kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
A111 (motorväg, Tyskland)

A111 är en stadsmotorväg i Berlin i Tyskland. Den leder trafik ifrån A10 till A100. Den går förbi bland annat förorten Tegel. Vägen är fyrfilig sträckan mellan trafikplats Oranienburg och trafikplats Holzhauser Straße och sexfilig mellan trafikplats Holzhauser Straße och trafikplats Charlottenburg

Historia 
Den första delen av vägen öppnades 1979 , den var helt färdigbyggd 2004
1979 öppnades sträckan mellan trafikplats Charlottenburg och trafikplats Kurt-Schumacher-Platz.
1981 öppnades sträckan mellan trafikplats Kurt-Schumacher-Platz och trafikplats Seidelstraße.
1982 öppnades sträckan mellan trafikplats Schulzendorfer Straße och trafikplats Oranienburg. 
1987 öppnades sträckan mellan trafikplats Seidelstraße och trafikplats Waidmannsluster Damm/Hermsdorfer Damm
2004 öppnades sträckan mellan trafikplats Waidmannsluster Damm/Hermsdorfer Damm och trafikplats Schulzendorfer Straße autobahnstatus. (Sträckan skyltades om från B111)

Trafikplatser 

|}

Referenser

Noter 

Motorvägar i Tyskland
Vägar i Berlin
Vägar i Brandenburg
Listor över avfartsnummer
A113 (motorväg, Tyskland)

A113 är en motorväg i Berlin som sammanbinder ringleden A100 och sydöstra delarna av innerstaden med den yttre ringmotorvägen A10, Berlin-Schönefelds flygplats och de sydöstra förorterna.

Trafikplatser 

|}

Motorvägar i Tyskland
Vägar i Berlin
Vägar i Brandenburg
Listor över avfartsnummer
Mora socken

Mora socken ligger i Dalarna, uppgick 1959 i Mora köping och området ingår sedan 1971 i Mora kommun och motsvarar från 2016 Mora distrikt.

Socknens areal är 1 537,37 kvadratkilometer, varav 1 392,77 land. År 2020 fanns här 17 032 invånare. Tätorterna Vinäs, Selja, Östnor, Bonäs, Vattnäs, Färnäs och Nusnäs samt tätorten och kyrkbyn Mora med sockenkyrkan Mora kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Mora socken har medeltida ursprung. Mycket tidigt utbröts Malungs socken, på medeltiden Älvdalens socken, 9 december 1607 Venjans församling, 1636 Våmhus församling och före 1775 Solleröns församling. 1 maj 1917 införlivades Ulvsjö från en del av Lillhärdals sockens del i Kopparbergs län.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mora församling och för de borgerliga frågorna till Mora landskommun. Ur landskommunen utbröts 1908 Morastrands köping. Denna köping och landskommunen uppgick 1959 i Mora köping som 1971 ombildades till Mora kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mora, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Dalarna. De indelta soldaterna tillhörde Dalaregementet, Mora och Orsa kompanier.

Geografi
Mora socken ligger väster om Siljan och Orsasjön kring Österdalälven med Venjanssjön i sydväst. Socknen har odlingsbygd vid sjöarna och vattendragen och är i övrigt en myr- och sjörik skogsbygd med höjder som i Norra Garberg når 606 meter över havet.

Fornlämningar
Cirka 30 boplatser från stenåldern och två större gravfält från järnåldern är funna. Dessutom har fångstgropar samt slagg från lågteknisk järnhantering påträffats.

Namnet
Namnet (1325 Mora) innehåller mor, '(sumpig) granskog', syftande på ett område nära sockenkyrkan.

Befolkningsutveckling 
År 1773 drabbades socknen av missväxt, svält och epidemiutbrott. Tabellverkets mortalitetstabeller anger 877 döda år 1773. Av dessa avled 353 i dysenteri, 194 i hetsig sjukdom eller brännsjuka samt 150 av koppor eller mässling (de tre dödligaste sjukdomskategorierna). Detta kan jämföras med 276 döda år 1772 och 74 döda år 1774. Folkmängden var 7 522 personer år 1772 och endast 5 350 personer år 1775. Således dog nästan 12 procent av befolkningen under nödåret 1773.

Folkmängden i Mora församling, som då inkluderade Sollerön, Venjan och Våmhus, var 20 153 år 2010.

Se även
Mora församling
Mora tingslag

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Ortnamn i Mora socken. Källa: Ortnamnsregistret, ISOF.

Indelningar i Mora kommun
Socknar i Dalarna
Egyptisk arab

Den egyptiska araben är en hästras och förgrening av den legendariska arabiska fullblodet. För att klassas som en egyptisk arab måste hästen härstamma från en strikt egyptisk blodslinje. Idag är cirka två procent av världens araber egyptiska.

Historia
Det legendariska arabiska fullblodet har existerat i cirka 4000 år och avlades omsorgsfullt av beduinerna på arabiska halvön och i mellanöstern. Även i Egypten avlade man fram arabiska fullblod av högsta klass. De egyptiska araberna avlades av högt uppsatta män i Egypten som kallades "pascha"

Idag finns det över en miljon registrerade arabiska fullblod, men på många av dem är det svårt att veta om de är helt renrasiga med härstamning från de första stamhästarna. En liten del av dessa hästar har fortfarande en intakt stamtavla med rent arabiskt blod och dessa kallas även Asil-araber. Enbart cirka två procent av de registrerade araberna är bevisat rena egyptiska araber.

Egenskaper 
den egyptiska araben har samma egenskaper som det arabiska fullblodet och samma karaktäriserande drag som en kort smal rygg, höglyft svans och inåtbuktande nosprofil. För att klassas som en egyptisk arabhäst krävs dock att hästarna ska följa en mycket mer strikt standard i jämförelser med det arabiska fullblodet. Alla de karaktäristiska drag som finns hos araben ska vara mycket tydliga hos den egyptiska. Detta betyder även att den egyptiska arabhästen inte har förändrats speciellt mycket under flera hundra år. För att bevisa denna teori har man jämfört dagens egyptiska araber med gamla målningar och likheten är oftast slående.

För att klassas som egyptisk arab krävs också en helt ren stamtavla. Hästarna måste vara ättlingar i rakt nedstigande led till några av de stammar med egyptiska araber som föddes upp av paschas i Egypten.

Se även 
 Arabiskt fullblod
 Berberhäst
 Persisk arab
 Gidran-arab
 Angloarab
 Arappaloosa
 Pintabian
 Quarab

Källor 
Egyptian Arabian Connection
Mer om egyptiska araber. Länkarna Identity of the Old Type visar jämförelser mellan hästarna och gamla målningar

Externa länkar 
World Arabian Horse Organisation
Svenska Arabhästföreningen

Varmblodshästar
Hästraser från Asien
A114 (motorväg, Tyskland)

A114 är en motorväg i Berlin som leder trafik norrut från stadens centrum.

Trafikplatser 

|}

Motorvägar i Tyskland
Vägar i Berlin
Vägar i Brandenburg
Listor över avfartsnummer
Sven Gavelin

Sven Olof Gavelin, född 31 januari 1909 i Solna församling, död 9 oktober 1991 i Bromma, Västerleds församling, Stockholm, var en svensk geolog och mineralog; son till Axel Gavelin och dotterson till Johannes Arbman.

Gavelin blev filosofie licentiat 1933 och disputerade för filosofie doktorsgraden vid Stockholms högskola 1939. Han blev docent i petrografi och malmgeologi vid nämnda högskola 1942 samt e.o. statsgeolog vid Sveriges geologiska undersökning (SGU) 1945. Han var professor i mineralogi och petrografi vid Stockholms högskola/universitet 1949–1974.

Gavelins skrifter behandlar främst mellersta och norra Sveriges berggrund, malmer och mineral. Han blev ledamot av Fysiografiska sällskapet i Lund 1960 och av Vetenskapsakademien 1964.

Sven Gavelin är begravd på Gamla kyrkogården i Vilhelmina.

Bibliografi
Några iakttagelser över stratigrafi och tektonik inom Almesåkraformationen (1931)
Auftreten und Paragenese der Antimonminerale in zwei Sulfidvorkommen im Skelleftefelde, Nordschweden (1936)
Geology and Ores of the Malånäs District, Västerbotten, Sweden (1939, akademisk avhandling)
Relations Between Ore Deposition and Structure in the Skellefte District (1942)
On the Distribution of Metals at Rävliden, Northern Sweden, and in Some Other Copper-Zinc Ores (1943)
Arsenic-Cobalt-Nickel-Silver Veins in the Lindsköld Copper Mine, N. Sweden (1945)
Lime Metasomatism and Metamorphic Differentiation in the Adak Area (1952)
Om jämförelsen mellan Sjöfallssedimenten och Ledfatsområdets sedimentbergarter (1953)
Die Beziehungen zwischen Sulfidvererzung und Granitbildung im Skelleftefeld, Nordschweden (1953)
A Telluride Assemblage in the Rudtjebäcken Pyrite Ore, Vesterbotten, N. Sweden (1954)
Beskrivning till berggrundskarta över Västerbottens län (1955)
Problem rörande urberg och malmer i Västerbottens län, N. Sverige (1956)
Synpunkter på urbergsstratigrafin inom gränsområdet mellan Västerbottens och Norrbottens län (1958)
Development of Gneisses and Granites in Southern Sweden: Guide to Excursions Nos A 28 and C 23 (1960, tillsammans med Per H. Lundegårdh)
Svecofennian Stratigraphy on Utö, Stockholm Archipelago: Correlations with Finland and Sweden (1976, tillsammans med Ingmar Lundström and Stig Norström)
The Västervik Area in South-Eastern Sweden: Studies in Proterozoic Sedimentation, High-Grade Metamorphism and Granitization (1984)
The Baggetorp Tungsten Deposit, Southern Sweden (1985)

Referenser

Noter

Källor
Vem är det (olika årgångar)
Libris

Svenska geologer under 1900-talet
Svenska professorer i mineralogi
Svenska professorer i petrografi
Alumner från Stockholms universitet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Födda 1909
Avlidna 1991
Män
Personer från Solna
A215 (motorväg, Tyskland)

A215 är en motorväg i norra Tyskland som går till Kiel.

Trafikplatser

|}

Motorvägar i Tyskland
Vägar i Schleswig-Holstein
Listor över avfartsnummer
Kall, Åre kommun

Kall är kyrkbyn i Kalls socken och en småort i Kalls distrikt i Åre kommun, belägen vid den nordvästra stranden av Kallsjöns södra del. 

Kalls äldre kyrka var från medeltiden och byn är därmed minst lika gammal.

Den äldre kyrkan uppges ha varit en rektangulär salkyrka från 1300- eller 1400-talet som övergavs på 1860-talet när Kalls nya kyrka byggdes.

Till byn kan även omkringliggande Mo, Västgård, Nedgård och Hårdlund räknas.

I byn finns det en livsmedelsaffär med pumpar för diesel och bensin och det finns också en F-6 skola i byn.

Befolkningsutveckling

Referenser

Noter

Vidare läsning 

Monvall Donald (2008) CD skiva "En historisk resa genom Kalls församling i Jämtlands län under 4 sekler 1617-2008"

Orter i Åre kommun
Småorter i Sverige
Berge

Berge kan syfta på: 

 Berge (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet
 Berge (roman) – roman av Jan Kjærstad
 vom Berge – tysk adelssläkt från Westfalen
 M/S Berge Stahl – ett fartyg byggt 1986

Geografi

Grekland 
 Berge, Bisaltien – en historisk bosättning i regionen Bisaltien, i nuvarande regiondelen Serrai

Spanien 
Berge (kommun) – en kommun i provinsen Teruel

Sverige 
Berge, Brunflo distrikt – en by i Brunflo distrikt (Brunflo socken) i Östersunds kommun
Berge, Lockne distrikt – en by i Lockne distrikt (Lockne socken) i Östersunds kommun
Berge urskogs naturreservat – i Östersunds kommun, Jämtlands län.

Tyskland 
 Berge, Gardelegen – en stadsdel i staden Gardelegen, Altmarkkreis Salzwedel, Sachsen-Anhalt
 Berge, Homberg – en stadsdel i staden Homberg (Efze), Schwalm-Eder-Kreis, Hessen
 Berge, Prignitz – en ort och kommun i Landkreis Prignitz, Brandenburg
 Berge, Nauen – en stadsdel i Nauens stadskommun, Landkreis Havelland, Brandenburg
 Berge, Niedersachsen – en ort och kommun i Landkreis Osnabrück, Niedersachsen
 Dammer Berge – en höjd i Landkreis Vechta, Niedersachsen

Byggnader 
Burg Berge – i Odenthal-Altenberg

Personer

Efternamn
 Berge (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet

Förnamn
Berge Olofson Ström (1688-1782), grosshandlare i Stockholm.
Berge Frondin (1718-1783), svensk historiker och bibliotekarie.

Se även
Berg (olika betydelser)
Bergen (olika betydelser)
Bonäset, Åre kommun

Bonäset är en ort i Kalls distrikt (Kalls socken) i Åre kommun i Jämtlands län (Jämtland). Den klassades av SCB som småort till och med år 1995. Från 2015 avgränsar SCB här åter en småort.

Referenser

Orter i Åre kommun
Småorter i Sverige
Udd Jönssons hus

Udd Jönssons hus är beläget vid hörnet av Rådhustorget och Storgatan i Vadstena och hörntomten har sedan 1400-talet använts för handelsbod.

Det nuvarande husets namn har den fått då den beboddes av Udd Jönsson (död 1574), som erhöll fastebrev för huset åren 1540 och 1559. Det sistnämnda året uppfördes huset i sten, som senare byggdes om och utvidgades av sina söner under 1570- och 1580-talet. Familjen innehade sex salubodar, byggda längs tre tomter, syns ännu i fasaden mot Storgatan. Udd Jönsson var en av Sveriges rikaste handelsman på sin tid och drev tillsammans med sin fru och sina fyra söner Sveriges första varuhus, dit kunder kom från hela Sverige för att handla guld, vapen, pälsverk och annat. Dessutom hand­el med tyger av olika slag.  

Familjemedlemmarnas bomärken är inhuggna i stenportarna såsom vapensköldar, skapade av Vadstena slotts ledande stenhuggare Peter Stenhuggare (Pierre de la Roch). Någon annan hantverkare verkar inte ha dugt för Udd Jönsson, som var borgmästare i Vadstena i två decennier.

År 1964 restaurerades byggnaden, bodluckorna togs åter fram och huset fick sin röda färg med vita blinderingar. Den norra gaveln vid Storgatan vetter mot en annan senmedeltida byggnad i gråsten.

Källor

Byggnader och anläggningar i Vadstena
Gråsjön

Gråsjön kan syfta på ett antal insjöar, eller från dessa avledda bebyggelsenamn, i Sverige:

Gråsjön, Västergötland, sjö i Lerums kommun, 
Gråsjön, Värmland, sjö i Sunne kommun,  (58,2 ha)
Gråsjön, Hälsingland, sjö i Hudiksvalls kommun,  (76,2 ha)
Neder-Gråsjön, sjö i Hudiksvalls kommun
Gråsjön, Härjedalen, sjö i Bergs kommun,  (62,9 ha)
Gråsjön (Kalls socken, Jämtland), sjö i Åre kommun,  (4,01 km²)
Gråsjön, Åre kommun –en numera övergiven by i Åre kommun, belägen vid sjöns norra strand
Gråsjön (Ovikens socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun,  (46 ha)
Gråsjön, Medelpad, sjö i Ånge kommun,  (12,8 ha)
Gråsjön, Västerbotten, sjö i Vindelns kommun,  (6,75 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Kolåsen

Kolåsen, även stavat Kålåsen, är en by i Kalls socken, Åre kommun vid Skäckerfjällen och sjön Äcklingens nordöstra strand. I byn ligger Kolåsens Fjällhotell från 1934. Det första hotellet var från 1880-talet.

Kolåsens kapell är från 1847. Inredningen härstammar till stor del från Alsens kyrka. Bland annat finns en predikstol från 1600-talet.

Attraktioner i Kolåsen är fjällvandring och skidåkning, spårat och på tur. Fisket sker i huvudsak i de två större sjöarna Äcklingen samt Nordfjärden. Dessa två sjöar omsluts av Skäckerfjällen där fjällvandringsmöjligheter och skidåkning finns.

Externa länkar
Officiell webbplats

Orter i Åre kommun
Kälen

Kälen är en bebyggelse på Rödön, Krokoms kommun, Jämtlands län. 
Kälen är ett gammalt samhälle som ligger 1 km västsydväst om Krokom

Starten av den kortare sträckning av skidloppet Krokomturen går centralt i byn årligen februari/mars.

Referenser

Noter 

Orter i Krokoms kommun
Slätte, Åre kommun

Slätte är en by i Åre kommun vid stranden av Sulviken i den nordöstra delen av Kallsjön. Grannbyar är Böle och Sulviken.

Orter i Åre kommun
Grötom

Grötom, kan avse:

 Grötom, Östersunds kommun
 Grötom, Åre kommun
Slätte

Slätte kan avse olika orter:

 Slätte, Töreboda kommun
 Slätte, Åre kommun
Änge

Änge, kan avse:

 -änge – ett ortnamnsefterled
 Änge, Krokoms kommun – en tätort i Offerdals distrikt
 Änge, Åre kommun – en by vid stranden av Sulviken i Kallsjöns östra del
 Änge – ett trädbeväxt område som brukas till slåtter på Gotland, se löväng
Aspen, Säffle kommun

Aspen är en sjö i Säffle kommun i Värmland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillälven (Börkusälven).

Geografi
I nordostlig riktning från sjön rinner bland annat Lillälven.

Fisk
Här fiskas bland annat gös  .

Delavrinningsområde 
Aspen ingår i delavrinningsområde (658015-132239) som SMHI kallar för Utloppet av Aspen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 36 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillälven (Börkusälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (46 procent) och jordbruk (18 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Säffle kommun

Referenser

Noter

Källor 
 
 http://www.s.lst.se/NR/rdonlyres/1A1F2D1A-F181-4C45-AB30-97B12C0D97A7/69415

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Värmland
Insjöar i Säffle kommun
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer
Nikon D700

Nikon D700 är en digital systemkamera med fullformatssensor av CMOS-typ. Den lanserades 1 juli 2008. Tekniken bygger till stora delar på Nikon D3, men D700 är något enklare och säljs följaktligen till ett lägre pris.

Nikon D700 torde främst ses som en konkurrent till Canon EOS 5D. D700 är känd för sina goda brusegenskaper vilket gör den lämplig för fotografering i dåliga ljusförhållanden.

Teknik i urval 
 CMOS sensor, 36 x 23,9 mm (samma som på Nikon D3, även kallat småbild, fullformat eller FX-format)
 12,1 miljoner pixlar
 Automatisk sensorrengöring
 Serietagning med 5 Bps (8 med batterigrepp)
 ISO 200-6400 (utökningsbart till 100-25600)
 Slutare god för 150 000 exponeringar

Externa länkar 

 Nikon Sveriges presentation
 Presentation på Fotosidan.se
 Presentation på dpreview

Nikon DSLR-kameror
Dody Goodman

Dolores "Dody" Goodman, född 28 oktober 1914 i Columbus, Ohio, död 22 juni 2008 i Englewood, New Jersey, var en amerikansk skådespelare. Hon är mest känd för rollen som den pratglada skolsekreteraren Blanche i musikalfilmerna Grease och Grease 2. Hon var också rösten bakom Miss Miller i den kultförklarade tecknade serien Alvin & the Chipmunks.

Filmer och tv-serier i urval

Noter

Externa länkar

Amerikanska skådespelare
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1914
Avlidna 2008
Kvinnor
Personer från Columbus, Ohio
Kvinna i rött

Kvinna i rött (Scarlet Street) är en amerikansk långfilm från 1945. Den är en nyinspelning av Jean Renoirs film från 1931 baserad på den franska pjäsen La chienne av André Mouëzy-Éon och Georges de La Fouchardière (romanförlaga).

Handling 
Christopher Cross har arbetat på bank som kassör i 25 år. Han är gift med sin tidigare hyresvärdinna, som är härsklysten och oförstående inför hans stora intresse: att måla tavlor. När han ser hur den unga och vackra Kitty blir slagen av en man ingriper han för att rädda henne. Senare går de till en bar. För att imponera på Kitty låter han henne tro att han är en framgångsrik konstnär. Hon låter honom tro att hon är en skådespelerska. Han skriver ett brev till henne, som hennes älskare Johnny (som just är samma man som slog henne) upptäcker. Han befaller henne att låtsas vara intresserad av Chris och övertala honom att skaffa henne en egen lägenhet (nu delar hon med väninnan Millie). Chris är allvarligt förälskad i Kitty, men hon älskar den kriminelle Johnny. De två är inställda på att mjölka ur så mycket pengar som möjligt ur Chris. För att få fram pengar börjar den desperate Chris att stjäla från sin arbetsgivare.

Om filmen 
Filmen är en nyinspelning av La chienne från 1931, regisserad av Jean Renoir. Vissa ändringar har dock gjorts för att anpassa den efter Hollywoods moralregler. Filmen hade svensk premiär den 13 februari 1946 på biograf Palladium i Stockholm. Den har visats på TV4 och i SVT, bland annat i mars 2019 och februari 2022.

Citat ur filmen 
Adele Cross: Next thing you'll be painting women without clothes. 
Christopher Cross: I never saw a woman without any clothes.
Adele Cross: I should hope not!

Johnny till Kitty: Can't you get those Lazy Legs off that couch, baby?

Rollista i urval 
Edward G. Robinson – Christopher Cross
Joan Bennett – Kitty March
Dan Duryea – Johnny Prince
Margaret Lindsay – Millie Ray
Rosalind Ivan – Adele Cross
Jess Barker – Arthur Janeway
Samuel S. Hinds – Charles Pringle
Russell Hicks – J.J. Hogarth, bankdirektör

Externa länkar 

 
  

Amerikanska filmer 1945
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Film noir
Filmer i regi av Fritz Lang
Engelskspråkiga filmer
Sheriffen i Dodge City

Sheriffen i Dodge City är en amerikansk västernfilm från 1957.

Handling 
Handlingen är baserad på den berömda revolverstriden vid O.K. Corral mellan sheriffen Wyatt Earp, hans bröder, Doc Holliday på den ena sidan och Clantongänget på den andra.

Rollista (urval) 
 Burt Lancaster - Sheriff Wyatt Earp
 Kirk Douglas - Doc Holliday
 Rhonda Fleming - Laura Denbow
 John Ireland - Johnny Ringo
 John Hudson - Virgil Earp
 DeForest Kelley - Morgan Earp
 Martin Milner - James Earp
 Lyle Bettger - Ike Clanton
 Dennis Hopper - Billy Clanton
 Jo Van Fleet - Kate Fisher
 Earl Holliman - Vicesheriff Charlie Bassett

Externa länkar 

Amerikanska westernfilmer
Filmer 1957
Arizona på film
Amerikanska filmer baserade på verklighet
1881 på film
Filmer i regi av John Sturges
Engelskspråkiga filmer
Cochise County
Perry County, Ohio

Perry County är ett administrativt område i delstaten Ohio, USA, med 36 058 invånare. Den administrativa huvudorten (county seat) är New Lexington.

Geografi 
Enligt United States Census Bureau har countyt en total area på 1 069 km². 1 061 km² av den arean är land och 7 km² är vatten.

Angränsande countyn 
 Licking County - norr
 Muskingum County - nordost
 Morgan County - sydost
 Athens County - söder
 Hocking County - sydväst
 Fairfield County - väst

Orter 
 Corning
 Crooksville
 Glenford
 Hemlock
 Junction City
 New Lexington (huvudort)
 New Straitsville
 Rendville
 Roseville (delvis i Muskingum County)
 Shawnee
 Somerset
 Thornville

Källor 

 
Stater och territorier bildade 1818
Gustaf Otterborg

Carl Gustaf Otterborg (i riksdagen kallad Otterborg i Skogsryd senare Otterborg i Borås), född 16 juni 1816 i Norra Härene socken, Skaraborgs län, död 20 mars 1899 i Borås, var en svensk godsägare och riksdagspolitiker.

Otterborg var godsägare i Skogsryd i Älvsborgs län. Som riksdagsman var han ledamot av andra kammaren 1879–1884, invald i Vedens och Bollebygds härads valkrets.

Källor

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Personer från Norra Härene socken
Födda 1816
Avlidna 1899
Män
Carl Palm

Carl Ludvig Palm, född 25 juli 1844 i Eds socken, Värmland, död 10 december 1902 i Stockholm, var en svensk militär och riksdagsman.

Palm var kapten vid Nerikes regemente och senare major i armén. Som riksdagsman var han ledamot av andra kammaren 1891–1893 för Södertälje, Norrtälje, Östhammars, Öregrunds, Sigtuna och Vaxholms valkrets.

Källor

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Svenska militärer under 1800-talet
Personer från Eds socken, Värmland
Födda 1844
Avlidna 1902
Män
Folke Palander

Adolf Karl Folke Adolfsson Palander, född 17 mars 1835 i Karlskrona amiralitetsförsamling, Blekinge län, död 21 oktober 1876 i Nättraby församling, Blekinge län, var en svensk sjömilitär och riksdagsman.

Palander var kapten vid flottan. Som riksdagsman var han ledamot av andra kammaren 1870–1872, invald i Karlskrona stads valkrets.

Referenser

Noter 

Svenska sjöofficerare
Svenska militärer under 1800-talet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1835
Avlidna 1876
Män
Militärer från Karlskrona
Politiker från Karlskrona