kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Båraryds socken

Båraryds socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden, ombildades 1949 till Gislaveds köping och området är sedan 1971 en del av Gislaveds kommun, från 2016 inom Gislaveds distrikt, i Jönköpings län.

Socknens areal är 77,98 kvadratkilometer, varav land 74,82. År 1947 fanns här 3 354 invånare. Tätorten Gislaved samt kyrkbyn Båraryd med sockenkyrkan Båraryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Båraryds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Båraryds församling och för de borgerliga frågorna till Båraryds landskommun.  Landskommunen ombildades 1949 till Gislaveds köping som 1971 ombildades till Gislaveds kommun. Församlingen utökades och namnändrades 1951 till Gislaveds församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gislaved, med samma omfattning som Gislaveds församling hade 1999/2000 och fick 1951, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Norra Västbo kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi och natur
Båraryds socken är en småkuperad mossrik skogsbygd. De största insjöarna är Skrivaregårdssjön som delas med Våthults socken i Gislaveds kommun, Mörke-Malen som delas med Sjötofta socken i Tranemo kommun, Södra Gussjö  som delas med Källeryds socken i Gnosjö kommun samt Illeråsasjön.

Anderstorps Stormosse är ett naturreservat som ingår i EU-nätverket Natura 2000 och som delas med Anderstorps socken i Gislaveds kommun och Källeryds socken i Gnosjö kommun.

En sätesgård var Örnaholms säteri.

Gislaved Storegården var förr ett gästgiveri. Ett annat gästgiveri fanns i Norlida.

Fornminnen
Några stenåldersboplatser, gravrösen och sprida järnåldersgravar med domarringar finns här.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade med någon enstaka variation stadigt från 454 1810 till 10 038 1990. Den stora expansionen ägde rum efter 1940 då folkmängden fortfarande uppgick till 2 833 invånare.

Namnet
Namnet (1346 Barderyth), taget från kyrkbyn, har förledet mansnamnet Barde och efterledet ryd, röjning.

Se även
Gislaveds församling
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Båraryd

Referenser

Vidare läsning
Båraryd förr och nu, Utgiven av Båraryds hembygdsförening 2008.  libris
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Båraryds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Hav (olika betydelser)

Hav kan syfta på:

 Hav – det sammanhängande vattenområde som avskiljer jordens kontinenter
 Havs- och vattenmyndigheten (HaV) – svensk statlig förvaltningsmyndighet på miljöområdet, inrättad 2011

Se även
 Månhav – mörka fält på månen som har bildats vid vulkanutbrott
 Haven
 Havet (olika betydelser)
Mästersång

Mästersång (på tyska Meistergesang) är den didaktiska lyrik, som i Tyskland framgick ur medeltidens minnesång och odlades skråmässigt under 1300-1500-talen, nästan uteslutande inom städernas hantverkarkretsar. 

Mästersångarna tog i arv den senare minnesångens formförkonstling och drev den ännu längre genom nya, pedantiska regler. Sammanfattningen av de noggranna föreskrifter, som måste följas vid mästersångernas diktande, kallades tabulatur. En sång (bar) bestod av strofer, varje strof av 2 sinsemellan (till versmått och melodi) lika delar, stollen, jämte en tredje, abgesang, av olika byggnad. Dikterna framsjöngs utan ackompanjemang. 

En versart med tillhörande melodi benämndes ton 1. Weise och kunde bära löjliga namn, till exempel die gestreift Safranblümleinweis Hans Findeisens eller die abgeschieden Vielfrassweis. I ivern att räkna stavelserna i versen tog man föga hänsyn till betoning och kvantitet. Den lärling som inte kunde tabulaturen, kallades Schüler, den i tabulaturen utlärde Schulfreund; en sångare måste kunna sjunga 5-6 "töne", Tichter kallades den som kunde sätta ihop dikter efter andras "töne", och högsta rangen, Meister, gavs de, som uppfunnit en ny "ton". 

Själva kallade de sig inte Meistersinger, utan Liebhaber des deutschen Meistergesangs. De övade mest enskilt (Singschulen), men hade på söndagseftermiddagarna offentliga uppvisningar av sin konst, vanligen i kyrkor (Festschulen). Därvid hade några så kallade Merker uppgiften att anmärka på och bestraffa fel i de föredragna sångerna. Innehållet i mästersångerna var mest av religiös och uppbygglig art, uppfattningen torr och kälkborgerlig; med missriktat nit lade man nästan all vikt på versformen. 

Den första sångskolan tycks ha grundats i Mainz på 1300-talet. De mest blomstrande fanns i Nürnberg och Augsburg på 1500-talet, och det berömdaste namnet inom dem är Hans Sachs. Han skapade 4275 mästersånger. I några städer var dessa  sångarskrån verksamma ännu på 1700-talet; först 1839 upplöste sig det i Ulm och ännu något senare, efter en tynande tillvaro, det i Memmingen.

Källor 

 

Genrer inom poesi
Musikhistoria
Ugglan
Volkswagens historia under 2010-talet



2010 
I maj 2010 köpte Volkswagen AG bildesignföretaget Italdesign Giugiaro SpA. Volkswagen övertog 90;1 % av aktierna genom Audis italienska dotterbolag Lamborghini Holding SpA. Italdesign grundades 1968 och har i dag 800 anställda. Samarbetet mellan VW och Italdesign startade redan på 1970-talet med designsamarbete på första generationerna Polo, Golf, Scirocco, Passat, Audi 50 och Audi 80.

2011 
Volkswagen övertog aktiemajoriteten i MAN SE.

2012 
Volkswagen tog via Audi över motorcykelmärket Ducati.

2015 

20 september 2015 erkände Volkswagen att bolaget manipulerat avgastester i USA. På grund av avgasmanipulationerna lämnade Winterkorn sin befattning den 23 september 2015.

Referenser 
 Harald A Møller, generalagenten i Norge.
 Svenska VW

Källor

Volkswagen
Dannäs landskommun

Dannäs landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Dannäs socken i Västbo härad i Småland denna kommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Forsheda landskommun som sedan 1971 uppgick i Värnamo kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Värnamo kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Gryteryds socken

Gryteryds socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden, ingår sedan 1971 i Gislaveds kommun och motsvarar från 2016 Gryteryds distrikt.

Socknens areal är 40,01 kvadratkilometer, varav land 36,35. År 2000 fanns här 196 invånare. Kyrkbyn Gryteryd med sockenkyrkan Gryteryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gryteryds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gryteryds församling och för de borgerliga frågorna till Gryteryds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Burseryds landskommun, som sedan 1974 uppgick i Gislaveds kommun. Församlingen uppgick 2014 i Burseryds församling.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Gryteryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Södra Västbo kompani.

Geografi och natur
Gryteryds socken ligger vid Hallandsgränsen med sjön Fegen i norr. Socknen är en småkuperad sjö- och mossrik skogsbygd. De största insjöarna är Hurven som delas med Sandviks socken och Hensjön.

Fegen är även namnet på ett naturreservat som ingår i EU-nätverket Natura 2000 och som delas med Burseryds socken i Gislaveds kommun, Kalvs och Håckviks socknar i Svenljunga kommun samt Gunnarps socken i Falkenbergs kommun.

Fornminnen
Några stenåldersboplatser, några gravrösen från bronsåldern, och gravar samt ett gravfält från järnåldern finns här. En offerkälla, Sisslekällan finns här också.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 276 1810 till 501 1880 varefter den minskat stadigt till 200 1990.

Namnet
Namnet (1337 Grytorydh), taget från kyrkbyn, har förledet gryta/gryt, stenig mark, och efterledet ryd, röjning.

Se även
 Gryteryds församling
 Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Gryteryd

Referenser

Vidare läsning
Sant och sägen från Gryteryd : en socken i sydvästra Småland / Harald Lindberg. Utgiven av Gryteryds hembygdsförening 1990 libris
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Gryteryds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Gryteryds landskommun

Gryteryds landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Gryteryds socken i Västbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Burseryds landskommun som sedan i sin tur 1974 uppgick i Gislaveds kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Gislaveds kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Samuel Rogberg

Samuel Rogberg, född i Jönköping 18 oktober 1698, död 1 augusti 1760 i Evedal vid Växjö, var en svensk präst och topograf, mest känd för en historisk beskrivning om Småland. Han var farfar till Carl Georg Rogberg.

Samuel Rogberg var son till Johan Rogberg (1660-1728), rektor vid stadsskolan i Jönköping, och Kristina Hellman. Han inskrevs 1716 som student vid Uppsala universitet, där han riktade sina studier huvudsakligen åt historia och blev magister vid promotionen 1725. 

Följande år anställdes han som lektor i historia vid Växjö gymnasium. Han prästvigdes 1730 och befordrades 1736 till teologie lektor. Tre år senare utnämndes han till kyrkoherde i Fröderyd. Prost i Västra härad blev han 1743.

Rogberg var ledamot av prästeståndet vid 1738, 1741 och 1755-1756 års riksdagar. Vid det sistnämnda av dessa riksmöten satt han såsom ledamot i den kommission, som dömde över Erik Brahe och hans olyckskamrater.

Rogberg dog under en brunnskur i Evedal vid Växjö. En av honom författad Historisk beskrifning om Småland utkom, tillökt av Eric Ruda, 1770, tio år efter Rogbergs död, och utgjorde fram till 1845 den enda källan till kännedom om Kronobergs och Jönköpings län.

Bibliografi

Källor

Svenska präster under 1700-talet
Svenska topografer
Präster från Jönköping
Födda 1698
Avlidna 1760
Män
SBH
Skradin

Skradin (latin och italienska: Scardona, tyska: Sgraden) är en stad i Kroatien. Staden har 3 825 invånare (2011) och ligger i Šibenik-Knins län i landskapet Dalmatien. Skradin ligger vid floden Krka, 17 km från Šibenik och 100 km från Split, nära nationalparken Krka.

Demografi 
I folkräkningen 2011 uppgav 3 031 personer eller 79,24 % av invånarna att de var kroater. Den största etniska minoriteten var serberna som uppgick till 679 personer eller 17,75 % av stadens totala befolkning.

Historia 
Skradin var ursprungligen en illyrisk bosättning. Efter att bosättningen intagits av romarna, utvecklades den till ett administrativt och militärt centrum under namnet Scardona och blev under 300-talet biskopssäte. Under folkvandringstiden raserades staden, men byggdes upp igen av kroater under 800-talet. Skradin kontrollerades länge av det medeltida kroatiska kungariket och var säte för den kroatiska adelsfamiljen Šubić. Åren 1522–1684 styrdes staden av osmanerna och 1684–1794 av Republiken Venedig. Därefter kom staden under österrikisk överhöghet. Sedan Napoleons styrkor intagit Skradin, kom staden att under 1809–1815 tillhöra de av fransmännen upprättade Illyriska provinserna. Fransmännen byggde en ny lokal huvudväg som inte längre gick via Skradin, vilket ledde till att staden förlorade i betydelse till förmån för närliggande Šibenik. Sedan Österrike besegrat Frankrike i krig, tillföll staden åter Österrike, som behöll kontrollen fram till första världskrigets slut år 1918.

Arkitektur 
Vid staden huvudtorg ligger kyrkan Mala Gospa (Lilla Jungfrun) som uppfördes under 1700-talet.

Källor

Noter

Externa länkar 

Orter i Šibenik-Knins län
Hylte landskommun

Hylte landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid storkommunreformen 1952 av de tidigare kommunerna Femsjö landskommun, Färgaryds landskommun och Långaryds landskommun.

Den 1 januari 1953 överfördes  två områden från Hylte landskommun till Torups landskommun i Hallands län. Det första hade 289 invånare och omfattade en areal av 5,36 km², varav 5,21 land, och överfördes från Långaryds församling. Det andra hade 164 invånare och omfattade en areal av 2,60 km², varav 2,46 land, och överfördes från Färgaryds församling.

Den 1 januari 1964 överfördes från Hylte landskommun och Långaryds församling ett obebott område, omfattande en areal av 0,02 km² land, till Villstads landskommun och församling.

Hylte landskommun ombildades den 1 januari 1971 till Hylte kommun som sedan utökades den 1 januari 1974, samtidigt som den bytte länstillhörighet till Hallands län.

Kommunkoden var 0621.

Församlingar
I kyrkligt hänseende hörde landskommunen till församlingarna Femsjö, Färgaryd och Långaryd.

Geografi
Hylte landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 401,74 km², varav 373,83 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1957 omfattade landskommunen den 1 november 1960 en areal av 402,16 km², varav 372,67 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 48,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i Hylte landskommun 1950-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Hylte kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Femsjö socken

Femsjö socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden och i Jönköpings län, ingår sedan 1971 i Hylte kommun sedan 1974 i Hallands län och motsvarar från 2016 Femsjö distrikt.

Socknens areal är 72,94 kvadratkilometer, varav land 61,80. År 2000 fanns här 245 invånare. Kyrkbyn Femsjö med sockenkyrkan Femsjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Femsjö socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Femsjö församling och för de borgerliga frågorna till Femsjö landskommun i Jönköpings län.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Hylte landskommun, som sedan 1971 uppgick i Hylte kommun. Länstillhörigheten ändades sedan 1974 till Hallands län samtidigt som Hylte kommun utökades till nuvarande omfattning. Före 1888 låg en del av Sännö skate i Kronobergs län.

1 januari 2016 inrättades distriktet Femsjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.   

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Norra Västbo kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi och natur
Femsjö socken ligger i västra delen av Småland på Gränsen till Halland och Kronobergs län. Socknen är en kuperad sjö- och mossrik skogsbygd. De största insjöarna är Mellan-Färgen som delas med Färgaryds socken, Stora Allgunnen som delas med Torups socken samt Femmen, Södra Färgen och Hallasjön

Det finns tre naturreservat i socknen. Mogölsmyren som delas med Breareds socken i Halmstads kommun och Kloö ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Hägnen är ett kommunalt naturreservat.

Fornminnen
Fornminnen främst från järnåldern är kända men också någon stenåldersboplats. En offerkälla, Sankt Sigfrids källa, finns vid Knallalt.

Namnet
Namnet (1350 Femsrydh), taget från kyrkbyn, har förledet sjönamnet Femmen och efterledet ryd, röjning i skog.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 534 1810 till 880 1890 varefter den minskade stadigt till 258 1990.

Se även
Femsjö församling
Lista över fornlämningar i Femsjö socken

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 Libris

Externa länkar

Femsjö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Hylte kommun
Femsjö landskommun

Femsjö landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Femsjö socken i Västbo härad i Småland inrättades då denna kommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hylte landskommun som sedan i sin tur 1971 ombildades till Hylte kommun, som 1974 bytte länstillhörighet till Hallands län.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Hylte kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Femsjö

Femsjö är kyrkbyn i Femsjö socken i Småland, sedan 1974 belägen i Hylte kommun i Hallands län, dessförinnan i Jönköpings län.

I byn ligger Femsjö kyrka. I Femsjö gamla prästgård föddes botanikern Elias Fries (1794–1878). År 1978 invigdes i en sidobyggnad till prästgården i Femsjö ett litet museum, Friesmuseet, för att erinra om och hedra minnet av Fries. 

Det finns ett vandrarhem i gammal skolmiljö.

En kilometer öster om Femsjö ligger Hägnens naturreservat på en udde i sjön Stora Färgen.

Se även
Femsjö kyrka
Femsjö socken
Femsjö församling
Femsjö landskommun

Externa länkar
Femsjö webbsida

Orter i Hylte kommun
Jacques Saly

Jacques François Joseph Saly, född den 4 juni 1717 i Valenciennes, död den 20 maj 1776 i Paris, var en fransk skulptör, huvudsakligen verksam i Danmark.

Biografi 
Saly var Guillaume Coustous elev, och vistades mellan 1740 och 1748 i Rom. När han återvände hem utförde han en staty av Ludvig XV för sin födelsestad och blev 1751 medlem av Franska konstakademin. År 1753 flyttade han till Köpenhamn, dit han blivit inkallad för att utföra en ryttarstaty av Fredrik V, bekostad av Asiatisk Kompagni. Statyn avtäcktes först 1771 på borggården i Amalienborg.

I Köpenhamn utövade Saly stort inflytande på den nyligen upprättade Kunstakademiet. Han blev professor där 1754 och var dess direktör 1754–1771. Han återvände till Frankrike 1774. I Köpenhamns konstmuseum finns bland hans arbeten en byst av Fredrik V, en ryttarstatyett och en relief. Konstakademien äger en byst i brons som föreställer Carl Gustaf Pilo från Köpenhamnstiden.

Källor 

Franska professorer
Personer med verk i Danmarks kulturkanon 
Franska skulptörer under 1700-talet
Födda 1717
Avlidna 1776
Män
Ugglan
Ivan Dmitrijev

Ivan Ivanovitj Dmitrijev (ryska: Иван Иванович Дмитриев), född 21 september (gamla stilen: 10 september) 1760 i Selo Bogoroditskoje, guvernementet Kazan, död 15 oktober (gamla stilen: 3 oktober) 1837 i Moskva, var en rysk statsman och skald.

Dmitrijev var först militär, inträdde sedan på den civila ämbetsmannabanan och var 1810–1814 justitieminister. Tillsammans med sin vän Nikolaj Karamzin bekämpade han den gamla "klassiska" smakriktningen, anslöt sig till den romantiska rörelsen och arbetade för en ny, friare utveckling inom litteraturen. Många av hans visor, som i allmänhet är sångbara, var på sin tid mycket populära. Särskilt förtjänar att nämnas den dramatisk-lyriska dikten Jermak, vilken förhärligande Sibiriens erövring av ryssarna. Han författade även fabler och satirer. Hans första diktsamling utkom 1795. Hans samlade skrifter utkom 1823 med biografisk inledning av furst Pjotr Vjazemskij.

Källor

Ryska poeter
Ryskspråkiga poeter
Fabeldiktare
Ryska satiriker
Rysslands justitieministrar
Ryska författare under 1800-talet
Ryska politiker under 1800-talet
Födda 1760
Avlidna 1837
Män
Ugglan
Färgaryds socken

Färgaryds socken i Småland ingick i Västbo härad i Finnveden och i Jönköpings län, ingår sedan 1971 i Hylte kommun sedan 1974 i Hallands län och motsvarar från 2016 Färgaryds distrikt.

Socknens areal är 86,05 kvadratkilometer, varav land 80,61. År 2000 fanns här 4 157 invånare. Tätorten Hyltebruk samt sockenkyrkan Färgaryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Färgaryds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Färgaryds församling och för de borgerliga frågorna till Färgaryds landskommun i Jönköpings län.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Hylte landskommun, som sedan 1971 ombildades till Hylte kommun. Länstillhörigheten ändades sedan 1974 till Hallands län samtidigt som Hylte kommun utökades till nuvarande omfattning. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Färgaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Västbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Södra Västbo kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi och natur
Färgaryds socken ligger mellan ån Nissan i nordväst och insjön Stora Färgen i öster och gränsar till landskapet Halland i väster. Socknen är en mager och stening mossrik skogsbygd. De största insjöarna förutom Stora Färgen som delas med Långaryds socken är Mellan-Färgen som delas med Femsjö socken, Sandsjön som delas med Torups socken och Jakobs sjö.

Det finns två naturreservat i socknen. Lintalund och Skubbhult ingår båda i EU-nätverket Natura 2000.

Fornminnen
Cirka 20 stenåldersboplatser utmed Nissan och sjöarna är funna. Gravröse från bronsåldern finns vid Hylte. Flera järnåldersgravar finns också.

Namnet
Namnet (1311 Färgarydh), taget från kyrkbyn, har förledet namnet på sjön Färgen och efterledet ryd, röjning i skog.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 814 1810 till 1 341 1880 varefter den minskade tillfälligt till 1 227 år 1900. 1910 hade befolkningen ökat dramatiskt till 1 659 invånare. Därefter fortsatte den med mindre variationer öka till 4 229 invånare 1990.

Se även
Färgaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Hylte kommun#Färgaryd

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 Libris

Externa länkar

Färgaryds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Hylte hembygdsförening

Socknar i Västbo härad
Indelningar i Hylte kommun