kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Franz Skutsch

Franz Skutsch, född den 6 januari 1865, död den 29 september 1912, var en tysk klassisk filolog, far till Otto Skutsch, på mödernet besläktad med Otto Gradenwitz.

Skutsch, som var professor i Breslau sedan 1896, utgav bland annat Plautinisches und Romanisches (1892), Firmici matheseos libri (jämte Kroll, 1901), Aus Vergils Frühzeit (1901) och Gallus und Vergil (1906). Jämte Kretschmer utgav han sedan 1908 för grekiska och romerska språken tidskriften "Glotta".

Källor

Noter

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Wrocław
Födda 1865
Avlidna 1912
Män
Ernst Höpfner

Karl Friedrich Ludwig Ernst Höpfner, född den 3 juni 1836 i Rawitsch, Posen, död den 28 februari 1915 i Göttingen, Hannover, var en tysk pedagog och ämbetsman.

Den i Leipzig promoverade Höpfner var verksam som överlärare i Neuruppin och blev 1894 föredragande råd och 1906 verkligt geheime överregeringsråd i kulturministeriet. Han var även kurator vid universitetet i Göttingen, där han arbetade till sin pensionering den 1 januari 1907.

Höpfner gifte sig 1864 med Helene Plathner och 1902 med Else Zoepritz, änka efter professor Bernhard von Kugler. Hans dotter Johanna (född 1874) äktade matematikern Arnold Sommerfeld.

Bibliografi 
 G. R. Weckherlins Oden und Gesänge. Ein Beitrag zur Geschichte der deutschen Dichtung. Stilke und van Muyden, Berlin 1865
 Reformbestrebungen auf dem Gebiete der deutschen Dichtung des XVI. und XVII. Jahrhunderts. Lange, Berlin 1866.
 Die Wortstellung bei Alain Chartier und Gerson. Grimma, 1883 (dissertation).

Källor 
 

Tyska litteraturvetare
Litteraturhistoriker
Tyska filologer
Tyska romanister
Tyska pedagoger
Tyska ämbetsmän
Alumner från Bonns universitet
Alumner från Wittenbergs universitet
Födda 1836
Avlidna 1915
Män
Gerson

Gerson, Gérson, kan syfta på:
 Gerson (fotbollsspelare född 1997) (1997–), en brasiliansk fotbollsspelare
 Efternamn
 Jean Gerson, fransk teolog
 Lars Krogh Gerson (född 1990), norsk-luxemburgisk fotbollsspelare
 Max Gerson, tysk läkare
 Wojciech Gerson, polsk målare

Gérson 
 Gérson, brasiliansk fotbollsspelare

Tyska efternamn
Judiska efternamn
Sonnamn
Industrias Aeronáuticas y Mecánicas del Estado

Industrias Aeronáuticas y Mecánicas del Estado, förkortat IAME, var ett konglomerat av argentinska verkstadsindustrier som bildades 1951. 1956 döptes det om till Dirección Nacional de Fabricación e Investigación Aeronáutica, eller DINFIA.

Historik
IAME bildades av president Juan Peróns regering för att utveckla och främja den inhemska fordonsindustrin i enlighet med peronismen. Tio fabriker grundades för att tillverka flygplan, flygmotorer, bilar, traktorer och motorcyklar. Navet i företagsgruppen var det nationella flyginstitutet, Institute Aerotécnica i provinsen Córdoba.
.

Biltillverkning

IAME startade sin biltillverkning med att bygga lastbilar på licens från tyska Borgward. Den första egenkonstruerade produkten var den jeep-liknande pickupen Rastrojero. Företagets första personbil Justicialista fick en DKW-liknande uppbyggnad med framhjulsdrift och tvåtaktsmotor. På den bilintresserade president Peróns enträgna begäran byggdes även en sportbil med glasfiberkaross och boxermotor från Porsche.

Sedan Perón störtats i en militärkupp 1955 avstannade produktionen av personbilar, men snart återkom den uppdaterade Graciela med trecylindrig motor från östtyska Wartburg. Företaget byggde också Wartburg på licens, innan personbilarna åter försvann från utbudet. Tillverkningen av lastbilar fortsatte och Rastrojeron kom i ett helt nytt utförande 1969. Den låg även till grund för Rastrojero Conosur som mest användes som taxi, innan tillverkningen slutligen lades ned 1979.

Några bilmodeller från IAME
 IAME Rastrojero (1952 – 1979)
 IAME Justicialista (1953 – 1955)
 Institec Graciela (1956 – 1961)
 Rastrojero Conosur (1974 – 1979)

Källor
Stora billexikonet, red. G N Georgano, svensk övers. Björn-Eric Lindh 1982.

Externa länkar
Coche Argentino 
Club IAME 

Argentinska fordonstillverkare
Ej längre existerande argentinska företag
Företag bildade 1951
Gurli Ewerlund

Nation: 

Gurli Ewerlund, (Hulda Gunhild Axelina Andersson) född 13 oktober 1902 i Malmö S:t Petri församling, Malmö, död 10 juni 1985 i Slottsstadens församling, Malmö, var en svensk simmare som simmade för Malmö SS.
Hon blev olympisk bronsmedaljör i Paris 1924, då hon simmade stafetten på 100 m frisim. tillsammans med Aina Berg, Wivan Pettersson och Hjördis Töpel.

Referenser

Noter 

Födda 1902
Avlidna 1985
Svenska simmare
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1924
Kvinnor
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från Sverige
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1924
Idrottare från Malmö
Edmund Max Stengel

Edmund Max Stengel, född den 5 april 1845 i Halle, död den 3 november 1935 i Marburg, var en tysk romanist, far till Edmund E. Stengel och Walter Stengel.

Stengel studerade i Bonn under Friedrich Diez och Nikolaus Delius och promoverades 1868 på avhandlingen Vocalismus des lateinischen Elementes in den wichtigsten romanischen Dialecten von Graubünden und Tyrol, aufgestellt und unter Herbeiziehung der verwandten romanischen Sprachen durch zahlreiche Beispiele belegt. Han erhöll 1873 en dubbelprofessur vid universitetet i Marburg i engelsk och romansk filologi och blev 1880 professor i romansk filologi. År 1896 blev han efterträdare till Eduard Koschwitz (som blev hans egen efterträdare i Marburg) vid universitetet i Greifswald, där han 1913 blev emeritus.  I Greifswald var han 1904  även universitetets rektor. Vidare var han politiskt engagerad, bland annat som riksdagsledamot 1907 till 1911. År 1913 blev han geheimeregeringsråd och 1919 hedersmedborgare i Greifswald.

Bibliografi 

Codex manu scriptus Digby 86, Halis 1871 
Mittheilungen aus französischen Handschriften der Turiner Universitäts-Bibliothek, Halle a.S. 1873
Li Romans de Durmart le Galois, Stuttgart 1873 (nytryck Amsterdam 1969)
Das altfranzösische Rolandslied, Heilbronn 1878
Die beiden ältesten provenzalischen Grammatiken, Marburg 1878 (nytryck 1971)
Wörterbuch der ältesten französischen Sprache, Marburg 1882
La Cancun de saint Alexis, Marburg 1882
Erinnerungsworte an Friedrich Diez, Marburg 1883
Beiträge zur Geschichte der romanischen Philologie in Deutschland: Festschrift für den ersten Neuphilologentag Deutschlands zu Hannover, Marburg 1886
Chronologisches Verzeichnis französischer Grammatiken vom Ende des 14. bis zum Ausgange des 18. Jahrhunderts, Jena 1890 (ny upplaga med ett tillägg av Hans-Josef Niederehe, Amsterdam 1976)
Die ältesten französischen Sprachdenkmäler, Marburg 1901

Källor 

 

Tyska filologer
Tyska romanister
Tyska professorer
Personer verksamma vid Marburgs universitet
Personer verksamma vid Greifswalds universitet
Tyska riksdagsledamöter
Födda 1845
Avlidna 1935
Män
Henriques

Henriques är ett ursprungligen portugisiskt efternamn, som är etablerat i Danmark och Sverige. Offentlig statistik tillgänglig i september 2015 anger att 135 personer med efternamnet Henriques var bosatta i Danmark och 48 personer i Sverige.

Personer med efternamnet Henriques
 Alf Henriques (1906−1976), dansk litteraturhistoriker
 Emil Henriques (1883−1957), svensk advokat
 Fini Henriques (1867−1940), dansk violinist och tonsättare
 Hugo Henriques (1864−1910), svensk arkitekt och konstnär
 Inês Henriques (född 1980), portugisisk kappgångare
 Jakob Henriques (född 1972), svensk klassisk gitarrist
 Júlio Augusto Henriques (1838−1928), portugisisk botanist
 Mårten Henriques (1886−1974), svensk advokat
 Pontus Henriques (1852−1933), svensk ingenjör och läroboksförfattare
 Robert Henriques (1858−1914), dansk cellist och tonsättare
 Valdemar Henriques (1864−1936), dansk fysiolog
 Wilhelm Henriques (1853−1931), svensk grosshandlare och politiker

Källor

Svenska efternamn
Danska efternamn
Portugisiska efternamn
Staffan Holmqvist

Staffan Holmqvist, född 24 juli 1942 i Lund, död 23 juni 2007, var en svensk idrottsledare inom främst handboll, såväl i Sverige som på europeisk nivå. Holmqvist var bland annat ordförande för Svenska Handbollförbundet 1979–1995 och för Europeiska handbollsförbundet 1991–2004.

Karriär

Lugi och Svenska Handbollförbundet 
Staffan Holmqvists idrottsledarkarriär började under gymnasieåren i Spykens IF. Han blev senare engagerad i Lugis handbollssektion i Lund och under 1950-1970-talet var han och hans bröder viktiga profiler i Lugi. 1972–1988 var han Idrottskonsulent vid Lunds kommun. Under 1970-talet blev han ungdomsledare i Lugi. 1978 var han aktiv i starten av Lundaspelen. Under åren 1969-1973 var han föreningens ordförande. 1979 blev han ordförande för Svenska Handbollförbundet och hade posten i 16 år till 1995. När han avgick fick han titeln hedersordförande.

Europeiska handbollsförbundet 
1991 blev han ordförande i det nybildade Europeiska handbollsförbundet (EHF). En av hans första genomdrivna beslut blev att införa ett Europamästerskap för landslag. Uppdraget som ordförande i EHF varade till 2004. Han var också viceordförande i Internationella handbollsförbundet (IHF) 2000–2007. Han blev 1999 invald som ledamot i Svenska Idrottsakademin.

Eftermäle och pedofilanklagelser 
Vid sin bortgång 2007 hyllades Holmqvist som en av internationell handbolls "största ledarprofiler genom tiderna". Som ett led i förberedelserna till VM 2009 i Kroatien arrangerade Sverige en sexnationsturnering med namnet Staffan Holmqvist Memorial den 3–7 januari 2009.

Under 2011 framkom i media vittnesmål om hur Holmqvist begått sexuella övergrepp mot barn och ungdomar i beroendeställning till honom under lång tid som idrottsledare i Lugi. Holmqvist var en period anställd som informationschef hos Lunds kommun. En före detta ledamoten i svenska Handbollförbundets styrelse hävdade i en intervju 2011 att det var välkänt att Holmkvist var pedofil.

Referenser 

Män
Födda 1942
Avlidna 2007
Svenska idrottsledare under 1900-talet
Svenska idrottsledare under 2000-talet
Júlio Augusto Henriques

Júlio Augusto Henriques, född den 17 januari 1838 i Arco de Baúlhe i provinsen Minho, död den 15 januari 1928 i Coimbra, var en portugisisk botaniker.

Henriques blev 1873 professor i botanik vid universitetet i Coimbra och direktör för universitetets botaniska trädgård. Som lärare och författare bidrog han kraftigt till att utveckla de botaniska studierna i Portugal samt den botaniska utforskningen av Portugals och dess koloniers. Han blev 1907 hedersdoktor i Uppsala.

Henriques skrev Expediçaõ scientifica á serra da Estrella em 1881. Secçaõ botanica (1883), flera läroböcker och handböcker i botanik och jordbruk samt många uppsatser, behandlande systematisk och tillämpad botanik, i tidskrifter, särskilt i den av honom grundade Boletim da Sociedade Broteriana.

Källor 

Födda 1838
Avlidna 1928
Portugisiska botaniker
Portugisiska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Coimbra
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Portugisiska fackboksförfattare
Portugisiskspråkiga författare
Män
Professorer i botanik
Sofia Rapp Johansson

Sofia Rapp Johansson, född 8 juni 1980, är en svensk författare. Hon debuterade med den lyriska berättelsen Silverfisken 2007, för vilken hon fick motta Katapultpriset 2008. Boken var även nominerad till Borås tidnings debutantpris.

Bibliografi 
 2007 – Silverfisken
 2009 – Tills skulderbladen blivit vingar
 2012 – Kyss mig lycklig
 2017 – Golgata

Priser och utmärkelser 
 2008 – Katapultpriset för Silverfisken

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Födda 1980
Kvinnor
Levande personer
Georg Rudolf Weckherlin

Georg Rudolf Weckherlin, född den 15 september 1584 i Stuttgart, död den 13 februari 1653 i London, var en tysk skald. 

Weckherlin var hovpoet hos hertigen av Württemberg, men flyttade 1607 till Frankrike och 1620 till England som sekreterare vid därvarande tyska kansli samt betroddes av Jakob I och Karl I med viktiga diplomatiska uppdrag hos olika hov. Weckherlin var en av de tidigaste vägröjarna för renässanspoesin i Tyskland. Till följd av flitigt studium och därav följande starka intryck av den franska och engelska renässansdiktningen kände han sig kallad att lyfta den tyska poesin ur dess förfall. Han ville, i likhet med de utländska mönstren, göra den till en av de högt bildades och förnämas konstdikt, med undflyende av den grövre, folkliga formen och andan hos 1500-talets inhemska dikt. Weckherlin införde odet, eklogen och epigrammet samt utbildade sonetten. 

Hans episka försök Des grossen Gustav Adolfs Ebenbild väckte stort bifall, och han tog livligt del i sitt hemlands strider och svårigheter, inte minst i den protestantiska sakens försvar. Förelöpare i mycket till reformatorn Opitz, stod han likväl främmande för dennes nya metriska grundsatser och blev snart av Opitz och hans skola behandlad som en av de föråldrade, en av den gamla tidens män. Han utgav Oden und Gesänge (1618 och 1619), Gaistliche und weltliche Gedichte (2 band, 1641 och 1648). Weckherlins valda dikter jämte biografi utgavs 1873 (och 1890) av Karl Goedeke, Sämtliche Gedichte utkom (med biografi av Hermann Fischer) i 3 band 1894–1895 och 1907, Briefe  (Brev) publicerades i "Studien zu Literaturgeschichte für Michael Bernays" 1893.

Källor

Noter

Tyska poeter under 1600-talet
Tyskspråkiga poeter
Tyska författare under 1600-talet
Alumner från Tübingens universitet
Personer från Stuttgart
Födda 1584
Avlidna 1653
Män
Ugglan
Weckherlin (olika betydelser)

Weckherlin är ett tyskt efternamn, som kan syfta på bland andra:

 August von Weckherlin
 Georg Rudolf Weckherlin

Se även 

 Weckerlin

Tyska efternamn
Kroll

Kroll kan syfta på:

 Kroll, Inc. – amerikanskt konsultföretag
 Krolloper – tidigare operahus och nöjeslokal i Berlin 1844 – 1957, även riksdagshus under Nazityskland

Personer
 Joachim Kroll (1933–1991), en tysk seriemördare, barnvåldtäktsman och kannibal
 Sylvio Kroll (1965–), en östtysk gymnast
 Wilhelm Kroll (1869–1939), tysk akademiker

Se även
 Kröll Cranes – ett danskt företag

Tyska efternamn
Wilhelm Kroll

Wilhelm Kroll, född den 7 oktober 1869 i Frankenstein in Schlesien, död den 21 april 1939 i Berlin, var en tysk klassisk filolog.

Kroll var professor i Greifswald (från 1899, efter Eduard Norden), i Münster (från 1906) och slutligen i Breslau (från 1913, efter Franz Skutsch). Han blev emeritus 1935. Han är mest känd som redaktör för Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.

Bibliografi 
 Geschichte der klassischen Philologie. 1908; 2:a förbättrade upplagan, Berlin och Leipzig 1919 (Sammlung Göschen, 367)
 C. Valerius Catullus. Berlin 1922; 7:e upplagan Teubner, Stuttgart 1989, 
 Studien zum Verständnis der römischen Literatur. Metzler, Stuttgart 1924; nytryck Garland Publishing, New York och London 1978, 
 Die Kultur der ciceronischen Zeit. 2 delar. Dieterich, Leipzig 1933; nytryck Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1975, 
 Rhetorik, Stuttgart 1937

Editioner 
 Vettii Valentis Anthologiarum libri. Primum edidit Guilelmus Kroll, Weidmann, Berlin, 1908.
 Iulii Firmici Materni Matheseos libri VIII, 2 band, utgivna av W. Kroll, F. Skutsch och K. Ziegler, Teubner, Stuttgart, 1897–1913.
 Historia Alexandri Magni (Pseudo-Callisthenes). Vol. 1: Recensio vetusta, utgiven av W. Kroll, band 1., Weidmann, Berlin, 1926.

Se även 
 Cicero
 Karl Mittelhaus
 August Pauly
 Wilhelm Siegmund Teuffel
 Georg Wissowa
 Kurt Witte

Källor 

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Greifswalds universitet
Personer verksamma vid universitetet i Münster
Personer verksamma vid universitetet i Wrocław
Födda 1869
Avlidna 1939
Män
Personer från Schlesien
Badresorna till Askim

Badresorna till Askim är en skulptur utförd av Jerd Mellander, som uppställdes år 1973 vid Linnéplatsen i Göteborg. Den inköptes av Charles Felix Lindbergs donationsfond 1969.

På sockeln finns en platta med inskriptionen: 
Doktor Henrik Allard ordnade från 1923 badresor till Askimsviken för Göteborgs skolbarn. Resorna gick härifrån. Skolbarn insamlade medel till minnesmärke. Med stöd av Charles Felix Lindbergs donationsfond restes denna skulptur 1973.

Skulpturen stals i slutet av september 2007, men omskapades och finns åter på platsen.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Skulpturer i Göteborgs kommun
Olivedal
Skulpturer 1969
Bronsskulpturer
Skulpturer av svenska skulptörer
Minnesmärken i Sverige
J. A. Wadman (staty)

J.A. Wadman är en byst i brons av diktaren Johan Anders Wadman, skapad av bildhuggaren Johan Peter Molin som ursprungligen avtäcktes 1869 i Lorensbergsparken. Den är därmed Göteborgs näst äldsta offentliga konstverk. 

Det var medlemmar ur Ordenssällskapet Göta Par Bricole som tog initiativ till bysten, då Wadman varit ordenskald där och kallades för Göteborgs Bellman. År 1946 flyttades den till Kronhusparken, där den stod tämligen undanskymd. Omkring år 2000 återkom den tillfälligt till Lorensberg intill Göteborgs stadsbibliotek, men flyttades åter 2012 till en ny permanent plats i Vasaparken på en kulle vid Vasakyrkan.

Referenser

Noter

Källor 

Wadman
Lorensberg
Författarskulpturer i Sverige
Skulpturer av Johan Peter Molin
Skulpturer 1869
Byster i Sverige
Justine Pelmelay

Anneke Wilma (Justine) Pelmelay, född 24 september 1958 i Leiden, är en nederländsk sångerska. Hon är kanske mest känd för att ha representerat Nederländerna i Eurovision Song Contest 1989 med låten Blijf zoals je bent.

Justine Pelmelays föräldrar kommer båda ursprungligen från Indonesien, modern från Java och fadern från Ambon. Artistnamnet Justine var hennes mormoders namn. Familjen är musikalisk och hennes fyra bröder; Joop, William, Frits och John, samt hennes syster Elleke spelar alla ett instrument. Under 1980-talet sjöng Pelmelay själv i olika musikgrupper, däribland Pasadena Dream Band, Swinging Soul Machine och The Jody Singers. Hon deltog i Eurovision Song Contest 1988 som en del av bakgrundskören till Gerard Joling och låten Shangri La. Året därpå fick hon själv representera Nederländerna i Eurovision Song Contest med låten Blif zoals je bent. Hon hamnade på en 15:e plats av totalt 22 framträdanden med 45 poäng.

Under 1990-talet bildade Pelmelay duon Justine & Marlon tillsammans med den nederländsk-indonesiska TV-kocken Lonny Gerungan. Tillsammans gav de ut tre framgångsrika album. Pelmelay gav dessutom ut ett antal singlar, däribland Perhaps Love som var en duett med countrysångaren John Denver.

Singlar 
 1987 Smiley people / Smiley people (instrumental) Touch Down 221.069 (Pasadena Dream Band)
 1989 Blijf zoals je bent / Stay the way you are CNR Records 145.489-7 (som Justine)
 1990 The man I love / Just CNR Records 142.387-7 (som Justine)
 1991 Hold me / We've got tonight CNR Records 142.428-7 (som Justine)
 1995 Waarom huil je toch, Nona Maris? / Sarinah VNC 55 1553-2 (Justine & Marlon)
 1995 E tanase / Oleh sioh VNC 55 1564-2 (Justine & Marlon)
 1996 Een vriend laat je niet in de steek / My best friend ABCD 30002-3
 1996 Perhaps love (Liefde is...) / Just married ABCD 30007-3 (Perhaps love: John Denver & Justine Pelmelay)
 1997 De laatste keer / De laatste keer (karaoke version) ABCD 30076-3
 2001 Alles wat ik wil / Alles wat ik wil (karaoke version) JPQ Records 5523762
 2001 Ik geloof in jou / Ik geloof in jou (karaoke version) JPQ Records 5524492
 2005 Just one kiss / Just one kiss (instrumental) SPL Records SPL-200-5-05 (Dutch Diva's)
 2006 Nothing's gonna shut me up (radio edit) / Nothing's gonna shut me up (instrumental) SPL Records SPL-200-6-08

Album 
 1992 Christmas album Blokker BV LPBL 1001
 1993 The wedding album Pink Records 270771
 1995 Ramé ramé met Justine & Marlon VNC 55 1042-2 (Justine & Marlon)
 1995 Liedjes van verlangen VNC 55 1050-2 (Justine & Marlon)
 1995 Kerst in de gordel van smaragd VNC 55 1053-2 (med Marlon, Wieteke van Dort, Rudy van Dalm, Andres och Chris Latul)

Referenser 

Födda 1958
Levande personer
Kvinnor
Nederländska sångare
Artister som representerat Nederländerna i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 1989
Personer från Leiden
Acquaviva delle Fonti

Acquaviva delle Fonti är en stad och comune i storstadsregionen Bari, innan 2015 provinsen Bari, i Apulien i södra Italien, 32 km söder om staden Bari.

I staden finns en katedral (Concattedrale di Sant'Eustachio di Acquaviva delle Fonti), som sedan en stiftssammanslagning 1986 är samkatedral i stiftet Altamura-Gravina-Acquaviva delle Fonti.

Källor

Kommuner i storstadsregionen Bari
Paulina Odenius

Paulina Odenius, född Brink 19 januari 1846 i Lund, död 14 maj 1921 i Lund, var en svensk bildkonstnär. Hon studerade för porträtt- och landskapsmålare Fredrik Krebs. Hon målade stämningslandskap med kuperad terräng, ofta med motiv från Kullaberg. Odenius har bland annat deltagit i utställningen Svensk konst i Hälsingborg 1903 och Skånes konstförenings utställningar 1914 och 1916–1920. Hon finns representerad vid Kulturhistoriska museet i Lund,

Hon gifte sig 1867 med  professor Maximilian Victor Odenius.

Källor

Noter 

Svenska målare under 1800-talet
Svenska målare under 1900-talet
Födda 1846
Avlidna 1921
Kvinnor
Konstnärer från Lund
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Acquaviva (olika betydelser)

Acquaviva kan syfta på:

Personer
 Claudio Aquaviva (1543-1615), italiensk jesuit och jesuitordens general

Geografi

San Marino 

 Acquaviva – en kommun

Italien 

 Acquaviva Collecroce, kommun, Molise, Provincia di Campobasso, 
 Acquaviva delle Fonti – en kommun i provinsen Bari 
 Acquaviva d'Isernia – en kommun i provinsen Isernia 
 Acquaviva Picena – en kommun i Marche, Provincia di Ascoli Piceno, 
 Acquaviva Platani – en kommun i Sicilien, Provincia di Caltanissetta, 
 Acquaviva, Toscana, Provincia di Siena, 
 Acquaviva, Lazio, Città metropolitana di Roma Capitale,
Serra de Tramuntana

Serra de Tramuntana (katalanska) eller Sierra de Tramontana (spanska)  är en bergskedja som går sydväst-nordöst och utgör norra spanska ön Mallorcas norra viktigaste bergsrygg. Namnet används även för comarcan i samma område.

Dess högsta bergstopp är Puig Major, som, med sina 1 445 meter är det Balearernas högsta berg.

Serra de Na Burguesa är den sydligaste delen av Serra de Tramuntana.

Klimatet i Serra de Tramuntana är betydligt blötare än resten av ön, med noteringar på så mycket som 1 507 mm årsnederbörd. Andra delar av ön har en genomsnittlig årsnederbörd som är mindre än 400 mm. Området är även svalare genom dess höjd och ett par dagar med snö på topparna är inte ovanlig under vintern.

Världsarv
1996 sattes bergskedjan upp på Spaniens förhandslista (tentativa lista) över planerade världsarvsnomineringar  och 27 juni 2011 blev Serra de Tramuntanas kulturlandskap ett världsarv.

Referenser

Externa länkar 
 Serra de Tramuntana - UNESCO World Heritage status 2010, Cultural Landscape   
 Serra de Tramuntana - Facebook
 Serra de Tramuntana - Twitter
 La Serra de Tramuntana
 Information on the Serra de Tramuntana 

Bergskedjor i Spanien
Världsarv i Spanien
Världsarv inskrivna 2011
Emy Machnow

Nation: 

Emy Machnow, senast folkbokförd Emmy Gunilla Almberg, ogift Machnow, född 1 september 1897 i Stockholm, död 23 november 1974 i Malmö, var en svensk simmare. Hon var dotter till ingenjören Herman Ludvig Oskar Machnow och Johanne, ogift Nielsen, samt faster till skådespelaren Anne-Marie Machnow. 

Emy Machnow föddes i Stockholm och flyttade med föräldrarna till Malmö 1907. Hon simmade för Malmö SS. Hon blev olympisk bronsmedaljör i Antwerpen 1920, då hon simmade stafetten på 100 meter frisim tillsammans med Aina Berg, Jane Gylling och Carin Nilsson.

Emy Machnow gifte sig med Axel Almberg och blev änka 1938. Hon är begravd på Östra kyrkogården i Malmö.

Källor 

Svenska simmare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1920
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1920
Idrottare från Stockholm
Gravsatta på Östra kyrkogården i Malmö
Födda 1897
Avlidna 1974
Kvinnor
Schwarzkopf

Schwarzkopf är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Anton Schwarzkopf
 Elisabeth Schwarzkopf
 Lilli Schwarzkopf
 Norman Schwarzkopf

Geografi

Schweiz 

 Chapütschin, bergstopp, Graubünden, Prättigau/Davos District,

Österrike 

 Schwarzkopf (Venedigergruppe), bergstopp i förbundsländerna Salzburg och Tyrolen,

Övrigt 
 Schwarzkopf (varumärke), ett varumärke för hårvårdsprodukter

Tyska efternamn