kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vetenskapsåret 1977



Händelser

Arkeologi
Juli - Från Sovjetunionen meddelas vid månadens mitt att ett kadaver av en mammutunge, som antas ha dött vid ett halvt års ålder och sedan ha legat i den frusna jorden i cirka 12 000 år, hittats vid torvstyckning i Kirgijadalen nära staden Susuman i östra Sibirien.
23 juli - Amerikanska arkeologer hittar ett 6 000 år gammalt kranium, som svartnat av gyttjan men ännu innehåller hjärnsubstans, i ett område nära Little Salt Spring, en åtta meter djup dypöl, vid Sarasota i Florida.
November - I mitten av månaden hittar arkeologer en intakt gravkammare, som sannolikt antas vara kung Filip II av Makedonien, i Virgina sex mil väster om Thessaloníki.

Astronomi och rymdfart
 28 februari - Det meddelas att australiska och brittiska astronomer fotograferat den minsta stjärna som någonsin siktats.
 10 mars - Nio smala ringar upptäcks runt Uranus 

 20 augusti - Den obemannade rymdsonden Voyager 2 skickas upp i rymden av NASA, några dagar före Voyager 1.
 5 september - Den obemannade rymdsonden Voyager 1 skickas upp i rymden av NASA, några dagar efter Voyager 2.
 29 september - Sovjetunionen skjuter upp rymdstationen Saljut 6.
 Okänt datum - Astronomer upptäcker vad som först antas vara en planet mellan Saturnus och Uranus, men den antas inte kunna räknas in som planet. Däremot kan man inte bestämma sig för vad det är för någonting .

Glaciologi
25 juni - I Paris möts en internationell forskargrupp med ingenjörer och glaciologer för att diskutera transporterandet av isbitar med bogserbåt från Antarktis till Saudiarabien.

Medicin
Juni - Två siamesiska tvillingar från södra Italien separeras vid månadens slut på barnsjukhuset i Washington.
11 september - Den sista "vilda" infektionen med smittkoppor rapporteras i Somalia.
10 oktober - En omfattande salmonellaepidemi drabbar barn och skolpersonal i Västerort.
30 oktober - Japanska staten och ett schweiziskt läkemedelsföretag, med dotterbolag i Japan, meddelas aha gjort upp i godo efter sexårigt skadeståndsmål, 35 personer som ätit Chiroform, delar på 80 miljarder yen.

Meteorologi

Pristagare 
Bigsbymedaljen: Brian Frederick Windley 
 Copleymedaljen: Frederick Sanger
 De Morgan-medaljen: C. Ambrose Rogers
 Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Olof Rydbeck
 Nobelpriset:
 Fysik: Philip W. Anderson, Nevill F. Mott, John H. van Vleck
 Kemi: Ilya Prigogine
 Fysiologi/Medicin: Roger Guillemin, Andrew V. Schally, Rosalyn Yalow
 Turingpriset: John Backus
 Wollastonmedaljen: Reinout William van Bemmelen

Födda 
31 mars – Stina Fallberg Sundmark, svensk konstvetare.

Avlidna 
3 juni – Archibald V. Hill, 90, brittisk fysiker, nobelpristagare.
16 juni – Wernher von Braun, 65, tyskfödd raketexpert.
8 augusti – Edgar Adrian, 87, brittisk läkare, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Slödder

Slödder kan vara:

 annat ord för pöbel
svensk TV-program från 1980, se Slödder (TV-program)
Vetenskapsåret 1979



Händelser

Allmänt
14 mars - 100-årsminnet av Albert Einsteins födelse uppmärksammas.
September - 60 miljoner personer i USA beräknas vara språkligt handikappade. I nio av 11 delstater i södern slutar över hälften av eleverna skolan i förtid.

Astronomi och rymdfart
25 februari - Sovjetunionen skickar iväg Sojuz 32. Inuti finns Vladimir Ljakhov och Valerij Rjumin.
5 mars - Voyager 1 bryter igenom Jupiters atmosfär. och upptäcker en ring.
12 april - Sojuz 33 återvänder till jorden.
11 juli - USA:s rymdstation Skylab störtar i Indiska oceanen, sydväst om Perth.
15 juli - De sovjetiska kosmonauterna Vladimir Ljakhov och Valerij Rjumin slår uthållighetsrekord i rymden, 140 dagar.
19 augusti - De sovjetiska kosmonauterna Vladimir Ljakhov och Valerij Rjumin återvänder till jorden efter 175 dagars rymdvistelse.
1 september - Pioneer 11 rundar Saturnus och skickar direktsända bilder därifrån.
3 november - Den amerikanska satelliten Pegasus II störtas i Atlanten, utanför Ascension.
24 december - ESA:s första Ariane 1 raket, skickas iväg från Kourou i Franska Guyana.
26 december - Det meddelas att Voyager 2 funnit en stor ocean under Jupiters naturliga satellit Europa.
Okänt datum - Den amerikanska rymdsonden Pioneer 11 passerar Jupiter. och fullbordar ett varv runt Saturnus 
Okänt datum - Pluto passerar i sin bana närmare Solen än Neptunus..

Fysik
27 mars - SKI beslutar att tillstyrka laddning av reaktorerna Ringhals 1 och 3.
28 mars - En kärnreaktor i kärnkraftverket Three Mile Island i Harrisburg i delstaten Pennsylvania i USA havererar.
30 oktober - Utredningen om Harrisburgolyckan presenteras. Ledningen och inspektionen kritiseras för svårt eftersatt säkerhet.
19 november - Reaktorsäkerhetsutredningen i Sverige presenterar sitt betänkande.

Medicin
25 juli - Från Lunds universitet meddelas att en grupp forskare specialiserat sig på att fastställa ärftliga sjukdomar genom blodprov från foster.

Meteorologi

Pristagare
Bigsbymedaljen: Ernest Ronald Oxburgh 
Copleymedaljen: Max Perutz
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Arvid Wretlind
Nobelpriset:
Fysik: Sheldon Glashow, Abdus Salam, Steven Weinberg
Kemi: Herbert C. Brown, Georg Wittig
Fysiologi/Medicin: Allan M. Cormack, Godfrey N. Hounsfield
Polhemspriset: Bengt Gunnar Magnusson
Steelepriset: Antoni Zygmund, Salomon Bochner, Robin Hartshorne, Joseph Kohn, Hans Lewy
Sylvestermedaljen: Graham Higman
Turingpriset: Kenneth Iverson
Wolfpriset:
Agrikultur:Jay Lush, Kenneth Blaxter
Fysik: George Eugene Uhlenbeck, Giuseppe Occhialini
Kemi: Herman Mark
Matematik: Jean Leray, André Weil
Medicin: Roger Wolcott Sperry, Arvid Carlsson, Oleh Hornykiewicz
Wollastonmedaljen: Hatton Schuyler Yoder

Avlidna
 6 maj - Karl Wilhelm Reinmuth, 87, tysk astronom.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Andranik Teymourian

Andranik Teymourian (Även stavat Andranik Teimourian), född 6 mars 1983 i Teheran, Iran, är en armenisk-iransk fotbollsspelare som spelar för Naft Tehran och Irans fotbollslandslag.

Klubbkarriär 
Mellan 2002 och 2004 spelade Teymourian för Oghab FC i Irans Azadegan League. Mellan 2004 och 2006 fortsatte han sin karriär i Abo Moslem. I augusti 2006 skrev Teymourian på ett kontrakt med Bolton Wanderers. Han gjorde sitt första mål i FA-cupens tredje omgång som blev en 4-0-vinst över Doncaster Rovers. Han blev därefter utsedd till veckans FA-Cupspelare i England.

Landslagskarriär 
Andranik Teymourian internationella karriär började när han var 23 då han spelade för Irans ungdomslandslag men sedan blev upptagen till A-laget efter några matcher. Han var även med i VM 2006.

Källor 

Armeniska fotbollsspelare
Iranska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Esteghlal Teheran FC
Spelare i Abo Moslem
Spelare i Bolton Wanderers FC
Spelare i Fulham FC
Spelare i Barnsley FC
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Spelare i VM i fotboll 2006
Spelare i asiatiska mästerskapet i fotboll 2007
Spelare i asiatiska mästerskapet i fotboll 2011
Spelare i VM i fotboll 2014
Spelare i asiatiska mästerskapet i fotboll 2015
Födda 1983
Levande personer
Män
Personer från Teheran
Vetenskapsåret 1976



Händelser

Astronomi och rymdfart
 8 mars - En meteorit på 1170 kilogram slår ner i Kina (Manchuriet).Tillhörande fragment i närheten vägde tillsammans 600 kilo.
18 juni - Satellitexperimentet "Gravity Probe A" sänds upp för att prova Albert Einsteins allmänna relativitetsteorin.
 22 juni - Sovjetunionen skjuter upp rymdstationen Saljut 5.
6 juli - Sovjetunionen skickar iväg Sojuz 21, som en del i ett omfattande sovjetiskt femårsprogram för undersökning av rymden.
20 juli - USA:s fjärrstyrda Vikingsond landar på Mars  .
31 juli - NASA publicerar ett foto av Cydonia Mensae på Mars som liknar ett ansikte, taget av sonden Viking 1.
 7 augusti - Viking 2 går in i omloppsbana runt Mars.
 22 augusti - Sovjetunionens sond Luna 24 återvänder från Månen.
 3 september - Viking 2 landar vid Utopia Planitia på Mars och tar närbilder av planetens yta.
 17 september - Rymdfärjan Enterprise rullas ut.
Okänt datum - Kometen West syns som en av 1900-talets starkast lysande kometer, och kan skymtas även i dagsljus .
Okänt datum - Jordens största teleskop färdigställs på berget Patsukhov i Sovjetunionen, efter att det tidigare största teleskopet på Jorden varit på Mount Palomar i Kalifornien, USA .

Matematik
Okänt datum -  Imre Lakatoss verk Proofs and Refutations: the Logic of Mathematical Discovery publiceras postumt.

Medicin
31 juli - Vid neurologiska klinien i Graz används för första gången laser vid en hjärntumörsoperation.

Psykologi
Okänt datum - Brittiska psykiatern Lorna Wing myntar begreppet Aspergers syndrom.

Meteorologi

Pristagare
Brinellmedaljen: Raymond Castaing
Copleymedaljen: Dorothy Crowfoot Hodgkin
Darwinmedaljen: Charlotte Auerbach
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Christian Jacobæus
Nobelpriset:
Fysik: Burton Richter, Samuel C.C. Ting
Kemi: William Lipscomb
Fysiologi/Medicin: Baruch S. Blumberg, Daniel Carleton Gajdusek
Sylvestermedaljen: David Kendall
Turingpriset - Michael O. Rabin, Dana Scott
Wollastonmedaljen: Kingsley Charles Dunham

Födda
16 juni – Mattias Lundberg, svensk musikforskare.

Avlidna
 1 februari – Werner Heisenberg (född 1901), fysiker.
 21 april – Carl Benjamin Boyer (född 1906), matematikhistoriker.
 31 maj – Jacques Monod (född 1910), biokemist, Nobelpristagare 1965.
 5 oktober – Lars Onsager (född 1903), kemist.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Österrikes Grand Prix 1972

Österrikes Grand Prix 1972 var det nionde av tolv lopp ingående i formel 1-VM 1972.

Resultat
 Emerson Fittipaldi, Lotus-Ford, 9 poäng
 Denny Hulme, McLaren-Ford, 6
 Peter Revson, McLaren-Ford, 4
 Mike Hailwood, Surtees-Ford, 3
 Chris Amon, Matra, 2
 Howden Ganley, BRM, 1 
 Jackie Stewart, Tyrrell-Ford
 Jean-Pierre Beltoise, BRM 
 François Cévert, Tyrrell-Ford
 Niki Lauda, March-Ford 
 Tim Schenken, Surtees-Ford 
 Ronnie Peterson, March-Ford 
 Peter Gethin, BRM 
 Andrea de Adamich, Surtees-Ford

Förare som bröt loppet
 Rolf Stommelen, Eifelland-Ford (varv 48, motor) 
 Carlos Pace, Williams (March-Ford) (46, för få varv) 
 Nanni Galli, Tecno (45, oljeläcka)
 Graham Hill, Brabham-Ford (36, insprutning) 
 Wilson Fittipaldi, Brabham-Ford (31, bromsar) 
 Mike Beuttler, Clarke-Mordaunt-Guthrie (March-Ford) (24, bränslesystem)
 François Migault, Connew-Ford (22, upphängning)
 Jacky Ickx, Ferrari (20, bränslesystem)
 Carlos Reutemann, Brabham-Ford (14, insprutning) 
 Clay Regazzoni, Ferrari (13, bränslesystem)
 Dave Walker, Lotus-Ford (6, motor)

Förare som ej startade
 Henri Pescarolo, Williams (March-Ford) (olycka)

VM-ställning

1972 i Österrike
Österrikes Grand Prix
Vetenskapsåret 1990



Händelser

Allmänt
4 januari - Kungliga vetenskapsakademien får en donation på 280 miljoner svenska kronor rån byggmästaren och mångmiljardären Göran Gustafsson i Djursholm.
11 maj - Mikael Reuterswärd blir första svensk att bestiga Mount Everest.

Arkeologi
7 maj – Vid den gamla vikingatida staden Birka inleds den 1990 största arkeologiska undersökningen någonsin i Sverige.
Juli – En amerikansk expedition tillkännager en statyett föreställande en kalv vid utgrävningar i Askalon i Israel, vilken förknippas med den bibliska guldkalven, som kananéerna tillber i sin dyrkan av hedniske växtlighets- och fruktbarhetsguden Baal.
2 oktober – I kvarteret Urmakaren intill stadshotellet i Sigtuna har arkeologerna hittat en liten blybit, som påstås utgöra bevis för att svenske Olof Skötkonungs myntverkstad funnits i Sigtuna.
24 oktober – Arkeologer uppges ha hittat ett nytt avsnitt, 110 mil långt, av Kinesiska muren i Liaoning.

Astronomi och rymdfart
20 januari - Amerikanska rymdfärjan Columbia landar på Edwardbasen i Kalifornien efter att ha varit ute i rymden i elva dygn, nytt rekord för en rymdfärja, sedan man bland annat bärgat en LDEF-satellit den 12 januari 1990.

24 april - Rymdteleskopet Hubble skjuts iväg.
22 juli - Den första totala solförmörkelsen i Finland sedan 1945, och den första i Europa på nio år, kan iakttas tidigt på morgonen. Sedan får finländarna vänta till 16 oktober 2126 nästa gång.
10 augusti - Rymdsonden Magellan, som sköts iväg från en rymdfärja, når Venus som tidigare inte varit synliga.
17 september - NASA publicerar bilder av rymdsonden Magellan från Venus.
November - Rymdsonden Magellan, som sköts iväg från en rymdfärja, visar förkastningar, vulkaner och lavaberg på Venus som tidigare inte varit synliga.
2 december - Toyohiro Akiyama blir förste japanen i rymden.

Biologi
Okänt datum - Den första biologiolympiaden arrangeras i Olomouc, Tjeckoslovakien.

Egyptologi
7 november – Norrmannen Oskar Rörvik presenterar en teori om att de gamla egyptierna hissat upp blocken längsmed pyramidsidan i en träsläde, glidande på ett "rullband" av längs- och tvärgående stockar.

Fysik
1 juni – Västtysklands och Östtysklands miljöministrar enas om stängningen av östtyska kärnkraftverket i Greifswald.

Meteorologi

Pristagare
Brinellmedaljen: Terkel Rosenquist
Copleymedaljen: Abdus Salam
Crafoordpriset: Paul R. Ehrlich och Edward O. Wilson
Darwinmedaljen: John Harper
Davymedaljen: Keith Ingold
Fieldsmedaljen: Vladimir Drinfeld, Vaughan Frederick Randal Jones, Shigefumi Mori och Edward Witten
Nobelpriset: 
Fysik: Jerome I. Friedman, Henry Way Kendall, Richard E. Taylor
Kemi: Elias James Corey
Fysiologi/Medicin: Joseph E. Murray, Edward Donnall Thomas
Steelepriset: Raoul Bott, R. D. Richtmyer, Bertram Kostant
Turingpriset: Fernando Corbató
Wollastonmedaljen: Wallace S. Broecker

Avlidna
7 januari – Sveriges första provrörsfyrlingar.
22 juni – Ilja M. Frank, sovjetisk fysiker, nobelpristagare.
28 juli – Pavel Tjerenkov, sovjetisk fysiker, nobelpristagare.
17 november – Robert Hofstadter, amerikansk fysiker, nobelpristagare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1991



Händelser

Astronomi och rymdfart
18 maj - Helen Sharman blir den första britten i rymden.
11 juli - En total solförmörkelse är från Jorden synlig i Stilla havet, Mellanamerika och Brasilien .
29 oktober - Galileo blir den första rymdfarkost som besöker en asteroid.
21 december - En partiell månförmörkelse inträffar .
Okänt datum - Asteroiden 6859 Datemasamune upptäcks av Masahiro Koishikawa.
Okänt datum -  Asteroiden 11514 Tsunenaga upptäcks.

Geofysik
Okänt datum - Alan Hildebrand och andra ger sitt stöd för Alvarezhypotesen för Krita/Tertiär-gränsen genom att föreslå Chicxulubkratern på Yucatánhalvön i Mexiko som nedslagskrater för den stora asteroid som 65 miljoner år tidigare skall ha kolliderat med Jorden.

Kemi
Okänt datum -  Nanorör av kol upptäcks Sumio Iijima.

Meteorologi

Pristagare
Bigsbymedaljen: Robert Stephen White 
Copleymedaljen: Sydney Brenner
Davymedaljen: Jeremy Knowles
Göran Gustafssonpriset:
Molekylär biologi: Björn Vennström
Fysik: Carsten Peterson
Kemi: Bertil Andersson
Matematik: Arne Meurman
Medicin: Anders Björklund
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Erik Wallenberg
Nobelpriset:
Fysik: Pierre-Gilles de Gennes
Kemi: Richard R. Ernst
Fysiologi/Medicin: Erwin Neher, Bert Sakmann
Steelepriset: Armand Borel, Jean-François Treves, Eugenio Calabi
Sylvestermedaljen: K.F. Roth
Turingpriset - Robin Milner
Wollastonmedaljen: Xavier Le Pichon

Avlidna
 30 januari - John Bardeen, 82, fysiker, meduppfinnare av transistorn.
 1 mars - Edwin H. Land, 81, uppfinnare och grundare av Polaroid.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1972



Händelser

Astronomi och rymdfart
5 januari - USA:s president Richard Nixon beslutar utveckla rymdfärjan.
4 februari - Amerikanska rymdsonden Mariner 9 skickar bilder från Mars.
21 februari - Sovjetiska rymdsonden Luna 20 landar på månen.
2 mars - Pioneer 10 sänds upp.
16 april - Apollo 16 sänds upp.
20 april - USA:s rymdexpedition Apollo 16 landar på månen .
23 juli - USA sänder upp Landsat 1, den första jordresurssatelliten.
10 augusti - En meteor tar sig in i Jordens atmosfär på grund av en Apollo-asteroid och syns över västra USA och Kanada.
11 december - USA:s rymdexpedition Apollo 17 landar på månen .

Ekologi
Okänt datum - James Lovelock görs den första tryckta referensen till Gaiateorin.

Kemi
16 januari - Borrning efter olja inleds på den svenska ön Gotland.

Medicin
1 oktober - Den första offentliggjorda rapporten om produktionen av en rekombinant DNA-molekulr, markerar starten på den moderna molekylära biologin.

Meteorologi

Pristagare
Copleymedaljen: Nevill F. Mott
Darwinmedaljen: David Lack
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Axel F. Enströmmedaljen till Martin Fehrm.
Nobelpriset:
Fysik: John Bardeen, Leon Cooper, Robert Schrieffer
Kemi: Christian Anfinsen, Stanford Moore, William Stein
Fysiologi/Medicin: Gerald M. Edelman, Rodney R. Porter
Steelepriset: Edward Curtis, William Ellison, Lawrence Payne, Dana Scott
Turingpriset: Edsger Dijkstra
Wollastonmedaljen: Hans Ramberg

Födda
4 april – Martin Rundkvist, svensk arkeolog. 
3 juni – Ashk Dahlén, svensk språkvetare.

Avlidna
 1 oktober - Louis Leakey, 69, brittisk paleontolog.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1992



Händelser

Astronomi och rymdfart
24 mars - Dirk Frimout blir förste belgaren i rymden.
15 juni - En partiell månförmörkelse inträffar .
30 juni - En total solförmörkelse är från Jorden synlig i Sydatlanten .
6 oktober - Den svenska forskningssatelliten Freja sänds upp.
10 december - En total månförmörkelse inträffar .
Okänt datum -  Asteroiden 5751 Zao upptäcks av Masahiro Koishikawa.

Meteorologi

Pristagare
Copleymedaljen: George Porter
Darwinmedaljen: Motoo Kimura
Davymedaljen: Alan Carrington
De Morgan-medaljen: Albrecht Fröhlich
Göran Gustafssonpriset:
Molekylär biologi: Thomas Edlund
Fysik: Joseph Nordgren
Kemi: Bengt Nordén
Matematik: Svante Janson
Medicin: Staffan Normark
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Ingvar Kamprad
Nobelpriset:
Fysik: Georges Charpak
Kemi: Rudolph A. Marcus
Fysiologi/Medicin: Edmond H. Fischer, Edwin G. Krebs
Steelepriset: Peter Lax, Jacques Dixmier, James Glimm
Turingpriset: Butler Lampson
Wollastonmedaljen: Martin Harold Phillips Bott

Avlidna
8 april – Daniel Bovet, italiensk farmakolog, nobelpristagare.
20 april – Peter Mitchell, brittisk biokemist, nobelpristagare.
2 september – Barbara McClintock, amerikansk genetiker, nobelpristagare.

Källor

Externa länkar
Kōichi Kido

Markis Kōichi Kido, född  18 juli 1889 i Tokyo, död 6 april 1977 i Tokyo, var japansk politiker och kejsare Hirohitos närmaste rådgivare under andra världskriget.

Kōichi Kido tillhörde Japans nya adel och var född in i politiken. Hans far var systerson till Kido Takayoshi, en av upprorsmännen som hade verkat för Meijirestaurationen och sedan hade byggt upp det kejserliga Japans stat. Hans svärfar var greve och general i den kejserliga japanska armén.

Efter studier vid Gakushūins gymnasium och Kejserliga universitetet i Kyoto (nuv. Kyotouniversitetet) tillträdde Kido sin första post på dåvarande jordbruks-, handels- och industriministeriet. 1930 gick han, på sin vän Fumimaro Konoes inrådan, över till att arbeta vid det kejserliga kabinettet. 1937 tillträdde han sin tjänst som kultur- och utbildningsminister, tillika social- och hälsominister. 1939 gick han vidare till att bli inrikesminister, och året därpå avancerade han till att bli naidaijin, kejsarens egen minister.

Naidaijin hade ansvaret för det kejserliga sigillet och översåg all administration av kejserliga dekret och kungörelser. Under Shōwa-epoken var detta den de facto mäktigaste politiska posten, då naidaijin var kejsarens närmaste rådgivare och ensam kunde avgöra vem som fick – och inte fick – audiens hos kejsaren. Tillsammans med sina studiekamrater Fumimaro Konoe och Kumao Harada kom Kido att tillhöra det politiska toppskiktet under det kejserliga Japans sista fem år.

Under andra världskrigets första år stödde Kido premiärminister Hideki Tōjō men började då krigslyckan mot amerikanerna började vända att i hemlighet arbeta för att få ett slut på kriget. Tillsammans med utrikesminister Mamoru Shigemichi försökte han få till stånd ett "heligt beslut" signerat kejsar Hirohito, men lyckades inte förrän det var för sent. 

Efter Japans kapitulation upprättades en Krigsförbrytardomstol för Fjärran östern liknande den i Nürnberg, och också kejsaren riskerade att ställas inför rätta. Som hans närmaste man verkade nu Kido för att rädda kejsarens person och ära och framlade för domstolen de s.k. "Kidodagböckerna". Dessa dokument frikände kejsaren från ansvar i kriget, men skuldbelade å andra sidan många höga militärer vilket ledde till stark kritik från dessa, som i flera fall fälldes för krigsbrott av högsta klassen. Även Kido dömdes som krigsförbrytare av "klass A" till livstids fängelse, och han blev den siste att besitta sitt ämbete.

Efter sin frigivelse 1955 drog sig Kido tillbaka från politiken och bosatte sig i Kanagawa. 1969, vid sin åttioårsdag, uppvaktades han av kejsaren. Kōichi Kido dog den 6 april 1977 på hovstatens sjukhus.

Externa länkar 

Japanska politiker under 1900-talet
Japansk adel
Födda 1889
Avlidna 1977
Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget
Män
Personer från Tokyo
WP:Projekt Japan
Alumner från Kyoto universitet
Shōwa

Shōwa , 25 december 1926–7 januari 1989, är den period i japansk tideräkning som inleds med kejsar Hirohitos trontillträde 1926 och slutar med hans död 1989. Shōwa betyder upplyst fred, men perioden är i Japan intimt förknippad med Stillahavskriget. Efter sin död kallas kejsar Hirohito i Japan för "Showakejsaren" (Shōwa-ten'nō), i enlighet med det moderna bruket att göra periodnamnet till kejsarens postuma namn.

Shōwa är med sina 62 år den längsta perioden i den japanska tideräkningen. Under denna tid genomgick Japan så olika faser som militariseringen före kriget, den amerikanska ockupationen och de ekonomiska rekordåren därefter.

Se även
Shōwa (Kamakura) (en period på 1300-talet)

Japanska tideräkningsperioder under modern tid
Japan under 1900-talet
WP:Projekt Japan
Norska Antarktis

Norska Antarktis är ett landområde i Antarktis som Norge gör anspråk på sedan 1939.

Området ligger i Östantarktis och sträcker sig mellan 45° Ö till 20° V. Det gränsar mot anspråken Brittiska Antarktis och Australiska Antarktis). 

Inom området ligger:
 Drottning Mauds land med
 Kronprinsesse Märtha Kyst
 Prinsesse Astrid Kyst
 Prinsesse Ragnhild Kyst
 Prins Harald Kyst
 Prins Olav Kyst

Området omfattar Drottning Mauds land samt två öområden Peter I:s ö (yta: 243 km²) och Bouvetön (yta: 58,5 km²) utanför fastlandet och hela området omfattar cirka 2 800 000 km². Detta motsvarar 17 procent av Antarktis landmassa och är sju gånger större än Norges yta.

Området utgör ett så kallat norskt biland och förvaltas av Polaravdelningen i justis- ogo beredskapsdepartementet.

I januari–februari 1939 utforskades området mellan 20° Ö och 10° V av en tysk expedition under ledning av Alfred Ritscher och döptes då till Neuschwabenland. Under kriget användes kusten som skydd för tyska ubåtar.

Den 1 mars 1948 återtog Norge förvaltningsanspråken för området och den 21 juni 1957 upphöjdes hela området, inklusive öområdena, till norskt biland under namnet Norska Antarktis.

År 1989 öppnades Troll, Norges första permanenta forskningsstation på Antarktis.

Referenser

Externa länkar
 Om Norsk Polarinstitutt
 Om Norska Antarktis
 
 Om Peter I:s ö

Antarktis geografi
Antarktis