kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nationalsymbol

En nationalsymbol eller nationalklenod är föremål, en plats eller en företeelse som är av stor vikt för ett lands kulturella och nationella identitet.

Nationalsymbolernas syfte är att ena folket genom att skapa en symbolisk representant för nationen och folkets värderingar, mål eller historia. Dessa symboler används oftast vid festligheter och firanden. Dessa vädjar ofta till ett folks patriotism eller nationalism i samband med exempelvis nationaldagar eller andra historiskt viktiga händelser.

De nationalsymboler som på något sätt är officiellt fastställda för staten kallas rikssymboler. Andra nationalsymboler har ofta vuxit fram av hävd eller används av andra nationella instanser såsom symboler för landslag i olika sporter. Nationalsymboler kan också användas av etniska grupper som inte har direkt koppling till ett visst land, till exempel samiska nationalsymboler.

Vanliga officiella nationalsymboler

 En nationalstats flagga
 Statsvapen, sigill eller sigillstamp hos en nation och/eller dynasti
 Ett lands motto eller valspråk kan också räknas hit
 Ett lands nationella färger, oftast kopplade till nationens flagga
 Symboliska djur och växter/blommor, ofta är även dessa kopplade till flaggan eller landets historia
 Symboler, såsom kors och dylikt, också kopplat till flaggan
 Nationalsången, en hyllning till landet, dess historia eller självständighet
 Statschefen och dennes officiella residens, och i fallet av en monarki, även kungafamilj och riksregalier
 Viktiga personer från landets historia, ofta kopplade till nationalstatens grundande

Vanliga inofficiella nationalsymboler
 Nationalepos
 Nationalsport
 Nationalrätt
 Nationaldjur
 Folkdräkt och andra nationella kläder - dessa kan ha en mer officiell roll vad gäller uniformer och liknande
 Nationaldag
 Nationalinstrument
 Nationalism
 Folkdans
 Folkhjälte
 Folkmusik
 Monument och statyer kopplade till turism
 Andra nationalsymboler, exempelvis växter, djur och föremål som kopplas till nationalstaten 
 I nationer med starka religiösa band kan det även finnas ett nationellt skyddshelgon eller motsvarande gudom, en pilgrimsplats, kyrka eller tempel.

 
Kultur
Silverskatta

Silverskatta (Solanum elaeagnifolium) är en art i familjen potatisväxter från USA, Mexiko till södra Sydamerika.

Synonymer

Solanum dealbatum Lindl.
Solanum elaeagnifolium f. albiflorum Cockerell
Solanum elaeagnifolium f. benkei Standl.
Solanum elaeagnifolium var. angustifolium Kuntze
Solanum elaeagnifolium var. argyrocroton Griseb.
Solanum elaeagnifolium var. grandiflorum Griseb.
Solanum elaeagnifolium var. leprosum (Ortega) Dunal
Solanum elaeagnifolium var. obtusifolium (Dunal) Dunal
Solanum flavidum Torr.
Solanum incanum Pav. ex Dunal nom. inval.
Solanum leprosum Ortega
Solanum obtusifolium Dunal
Solanum pyriforme var. uniflorum Dunal
Solanum roemerianum Scheele
Solanum saponaceum Hook.
Solanum texense Engelm. & A.Gray
Solanum uniflorum Meyen ex Nees

Referenser

Noter

Webbkällor

Potatissläktet
Si Växtindex
Guldhornene

Guldhornene kan syfta på:

 Guldhornene –  två dryckeshorn från den germanska järnåldern, se Gallehushornen
 Guldhornene (dikt) – en dikt från 1802 av den danske författaren Adam Oehlenschläger
 Guldhornene (film) – dansk film från 2007, regisserad av Martin Schmidt
Rezidentura

Rezidentura (ryska: Резидентура) var NKVD:s och senare KGB:s spioncentraler i utlandet. En rezidentura var underställd Första direktoratet i NKVD, som svarade för utländsk verksamhet. En rezidentura svarade för koordinering av informationsinhämtning och värvning av informatörer som av nationalistiska, ideologiska skäl eller genom utpressning ville delta i spionverksamheten.  En viktig informationskälla var "nyttiga idioter" som utan att vara fullt medvetna kunde ge värdefull information om statsförvaltning, forskning, industri etc. Rezidenturorna infördes i USA och västländerna redan på 1920-talet. Varje rezidentura leddes av en rezident, det vill säga spionchef.

Rezidenturorna i amerikanska storstäder spelade nyckelroll vid organisering av spionage för att komma åt forskningsresultat vid utveckling av kärnvapen på 1940-talet, och genom detta påskyndade Sovjetunionens arbete att ta fram atom- och vätebomben.

Källor 
Jerrold och Leona Schecter Sacred Secrets. How Soviet Intelligence Operations Changed American History 

Spioneri
Paris katakomber

Paris katakomber, på franska Catacombes de Paris eller les carrières de Paris (ungefär Paris gruvgångar), är ett nätverk av underjordiska tunnlar och rum under Paris. Tunnelsystemet skapades under romartiden när de bröt kalksten i gångarna. Paris katakomber har ett antal altare som användes för religiösa ritualer med gåvor i form av offer. En liten del av systemet började användas som gravplats år 1786 och det är dessa som är de egentliga katakomberna. De har det officiella namnet l'Ossuaire Municipal ungefär allmänna ossuariet. I överförd bemärkelse kallas även resten av tunnelsystemet för Paris katakomber.

Tunnelsystemet är totalt mer än 300 kilometer långt, men bara en liten del är öppet för allmänheten med ingång vid Place Denfert-Rochereau. Det finns dock flera hemliga ingångar och under historiens lopp har katakomberna tjänat som hemlig mötesplats och transportsträcka, bland annat för den franska motståndsrörelsen under andra världskriget. Sedan 1950-talet är det förbjudet att besöka tunnlarna utanför anvisade områden eller utan guide.

1786 beslöt man att använda gruvgångarna som gravplats. Vid denna tid var Les Halles-distriktet härjat av sjukdom på grund av smitta från kyrkogårdsbegravningar. Därför bestämde man sig för att avlägsna skeletten och placera dem under jorden.

Katakomberna förekommer flitigt i populärkultur, bland annat i Jonathan Littells bok Bad Voltage och Anne Rices bok En vampyrs bekännelse.

Referenser

Externa länkar

Officiell webbsida   

Katakomber
Paris
Tunnlar i Frankrike
Skrin

Ett skrin är en liten kistliknande förvaringsmöbel, välgjord och vanligen med lock på gångjärn samt ofta låsbar. En liknande låda med löst lock kallas oftast för ask. Ordet skrin förekommer i flera sammansättningar som undrstryker att det som förvaras i skrinet är något värdefullt, till exempel smyckeskrin, kassaskrin och relikskrin, men det finns också vardagligare skrin, som brödskrin och rakskrin.

Referenser

Skrin
Kistor
Tianchi

Tianchi (kinesiska: 天池, 'himmelska sjön') är en sjö i Xinjiang i västra Kina. Den är en rest av glaciärbildningar under kvartärtiden. Sjön omges av Bogda Shan-bergen i den östliga delen av Tianshan.

Beskrivning
Sjön, som genom sitt läge i den östliga delen av Tianshan fått det kinesiska namnet "himmelska sjön", är en populär turistdestination i regionen. Den ligger 11 mil öster om provinshuvudstaden Urumqi och används bland annat till båtturer, picknick, ridning och som uppvisningar av kazakisk etnisk kultur.

Mänsklig påverkan sedan 1992 har lett till att sjöns djup minskat med 20 meter, och vissa befarade då att sjön skulle kunna vara försvunnen om 80 år. 2006 inleddes ett statligt projekt som syftade till reparera skadorna i och runt sjön.

Tianchi utsågs 1990 till ett av Unescos världsarv. Den ligger på nordvästsluttningarna av Bogda Shan, den östligaste delen av bergskedjekomplexet Tianshan. Sydöst om sjön ligger bland annat Bogda Feng, bergskedjans högsta topp och världens 18:e mest dominanta berg.

Referenser

Externa länkar 

Insjöar i Xinjiang
WP:Projekt Kina
Koffert

En koffert är en kista avsedd för förvaring av kläder och andra personliga tillhörigheter under transporter. Kofferten består av en låda, med lock fästad med gångjärn och någon låsanordning. Den är ofta större än en resväska (en äldre benämning för resväska var just handkoffert) och har ofta handtag på kortsidorna. Den är inte avsedd att bäras manuellt längre sträckor, utan för transport med till exempel järnväg, båt eller som bagageutrymme längst bak, eller fram på bilar, vilket var vanligt på vissa bilmodeller fram till och med 1920-talet. En koffert kan även vara inredd som en garderob med plats för hängande kläder och ha lådor, och kallas då ibland för resegarderob. Koffertar kan vara gjorda i många material men har ofta en stomme av trä. De kan vara klädda i skinn men även vara gjorda av flätad rotting.

De koffertar som nordiska emigranter använde till USA på 1800-talet för att packa sina tillhörigheter i har kommit att kallas för Amerikakoffert eller emigrantkoffert.

Ordet koffert härstammar från franskans coffre, som betyder "låda" eller "kista" som i sin tur härstammar från italienskans coffa eller spanskans cofa som betyder mastkorg. Troligtvis härstammar dessa ord ifrån  arabiskans kuffa som betyder "(djup) korg", av grekiskans κόφινος och latinets cophinus som betyder "(stor) korg".

Koffert är också en ålderdomlig benämning på en bils bagageutrymme, eftersom man surrade fast koffertar på tidiga bilar för att kunna frakta bagage.

Källor 

Väskor
Kistor
Tidpunkter för sport

Tidpunkter för sport är det datum, vecka och det klockslag då sport anordnas. Utomhus var tidigare eftermiddagar under veckoändar vanligast, men med alltmer belysning har även vardags- och fredagskvällar blivit allt vanligare.

Inom lagsport brukar sista omgången i seriespel starta samtidigt, så att inget lag skall kunna dra nytta av resultaten i matcher laget inte spelat.

Olika sporter

Bandy
I Sverige spelas matcher i de högre divisionerna oftast onsdag, fredag och söndag. Söndagsmatcher som börjar klockan 13:15 brukar kallas "klassisk bandytid" i Sverige.

En dag som är särskilt förknippad med bandy är annandag jul, den 26 december, då annandagsbandy spelas.

Fotboll
Tidigare spelade man oftast mer eller mindre samlad omgång, oftast koncentrerad till veckoända, men under 1970-talet började man alltmer övergå till utspridda matchdagar, då alltfler matcher började visas i TV. Slutomgångar spelas dock fortfarande oftast samtidigt. Utspridda omgångar har ibland kritiserats, då många menar att det blir krångligare att läsa tabellen då lagen har olika antal omgångar spelade.

Från mitten av 1950-talet startade UEFA sina cupturneringar, och de kom snabbt att koncentreras i mitten av veckan. Länge spelades UEFA-cupen tisdag, Europacupen för mästarlag onsdag och Cupvinnarcupen torsdag.

Landskamperna var tidigare oftast koncentrerade till veckoändarna, men blev under 1970-talet alltmer förlagda till onsdagarna. Under 1990-talet blev det återigen vanligt med landskamper på söndagar, men onsdagsmatcherna förblev kvar.

I Italien var söndag eftermiddag vanligt spelas fotboll traditionellt lördag eftermiddag. Under 1970-talet började matcherna alltmer att spridas ut över veckan.

I Storbritannien spelas fotboll traditionellt lördag eftermiddag. Under 1970-talet började matcherna alltmer att spridas ut över veckan.

I Sverige spelas fotboll tidigare oftast söndag eftermiddag, men under 1970-talet matcher på vardagskvällarna, fredagskvällarna och lördagseftermiddagarna alltmer vanliga. Högstadivisionen spelar dock sällan på fredagskvällarna, ett undantag är dock bland annat matchen Djurgårdens IF Fotboll-Västra Frölunda IF (4-2 inför 2 850 åskådare) som spelades på Stockholms stadion på fredagskvällen den 1 september 1995. Dock har långfredag ibland använts, men då med spel på eftermiddagen.

Ishockey
Proffligan NHL spelar omgångar som är utspridda över alla veckans sju dagar.

Då Europaligan EHL drog igång säsongen Då Europaligan 1996/1997 blev tisdagskvällarna matchtid. Då CHL drar igång säsongen 2008/2009 kommer onsdagskvällarna användas.

I Sverige spelades Elitserien tidigare oftast tisdag kväll, torsdag kväll och söndag eftermiddag. Säsongen 1996/1997 påbörjades en minskning av söndagsmatcherna, till förmån för matcher lördag eftermiddag, senare även lördag kväll.

Skidsport
Under andra halvan av 1990-talet blev så kallade kvällskörningar allt vanligare inom alpin skidsport. Inom nordisk skidsport brukar sprintdistanser avgöras på kvällstid, medan övriga tävlingar även fortfarande oftast avgörs tidigare på dagen.

Sportevenemang
Krivitjer

Krivitjerna (Ryska: кри́вичи, tr. kríviči) var en östslavisk folkstam eller stamkonfederation i nuvarande mellersta Ryssland. De levde i de övre delarna av Dnepr, Volga och Västra Dvina och i områden söder om Velikajas nedre lopp, samt i delar av Njemensänkan under 600-1100-talen.

Östslaver
Tjuder

Tjuder  är ett namn som historiskt använts för olika östersjöfinska folk och som också spelar en stor roll i bland annat samiska sägner.

I ryska medeltida källor var čud’ ett av de mest spridda namnen på olika folk i västra, norra och nordöstra Ryssland. Bland annat har det använts för voter, merier och vepser. Tjuderna skall ha bott i området öster om Estland och söder om Ladoga medan de övriga här nämnda folken placerats längre i sydsydost. De flesta forskare menar att tjuder var ett samlingsnamn på olika folk som talade östersjöfinska språk. Förutom i historiska källor finns folkliga traditioner om tjuder hos bland annat samer, nordryssar, komer och vepser. Gemensamt för dessa traditioner är att tjuderna uppfattas som ett annat folk som för mycket länge sedan legat i konflikt med det egna. Hos samerna beskrivs tjuderna som aktiva och aggressiva, även om samerna till slut vinner över dem. Längre österut, bland komerna, är tjuderna däremot alltid den passiva och förlorande parten.

Enligt de samiska sägnerna plundrade tjuderna förråd, brände ned kåtor och slog ihjäl människor. För att försvara sig mot dessa stråtrövare använde samerna list. Enligt Ernst Manker är det vanligaste sägenmotivet att en grupp tjuder tagit en same till fånga och tvingar denne att visa vägen till vistet. Han ser då till att det hela drar ut på tiden så att det hinner bli mörkt. Därefter leder vägvisaren tjuderna fram till ett brant stup, tänder ett bloss och skidar i förväg, varefter han kastar blosset utför stupet så att tjuderna följer efter. Det finns flera röda klippor som enligt traditionen fått sin färg av de krossade tjudernas blod. Samerna berättar samma typ av sägner om karelare och ryssar.  Sägentemat om den tillfångatagne samen användes i filmen Vägvisaren.

Etnologen Phebe Fjellström menade att samernas sägner om stridigheter med tjuder, karelare och ryssar sannolikt hade en reell historisk bakgrund. Som stöd för detta hänvisade hon bland annat till uppgifter i Egilssagan, den äldre Gulatingslagen och andra källor från 1200- och 1300-talen. Målet för rövarbanden ska ha varit de större norska fjordbottnarna, där det fanns stora upplag av skinn och kött avsedda för handel med köpmän från England, Frisland och Bergen. Dit tog sig tjuderna över Kölen via Arjeplogsområdet och Torne lappmark. Fjellström menar att de på vägen troligen rövade skinn och proviant av samerna samt krävde vägvisare, vilket skulle ha givit upphov till de många sägnerna.

Även den ryske forskaren V. V. Pimenov menade att tjudertraditionerna har en historisk bakgrund. De sägner där tjuderna framstår som aktiva och aggressiva skulle då återspegla en tidigare period, då tjuderna var ett starkt och relativt stort folk. Senare fick de konkurrens från slaviska folk och från komerna, vilket ledde till att tjuderna hamnade i underläge och assimilerades. Detta återspeglas enligt Pimenov i komernas traditioner om de utdöende och passiva tjuderna.

Referenser

Noter 

Finsk-ugriska folk
Samisk mytologi
Vjatitjer

Vjatitjerna var en östslavisk stam under 700-1100-talet som hade sina bosättningar i Oka-flodens bäcken. Nestorskrönikan menar att stammens anfader skall ha varit en man vid namn Vyatko eller Vjatko, därav namnet. De skall huvudsakligen ha varit sysselsatta med jordbruk och boskapsuppfödning. Under 800- och 900-talet betalade de tribut till khazarerna och till furstarna i Kiev.

Den sista direkta skriftliga hänvisningen till vjatitjerna var i en krönika daterad 1197 och det område som de bebodde delades upp mellan furstarna av Tjernigov och Suzdal under senare delen av 1100-talet. 

Slaver
Harald Åkerberg

Olof Harald Åkerberg, född 12 oktober 1883 i Ljusdal, död 30 augusti 1950 i Örebro Olaus Petri församling, var en svensk socialdemokratisk riksdagspolitiker med bakgrund som journalist.

Biografi 
Hans föräldrar var fanjunkaren Olof Åkerberg (1842–1925) och Karolina Lindgren (1859–1933). Han gick i Hudiksvalls högre allmänna läroverk och tog studentexamen 1903. 

Under en kort period var han medarbetare på Hudiksvalls Nyheter. Han arbetade på Arbetarbladet 1906–1912 där han blev redaktionssekreterare 1908. Från 1912 var han chefredaktör på Örebro-Kuriren. Han blev medlem i Publicistklubben 1922. Han blev kassör i Svenska Journalistförbundets Gävlekrets 1908, och var ordförande där 1910–11. 

Han var ledamot av riksdagens första kammare 1925–1950. Han var andre vice talman i första kammaren 1939–1950. I första kammaren hade han följande uppdrag:
 Ordförande i Bankoutskottet från 1933
 Ledamot av Utrikesnämnden från 1933
 Ordförande i det socialdemokratiska partiets förstakammargrupp
 Ledamot av 1933 års teaterutredning
 Ledamot av 1930 års försvarskommission från 1934
 Ledamot av Socialdemokraternas partistyrelse

Vid bildandet av AB Tipstjänst var han dess förste styrelseordförande (1934–1937).

Han var en av fyra grundare av Bifrostorden.

Privatliv 
Åkerberg gifte sig 1913 med Anna Elisabeth född Sundgren (1885–1965). Barn: Björn (född 1913), Olle (född 1915), Ulf (född 1916), Ragnhild (1918–1977), Rolf (1919–1921) och Harald (född 1926).

Han hade, medan han var gift, ett mångårigt förhållande med den kvinnliga journalisten Kaj Andersson.

Bibliografi 
Stort offentligt möte: med politiskt föredrag av red. Harald Åkerberg, Örebro arbetarekommun, 1932

 

 Om Norden och dess försvar: talar Redaktör Harald Åkerberg, Sveriges socialdemokratiska arbetareparti (Örebro), 1949

Referenser

Noter

Källor 
Tidens kalender 1941 : almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1940, sid. 150.

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Första kammarens vice talmän
Svenska socialdemokrater
Födda 1883
Avlidna 1950
Män
Personer från Ljusdal
Projekt Kvinnliga huvudpersoner övriga
Femöringssläktet

Femöringssläktet (Achimenes) är ett växtsläkte i familjen Gloxiniaväxter från tropiska Amerika. Några odlas som krukväxter i Sverige.

Externa länkar
Svensk Kulturväxtdatabas

Gloxiniaväxter
Oscar Carlström

Oscar Ludvig Carlström (i riksdagen kallad Carlström i Helgagård), född 12 augusti 1879 i Vrigstad, död 22 januari 1950 i Sävsjö, var en svensk lantbrukare och politiker (folkpartist).

Oscar Carlström var lantbrukare i Sävsjö, där han också var aktiv i den lokala bonderörelsen. Han var vidare fullmäktigeledamot i Jönköpings läns landsting 1921–1950.

Han var riksdagsledamot i andra kammaren 1918–1949, fram till 1921 för Jönköpings läns östra valkrets och från 1922 för Jönköpings läns valkrets. Som kandidat för Frisinnade landsföreningen tillhörde han dess riksdagsparti Liberala samlingspartiet fram till 1923, då den liberala partisplittringen ägde rum. Han stannade kvar i Frisinnade landsföreningen och anslöt sig därför till dess nya riksdagsparti Frisinnade folkpartiet.

Oscar Carlström var ledare för den så kallade Nässjöcentern, som samlade frisinnade och liberaler i Jönköpings län och som aktivt medverkade till att de båda liberala partierna år 1934 återförenades i Folkpartiet. I det nybildade partiet ingick han i det första verkställande utskottet, och han blev också Folkpartiets förste partisekreterare.

I riksdagen var Oscar Carlström bland annat ledamot i jordbruksutskottet 1925–1948 samt ordförande i 1920 års fjärde tillfälliga utskott. Han var vidare andra kammarens andre vice talman 1943–1948 och förste vice talman 1949. Han var inte minst engagerad i jordbrukspolitik, men engagerade sig också i bostadsfrågor och ekonomisk politik. Han var även flitigt anlitad i olika statliga utredningar.

Han var son till Karl Magnusson och Kristina Magnusdotter samt gift från 1904 med Hulda Maria Lindqvist (1883–1965).

Källor

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, s. 145

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Liberala samlingspartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Frisinnade folkpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Andra kammarens vice talmän
Partisekreterare för Folkpartiet
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Vrigstads socken
Födda 1879
Avlidna 1950
Män
Krokan (bakverk)

Krokan är ett bakverk i flera våningar. Det tillverkas av mandelmassa som spritsas ut i dekorativa mönster och bakas i delar. Därefter sammanfogas delarna med hjälp av smält, karamelliserat socker och sätts samman till ett torn – vanligtvis i flera våningar – och dekoreras med kristyr och marsipanrosor. Krokaner är vanliga vid bröllop (se vidare bröllopstårta).

Samma ingredienser används för att göra det danska festbakverket kransekage.

Referenser

Noter 

Bakverk
Edvard Björnsson

Johan Edvard Björnsson, född 24 september 1878 i Vollsjö församling, Malmöhus län, död 29 november 1951 i Oscars församling, Stockholms stad, var en svensk lektor och socialdemokratisk riksdagspolitiker.

Björnsson tog en filosofie doktors-examen 1909 och var 1909–1910 docent i Lund och 1910–1943 lektor i Borås. Han var ledamot av riksdagens första kammare för Älvsborgs län från 1919, där han bland annat var ledamot av bevillningsutskottet och bankofullmäktig från 1932. Björnsson sysslade främst med bank- och bevillningsfrågor. Som sakkunnig anlitades han i tull- och traktatskommittén, vid utredningar rörande den högre tekniska utbildningen, planläggning av beredskapsarbeten och Statens mjölknämnd med mera. Björnsson var även ledamot av Statens jordbruksnämnd och 1939 års livsmedelskommissions råd. Han var ledamot av talmanskonferensen 1949. Björnsson är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Referenser 
 Tidens kalender 1949, almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1948, sid. 228.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Personer från Vollsjö socken
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1878
Avlidna 1951
Män
Korporation

Korporation (av latin: corporatio, avlett ur corporare, ’göra kropp av’, av corpus, ’kropp’) är en benämning på en sammanslutning som erkänns som juridisk person, till exempel ett företag, en organisation, eller en förening. En associationsform i Sverige är offentligrättslig korporation. 

En korporation skiljer sig från andra sammanslutningar av människor, genom att dess existens fortfar att finnas även om människorna som utgör dess kollektiv träder ur. För att en förening skall betraktas som korporation krävs att den har stadgar. Särskilt i äldre tider betraktades skrån, gillen och andra yrkesgrupper som korporationer, varifrån begreppet korporativismen kommer.

Se även 
korporativism
korporationsidrott
stordriftsfördelar

Källor 
"korporation", Svenska akademiens ordbok, 1937
"korporation",  Nordisk familjebok, Uggleupplagan, band 14, 1911

Associationsrätt
Typer av organisationer
Albany River Rats

Albany River Rats var en ishockeyklubb i Albany, New York i USA som spelade i AHL i Times Union Center. Klubben hade sitt ursprung i Capital District Islanders, som bildades 1990 och spelade i Houston Field House vid Rensselaer Polytechnic Institute, som låg vid Hudsonfloden i Troy, New York. 1993 bildades Albany River Rats då New Jersey Devils sålde farmarlaget Utica Devils och behövde en ny samarbetspartner. Säsongen 1994–95 vann Albany River Rats Calder Cup.

Albany River Rats var farmalag åt New Jersey Devils från 1993 till 2006. 2006–07 var man farmarlag åt Colorado Avalanche. Från 2006 till 2010 var River Rats farmarlag åt Carolina Hurricanes.

Källor

Ishockeyklubbar i delstaten New York
Sportklubbar bildade 1993
Albany, New York
Sportklubbar upplösta 2010
AHL-lag
Milwaukee Admirals

Milwaukee Admirals är en ishockeyklubb som spelar i farmarligan American Hockey League (AHL) tidigare i IHL. Klubben är hemmahörande i Milwaukee i Wisconsin i USA.

Moderklubb är Nashville Predators.

Externa länkar
Milwaukee Admirals officiella webbplats
The Internet Hockey Database - Milwaukee Admirals (AHL)
The Internet Hockey Database - Milwaukee Admirals (IHL)
The Internet Hockey Database - Milwaukee Admirals (USHL)
The Internet Hockey Database - Milwaukee Admirals (Independent)