". Bland lätena hörs låga "cha-cha-cha".

Utbredning och systematik 
Gråhalsad chachalaca delas in i två underarter med följande utbredning:
 Ortalis canicollis canicollis – Gran Chaco i östra Bolivia till västra Paraguay och norra Argentina
 Ortalis canicollis pantanalensis – västra Brasilien (sydvästra Mato Grosso)

Levnadssätt 
Gråhalsad chachalaca hittas i sumpskogar, savann och ungskog. Där ses den i grupper, ibland bestånede av över 30 fåglar. Den lever av frukt och frön som den hittar i träd eller på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Gråhuvad chachalaca

Gråhuvad chachalaca (Ortalis cinereiceps) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende och läten 
Gråhuvad chachalaca är en medelstor fågel, jämnstor med en kalkon, med litet huvud, långa starka ben och en lång och bred stjärt. Kroppslängden är cirka 51 cm och vikten 500 gram. Fjäderdräkten är rätt färglös, ovan mörkbrun och under till jusare. Huvudet är mörkgrått och den svartaktiga stjärten har en ljust gråbrun spets. I flykten syns att handpennorna är rostfärgade. 

Arten kan misstas för nordlig chachalaca (O. vetula) som har en isolerad population som överlappar i norra Costa Rica, men den är större med rödbrun undersida, vit stjärtspets och saknar rostrött i vingen. 

Jämfört med nordlig eller rostgumpad chachalaca är gråhuvud chachalaca inte lika ljudlig. Kontaktlätet är ett pipigt "white, white, white" och en kör av skrovliga "kraaak".

Utbredning och systematik 
Gråhuvad chachalaca förekommer från tropiska östra Honduras till nordvästra Colombia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Gråhuvad chachalaca är en trädlevande hönsfågel som påträffas i låglänta områden med buskar och högre träd, upp till 1100 meters höjd. Arten är social och ses ofta i familjegrupper med sex till tolv fåglar. Den går utmed grenar på jakt efter frukt och bär.

Häckning 
Gråhuvade chachalacan bygger ett brett men grunt bo av kvistar och klängväxter en till tre meter upp i ett träd. Honan lägger tre till fyra ägg som hon ruvar på egen hand.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Referenser

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Rosthuvad chachalaca

Rosthuvad chachalaca (Ortalis erythroptera) är en hotat sydamerikansk fågel i familjen trädhöns.

Utseende och läten 
Rosthuvad chachalaca är en relativt liten (56-66 cm), brunaktig trädhöna. Den är rostbrun på huvud och hals med en röd dröglapp, medan resten av ovansidan är brun med rostfärgade handpennor och spetsar på de yttre stjärtpennorna. Mot buken blir den vitaktig. Small, brownish, arboreal cracid. Rufous head and neck, brown upperparts, rufous primaries and tips to outer rectrices, belly becoming whitish, red dewlap. Sången är en upprepad, skrovlig serie, i engelsk litteratur återgiven som "kwak-ar-ar", "cha-cha-kaw" eller gällare "kra-kra-ka". Varningslätet består av guanliknande trumpetande och gläfsande ljud.

Utbredning och systematik 
Rosthuvad chachalaca förekommer i västra Ecuador och nordvästligaste Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Rosthuvad chachalaca har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 1 500–7 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Aggregation

Aggregation kan syfta på:

 Aggregerad nivå, inom samhällsvetenskaperna avser det en sammanslagning av data till en total, exempelvis på samhällsnivå (eller annan vald nivå).
 Aggregation, inom ekonomi en sammanslagning av data till en total. Inom makroekonomi talas det om den "aggregerade nivån" som avser samhällsnivå, se exempelvis Aggregerat utbud och Aggregerad efterfrågan. 
 Aggregation, inom kriminologi en sammanslagning av data till en total. När data slås samman på samhällsnivå kallas det för den "aggregerade nivån". 
 Aggregerad data
 Aggregering (statistik)  
 Aggregation (kemi)

Se även
Aggregationstillstånd
Agglomeration
Brunvingad chachalaca

Brunvingad chachalaca (Ortalis garrula) är en fågel i familjen trädhöns inom ordningen hönsfåglar.

Utseende 
Brunvingad chachalaca är en långstjärt brun hönsfågel. Artens karakteristiska kastanjebruna vingar syns väl i flykten men kan vara svåra att se på sittande fågel. Den skiljs från liknande rostgumpad chachalaca på vit buk och ljus, ej roströd, stjärtspets. Jämfört med colombiachachalacan saknar den fjälligt utseende på huvud och bröst.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i skogslandskap och buskmarker i norra Colombia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Brunvingad chachalaca hittas i öppna skogar och mangrove i låglänta områden. Den är lättast att få syn på i början och slutet av dagen när den sätter sig i det öppna och avger sina högljudda, grova läten.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Trädhöns
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Colombia