kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hallingebergs landskommun

Hallingebergs landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Hallingebergs socken i Södra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Hallingeberg påverkades inte av den landsomfattande kommunreformen 1952, medan 1971 års kommunreform medförde att området från det året kom att ingå i Västerviks kommun.  

Kommunkoden 1952-1970 var 0806.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Hallingebergs församling.

Kommunvapnet
Blasonering: I blått fält ett mantelsnitt av silver, belagt med ett grönt cederträd med en röd krona uppträdd på stammen.

Detta vapen fastställdes av Kungl. Maj:t den 20 januari 1955 och avskaffades när kommunen upphörde den 1 januari 1971.

Geografi
Hallingebergs landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 172,07 km², varav 157,02 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Hallingebergs landskommun fanns tätorten Ankarsrum, som hade 1 900 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 59,1 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
100 meter häck för damer i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008

Damernas 100 meter häck i Olympiska sommarspelen 2008 ägde rum 17 - 19 augusti i Pekings Nationalstadion.
Kvalificeringsstandarden var 12,96 s (A standard) och 13,11 s (B standard).

Medaljörer

Rekord 
Före tävlingarna gällde dessa rekord:

Resultat
 Q innebär avancemang utifrån placering i heatet.
 q innebär avancemang utifrån total placering.
 DNS innebär att personen inte startade.
 DNF innebär att personen inte fullföljde.
 DQ innebär diskvalificering.
 NR innebär nationellt rekord.
 OR innebär olympiskt rekord.
 WR innebär världsrekord.
 WJR innebär världsrekord för juniorer
 AR innebär världsdelsrekord (area record)
 PB innebär personligt rekord.
 SB innebär säsongsbästa.
 w innebär medvind > 2,0 m/s

Försöksheat

Semifinaler

Final

Referenser

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Hjorteds landskommun

Hjorteds landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Hjorteds socken i Södra Tjusts härad i Småland inrättades då denna kommun.

Hjorted påverkades inte av den landsomfattande kommunreformen 1952, medan 1971 års kommunreform medförde att området från det året kom att ingå i Västerviks kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 0808.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Hjorteds församling.

Geografi
Hjorteds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 306,56 km², varav 282,04 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 34,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Västerviks kommun
Polskmärket

Polskdansmärket är en svensk utmärkelse som kan tilldelas dansare som är framstående i dansen polska. 

År 1969 var första året märket delades ut, då till 42 polskdansare. Anordnare var och är Dalarnes Hembygdsring och Jämtland-Härjedalens distrikt av Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur (numera Svenska Folkdansringen) och man får märket genom att visa upp dans. 

Initiativtagare till polskmärkesuppdansningen är Göran och Inger Karlholm från Oviken, Ingvar Norman från Säter och Johan Larsson från Hedemora. Förebilden till Polskdansmärket var Zornmärket som är ett förtjänstmärke för spel av folkmusik i Sverige, som delats ut sedan 1931 av Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur.

De som vill visa, i första hand för sig själva, att de dansar oförvanskat enligt uppteckningar och beskrivningar dansar ett antal polskdanser inför en nämnd med tre mycket kunniga personer, samt publik, och får en bedömning och ev. ett märke som finns i fyra olika valörer. Valörerna är brons, silver, stort silver och guld. En duktig dansare kan tilldelas "Stort Silver" efter 5 år, och har då anmält sig att dansa 24 polskdanser efter eget val (3+3+6+6+6), varar domarna har valt 18 danser (3+3+4+4+4) som dansaren visat upp med godkänt resultat inför domarna och en publik av några hundra människor varav de flesta är duktiga polskdansare. 

Uppdansning för märken sker en gång per år, då dansar 200 till 300 personer upp (2010 - 2019). Varje år erövrar ca 20 personer bronsmärket, ca 15 personer silvermärket och ca 10 personer det stora silvermärket, vilket kan jämföras med zornmärket i silver, vilket berättigar ägaren att kalla sig riksspelman. 

Guldmärket tilldelas person som behärskar ett avsevärt antal bygdedanser, dess ursprung och historia, samt har spridit kunskap om sådana danser. Uppteckning av och/eller forskning om bygdedanser räknas som merit. Guldmärket har delats ut till 18 mottagare under perioden 1969 till 2018. Liksom Zornmärket i guld tilldelas märket en mottagare som utses av bedömningsnämnd och de två distrikten av Folkdansringen, och föregås alltså inte av någon uppdansning utan är en hedersbetygelse för stora kunskaper och viktiga insatser för polskan som kulturarv.

Källor

Externa länkar 
polskdans.com - Om polskmärket

Folkdans i Sverige
Tuna landskommun, Småland

För andra landskommuner med detta namn, se Tuna landskommun.
Tuna landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Tuna socken i Tunaläns härad i Småland inrättades då denna kommun.

Tuna påverkades inte av den landsomfattande kommunreformen 1952, medan 1971 års kommunreform medförde att Tuna från det året kom att ingå i Vimmerby kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Tuna församling.

Geografi
Tuna landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 249,27 km², varav 231,09 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Tuna landskommun fanns tätorten Tuna, som hade 236 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 12,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Se även
 Tuna landskommun, Medelpad
 Tuna landskommun, Södermanland
 Tuna landskommun, Uppland

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Vimmerby kommun
Taramosalata

Taramosalata alternativt taramasalata (fiskromsallad) är en grekisk och turkisk meze gjord på tarama, saltad och torkad fiskrom ursprungligen från karp men allt oftare från torsk. Rommen blandas med potatis eller brödsmulor, olivolja samt citronsaft. Färgen varierar beroende på vilken rom man använder.

Såsen äts ofta som förrätt tillsammans med bröd.

Källor

Externa länkar 

Såser
Grekiska maträtter
Turkiska maträtter
Lönneberga landskommun

Lönneberga landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta. I Lönneberga socken i Aspelands härad i Småland inrättades då denna kommun.

Lönneberga påverkades inte av den landsomfattande kommunreformen 1952.

Den 1 januari 1958 överfördes till Lönneberga landskommun och Lönneberga församling från Målilla landskommun och Målilla med Gårdveda församling ett obebott område, omfattande en areal av 0,02 km² (varav allt land). Dessutom överfördes till Lönneberga landskommun och församling från Vena landskommun och församling ett obebott område omfattande en areal av 0,24 km², varav 0,21 km² land.

Den 1 januari 1969 upphörde landskommunen för att uppgå i Hultsfreds köping, som sedan 1971 ombildades till Hultsfreds kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 0816.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Lönneberga församling.

Geografi
Lönneberga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 94,92 km², varav 91,26 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 71,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Hultsfreds kommun
Högboda station

Högboda station, fram till 1917 Boda station, är en järnvägsstation i Högboda, Värmland. Stationen öppnade 1871 och banan elektrifierades 1936.

Historik
Den första stationsmästaren var Anders Lundh, född i Trollhättan 20/10 1835, vilken tillträdde tjänsten vid banans öppnande 1871 och innehade densamma till 1873 då han flyttade till Grava.

Lundh efterträddes av stationsmästare Anders Gustav Pettersson, född 10/4 1844 i Rådane, Skaraborgs län och stannade på sin post i åtskilliga år framåt. Han tog livlig del i socknens angelägenheter och avgick 1909. Han avled 22/6 1917. Pettersson var banarbetare då järnvägen byggdes, men var tydligen en mycket duglig man, som kunde befordras till stationsmästare. Han blev även Bodas förste poststationsföreståndare, enär första postlokalen var inrymd i stationen fram till 1917 då huset byggdes om, stationen bytte namn från Boda till Högboda och posten flyttade till andra lokaler. 

År 1911 hade stationen fyra anställda och samma år expedierades dagligen 10 tåg, 75 resande, 15 ton gods och fyra godsvagnar. Den siste tjänstgörande på stationen var tågklareraren Mats Jansson Hägg, som tjänstgjorde på stationen mellan 1984 och 1998. Han har skrivit en bok om sin tid i Högboda, med titeln "Stinsliv - Ett öde på villospår". Idag stannar sju tåg på vardagarna och två tåg lördag-söndag, det finns inga anställda och ställverket styrs från driftcentralen i Hallsberg. Stationen har dagliga förbindelser med Oslo S, Charlottenberg, Arvika, Kil och Karlstad C.

Galleri

Externa länkar

Källor
SJ stambanor
Högbodas hemsida
Värmlandstrafik.se
 Mats Jansson Hägg

Järnvägsstationer i Värmlands län
Järnvägsstationer invigda 1871
Byggnader och anläggningar i Kils kommun
1871 i Sverige
Fliseryds landskommun

Fliseryds landskommun var en kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta. I Fliseryds socken i Handbörds härad i Småland inrättades då denna kommun.

I kommunen inrättades enligt beslut den 24 september 1948 en del av Ruda municipalsamhälle, som också inrättades i Högsby landskommun och Långemåla landskommun.

Fliseryd påverkades inte av den landsomfattande kommunreformen 1952, förutom att Fliseryds-delen av Ruda municipalsamhälle, omfattade en areal av 0,80 km², varav allt land, överfördes den 1 januari 1952 (enligt beslut den 9 mars 1951) till Högsby landskommun och Långemåla församling. Den 1 januari 1971 ombildades landskommunen till Fliseryds kommun och den 1 januari 1974 uppgick Fliseryds kommun i Mönsterås kommun.

Kommunkoden 1952-1973 var 0822.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Fliseryds församling.

Geografi
Fliseryds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 257,53 km², varav 249,89 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 47,9 procent.

Näringsliv
Vid folkräkningen den 31 december 1950 var befolkningen i kommunens huvudnäring uppdelad på följande sätt:
44,3 procent av befolkningen levde av industri och hantverk
41,4 procent av jordbruk med binäringar
4,1 procent av samfärdsel
3,8 procent av handel
2,4 procent av offentliga tjänster m.m.
1,9 procent av husligt arbete
0,0 procent av gruvbrytning
2,0 procent av ospecificerad verksamhet.

Av den förvärvsarbetande befolkningen jobbade bland annat 31,8 procent med jordbruk och boskapsskötsel, 18,3 procent i metallindustrin och 8,2 procent med pappers- och grafisk industri. 114 av förvärvsarbetarna (11,8 procent) hade sin arbetsplats utanför kommunen.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Mönsterås kommun
Henry Tingle Wilde

Henry Tingle Wilde, född 21 september 1872 i Walton, England, död 15 april 1912, var överstyrman på det kända fartyget RMS Titanic. Han var anställd hos White Star Line sedan 1897.

Ombord på Titanic 
Wilde skulle från början inte ha varit med ombord på Titanic. Han fick mönstra på som överstyrman i sista stund. Egentligen var det William Murdoch som skulle haft den positionen, men han degraderades istället ner en grad till förste styrman, vilket i sin tur gjorde Charles Lightoller till andra styrman. Den ursprunglige andre styrman David Blair avlägsnades helt från besättningen. Wilde hade tidigare arbetat med kapten Edward Smith på RMS Olympic.

Vid tidpunkten då Titanic kolliderade med ett isberg var Wilde inte i tjänst. Då han inte överlevde förlisningen vet man därför inte med säkerhet allt han gjorde. Wilde hjälpte i vilket fall främst till med att fylla livbåtarna på babords sida av fartyget, men arbetade även på styrbordssidan. Han höll hårt på principen endast kvinnor och barn i livbåtarna. Hans kropp återfanns aldrig och personer som överlevde katastrofen har berättat skiftande historier om var han senast sågs. Bland dessa vittnesmål finns ett där han ska ha setts försöka lossa de två hopfällbara livbåtarna A och B, just som fartygets brygga började översvämmas av vatten.

Källor

Noter

Externa länkar
encyclopedia-titanica.org

Personer som omkom vid Titanics förlisning
Sjömän
Män
Födda 1872
Avlidna 1912
Ålems landskommun

Ålems landskommun var en tidigare kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863 började kommunalförordningarna gälla och då inrättades cirka 2 500 kommuner (städer, köpingar och landskommuner), tillsammans täckande hela landets yta.

I Ålems socken i Stranda härad i Småland inrättades då denna landskommun. Inom kommunen fanns fram till och med 1953 en så kallad municipalköping med namnet Pataholm.

Ålem påverkades inte av den landsomfattande kommunreformen 1952, men kom från år 1974 att ingå i Mönsterås kommun.

Kommunkoden 1952-1970 var 0824.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Ålems församling.

Geografi
Ålems landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 177,29 km², varav 176,55 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 61,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Indelningar i Mönsterås kommun
Pastitsio

Pastitsio (pastitio) är en maträtt som varieras med bechamelsås och köttfärs mellan pasta. 

Maträttens namn pastitsio (grekiska παστίτσιο) kommer från italienska ordet pasticcio som i sin tur härstammar från vulgärlatinska ordet pasticium som betyder gratäng eller paj.

Maträtten har en lång historia. Det finns bevis för att man åt pastitsio före trojanska kriget (1200 f.Kr.). Ursprungliga grekiska recept beskriver pastitsion som gammalt bröd täckt med en kryddig köttsås. Rätten är en grekisk variation på lasagne, och är vanlig i det grekiska köket.

En traditionell Pastitsio innehåller nötfärs, lök, bucatini-pasta, bechamelsås, hela konserverade tomater, pecorinoost eller kefalotiri och fetaost. Rätten bakas i ugn och lagas ofta inför större tillställningar och sammankomster.

Referenser

Grekiska maträtter
The Best Traditional Recipes of Greek Cooking

The Best Traditional Recipes of Greek Cooking är en kokbok på engelska med recept från det grekiska köket skriven av Maria Mavromataki och utgiven av Haitalis.

Kokböcker
Facklitteratur 2002
Mat och dryck i Grekland
Counter-Strike Online

Counter-strike Online är en omarbetad version av Counter-Strike: Condition Zero som marknadsförs mot den asiatiska spelmarknaden. Spelet utvecklas av det sydkoreanska företaget Nexon.

Referenser 

Online
Datorspel 2008
Förstapersonsskjutare
Windows-spel

ja:カウンターストライク#Counter-Strike: Online
Vagnskorg

Vagnskorg, även kallad kaross, hos en järnvägsvagn är den del av fordonet som godset eller passagerarna transporteras i. Vagnskorgen vilar vid kortare vagnar på enkelaxlar och vid lite större längder på två stycken två- eller treaxliga boggier.

Vagnskorgen byggdes tidigare av trä på en separat ram av stål eller trä. Under början av 1900-talet lanserades stålkorgen, först i nitat utförande och senare i svetsat. Den gamla ramen slopades och vagnskorgen utfördes som en självbärande konstruktion med lokala tryckpunkter vid buffertar/centralkoppel samt vid boggier. Stålkorgen utfördes oftast som en mycket styv konstruktion, delvis som en motreaktion på de svåra olyckor som bland annat inträffade i Sverige (Getåolyckan). Nackdelen med dessa styva vagnskorgar var att de var dåliga på att hantera den stora rörelseenergi som ett tåg i full hastighet har. Påfrestningarna på passagerarna redan vid låga hastigheter blev stora (normalt kollapsar buffertar eller automatkoppel redan vid 20–25 km/tim).

Under senare år har mycket arbete lagts ner på att introducera deformationszoner hos järnvägsvagnar, precis som hos personbilar. Såväl de brittiska snabbtågen som de franska TGV-tågen använder numera deformerbara vagnskorgar.

Även andra material än stål används numera i personvagnskorgar. Lättmetall är ett allt vanligare material, som har två stycken olika konstruktionssätt; konventionell spantbyggnad med plåt (sammanfogning genom svetsning) eller stora, strängpressade profiler. Även vagnskorgar av kompositer ("plast") har diskuterats i Sverige.

Idag finns det vagnskorgar som är mycket aerodynamiska, dessemellan tillverkade av lättmetall, men många gånger även byggda i stålplåt.

Järnvägsfordon
Malbas

Malbas BBK är Malmös största basketklubb med cirka 1500 medlemmar. Klubben grundades 1975 och fyller 50 år 2025. Säsongen 23/24 spelar herrlaget i Superettan och damlaget i Basketettan södra. 
 
Klubben är delad i två separata föreningar med varsin styrelse. Malbas (U13 och uppåt) och MiniMalbas (U12 och nedåt). Sammanlagt har Malbas cirka 1500
medlemmar. 

Malbas spelar sina matcher på Heleneholms sporthall där det finns plats för 400 åskådare. Sedan 2019 sker delar av verksamheten i Hästhagens Idrottshall.

Historia
 1975 bildas Malbas BBK som en sammanslagning av Malmö Basket Förening (MBF) och BBK Herkules. Redan första sommaren när klubben bildades, skapade Malbas en så stark trupp att de stod obesegrade i 19 månader framöver. Truppen bestod av äldre spelare från den gamla klubben Herkules och lundalaget Lugi samt unga talanger från Malmö BF. 

 1976/77 gör Malbas debut i den så kallade allsvenskan där 12 lag deltog. Klubbens herrjuniorer gjorde också en mycket bra säsong då de vann junior-SM. Trion Peter Jangstam, Göran Unger och Tommy Rosenqvist slog tillsammans med resten av laget Solna i finalen. Matchen spelades på hemmaplan i Baltiska hallen. 

 1980/81 får Malbas stjärnspelare, Göran Unger, följa med det svenska landslaget till Moskva där OS äger rum. Sverige vinner tre av sju matcher och slutar på nionde plats av tolv möjliga. 

 1989/90 byter Malbas namn till Mataki Basket, eftersom de har skrivit på ett femårigt sponsoravtal med takpappsföretaget Mataki AB. Malbas röda och gula färger ersätts nu av Matakis vita och blå.

 1994/95 byter Mataki namn tillbaka till Malbas Basket.

 1997 bildar Malbas och IK Eos ett gemensamt damelitlag

 2001 Malbas spelar under namnet SLG Öresund efter sponsoravtal

Externa länkar
 Malbas webbplats

Basketklubbar i Sverige
Sportklubbar i Malmö
Statens planverk

Statens planverk var en svensk central förvaltningsmyndighet för frågor om plan- och byggnadsväsendet och hushållningen med naturresurser. Myndigheten grundades 1967 och upphörde 1988 då den slogs ihop med Bostadsstyrelsen och bildade den nya myndigheten Boverket. Till Planverkets arkiv hör omkring 100 000 stadsplaner, kommunplaner och planbeskrivningar från 1733 fram till 1988.

Överdirektör och chef
Erik Nilsson 1967–1968

Generaldirektör och chef
Lennart Holm 1969–1988

Se även
Samhällsplanering

Källor 
Statskontoret (1989). Statliga myndigheter 1989. Verksamhet, organisation, ekonomi. Stockholm, Statskontoret.
Sveriges statskalender för åren 1968, 1972, 1976, 1978, 1982 , 1985 och 1987.
SFS 1967:329)

Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1967
Svenska statliga myndigheter upplösta 1988
Robert Englund (olika betydelser)

Robert Englund kan syfta på:

Robert Englund, amerikansk skådespelare
Robert Englund (romanfigur), huvudperson i Claes Holmströms roman Startpistolen
Israeliska köket

Israeliska köket är en blandning av matvanor från Europa, Nordafrika och Mellanöstern. Restaurangerna blandar utländska matvanor till nya inhemska maträtter samtidigt som marknaderna säljer importerade produkter. 

Då en stor del av israelerna är judar är många maträtter tillagade enligt kosher.

Källor

 
Olika regioners kök i Asien
Olika regioners kök vid Medelhavet
Zoltán Harsányi

Zoltán Harsányi, född 1 juni 1987 är en fotbollsspelare från Slovakien som spelar i ungerska Mezőkövesd. Han har tidigare tillhört Bolton.

Källor

Slovakiska fotbollsspelare
Män
Födda 1987
Spelare i Bolton Wanderers FC
Spelare i Pécsi MFC
Levande personer
Parkpipistrell

Parkpipistrell, tidigare även Kuhls fladdermus (Pipistrellus kuhlii) är en fladdermusart i familjen läderlappar (Vespertilionidae).

Utseende 
Parkpipistrell är en liten fladdermus med en kroppslängd mellan 4 och 4,7 cm och vikt upp till 9 g. Den är mycket lik dvärgfladdermusen men kan igenkännas på vingens ljusa bakkant och den något ljusare färgteckningen. Svanslängden är 3,0 till 4,5 cm, underarmarna är 3,1 till 3,6 cm långa, bakfötternas längd är 0,6 till 0,8 cm och öronen är 1,0 till 1,3 cm långa. Håren som bildar pälsen är mörka nära roten och ljusa vid spetsen. Artens första premolara tand förekommer bara rudimentärt och den står lite bredvid tandraden.

Vanor 
Parkpipistrell förekommer i flera olika miljöer som gräsmarker, jordbruksbygder, oaser (i Sahara) och inte minst i samhällen, där den kan ses fånga insekter runt lyktstolpar. Den livnär sig på mindre insekter, som tvåvingar (mygg och flugor), mindre fjärilar och stövsländor. Dagvistet är förlagt till allehanda trånga utrymmen i byggnader, medan den övervintrar i klippskrevor och källare.

Honor föder i Europa vanligen tvillingar som blir könsmogna efter cirka ett år. Individerna lever ungefär åtta år. Under våren bildar honor egna kolonier som är skilda från hannarna och efter ungarnas födelse i juni eller juli kan dessa kolonier ha upp till 200 medlemmar. När ungarna är självständiga en månad senare upplöser sig kolonin. Parkpipistrell vandrar bara korta sträckor mellan platsen för fortplantningen och platsen där den går i ide.

Lätet som används för ekolokaliseringen består av två korta skrik varav det första skriket har en varierande frekvens medan det andra skriket har en jämn frekvens. Tillsammans är skriken cirka 14 millisekunder långa.

Utbredning 
Utbredningsområdet sträcker sig från Iberiska halvön, Frankrike utom längst i norr, Italien, Österrike, Ungern, Balkan, Ukraina, sydvästra Ryssland, österut via Irak och Iran till Pakistan samt delar av Afghanistan och Kazakstan. Vidare från Turkiets medelhavskust söderöver ner genom Israel, Palestina, Jordanien och så gott som hela Arabiska halvön och Nordafrika, inkluderande norra Egypten.

Referenser 

Fladdermöss
Däggdjur i palearktiska regionen