kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tofta socken, Gotland

Tofta socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Tofta distrikt.

Socknens areal är 38,19 kvadratkilometer, varav 38,18 land. År 2020 fanns här 832 invånare. Kyrkbyn Tofta med sockenkyrkan Tofta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tofta socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Banda ting som i sin tur ingick i Hejde setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tofta församling och för de borgerliga frågorna bildades Tofta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Stenkumla landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Eskelhem-Tofta församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tofta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Tofta socken ligger vid västra kusten av Gotland, sydväst om Visby. Socknen består av odlingsbygd i öster och skogsmark med klinter och stor sandstrand i väster.

Tofta socken har en stor mängd fritidshus, i områdena Gnisvärd, Smågårde och Tofta strand, men även av ett ökande antal bofasta, som oftast har sin utkomst i Visby.

Gårdsnamn
Annexen, Ansarve, Bjärs, Dyple, Fättings, Kroks, Krokstäde, Licksarve, Nasume, Norrgårde, Rangvalds, Sallmunds, Smågårde, Östergårde.

Fornlämningar
Från stenåldern finns några boplatser och en stenkammargrav, från bronsåldern flera gravrösen och skeppssättningar, känd är Gnisvärds skeppssättningar. Från järnåldern finns 23 gravfält, stensträngar, sliprännestenar, en bildsten och en fornborg. En runristningar är känd vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1304 Thoptu) innehåller toft, 'roddarbänk', men tolkningen är oklar.

Befolkningsutveckling

Se även
Tofta församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Eskelhems landskommun

Eskelhems landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Eskelhems socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Stenkumla landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Politik

Mandatfördelning i Eskelhems landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Tofta landskommun, Gotland

Tofta landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Tofta socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Stenkumla landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hablingbo socken

Hablingbo socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Hablingbo distrikt.

Socknens areal är 52,41 kvadratkilometern varav 52,34 land. År 2020 fanns här 249 invånare. Kyrkbyn Hablingbo med sockenkyrkan Hablingbo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hablingbo socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hablinge ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hablingbo församling och för de borgerliga frågorna bildades Hablingbo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Havdhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Havdhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hablingbo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Hablingbo socken ligger vid Gotlands sydvästra kust. Socknen är en odlingsbygd i öster delvis på marken från den utdikade Mästermyr och har skog i väster mot kusten.

Många allmänna inrättningar har funnits i socknen: poststation, järnväg, telefonväxel, affärer och bank, kvarnar, sågar, mejeri, smedjor, tjärbränneri.

Gårdsnamn
Bertels, Bosarve, Botvards, Burge Lilla, Burge Stora, By, Domerarve Lilla, Domerarve Stora, Hagsarve, Hallbenarve, Hallbjäns, Hallvards Lilla Havor Lilla, Havor Stora, Hemmungs, Hägsarve, Kyrkeby, Lukase, Medebys, Mickels, Mällstäde, Nisse, Petes, Prästgården, Rodarve, Ränge, Simes, Stenstugu, Stjups, Vasstäde Lilla. Vasstäde Stora.

Ortnamn
Alsvik, Vallhage.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen och från järnåldern finns ett tiotal mindre gravfält och ett stort, Havor. Från järnåldern finns också husgrunder, stensträngar, slipskårestenar och två fornborgar. Tre runristningar och flera bildstenar är kända. Två vikingatida silverskatter har påträffats liksom Havorringen, ett av Sveriges mest unika guldfynd.

Namnet
Namnet (1320 Hagbardlingabo) har efterleden bo, 'bygd'. Förleden haghbardhlingar, 'de som håller ting på Hagbardh''', är i sin tur sammansatt av inge, inbyggare' och Hagbardh som sedan är sammansatt av hagh, 'inhägnad' och bardh'', 'höjdrygg', syftande på åsen där kyrkan ligger.

Befolkningsutveckling

Se även
Hablingbo församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Eke socken

Eke socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Eke distrikt.

Socknens areal är 18,55 kvadratkilometern allt land. År 2020 fanns här 52 invånare. Sockenkyrkan Eke kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Eke socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hemse ting som i sin tur ingick i Burs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eke församling och för de borgerliga frågorna bildades Eke landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Havdhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun.  Församlingen uppgick 2010 i Havdhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eke, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Eke socken ligger på södra delen av Gotlands östkust. Socknen är odlingsbygd i norr, skogrik vid kusten.

Gårdsnamn
Alveskogs, Annexen, By, Bölske, Gudings, Hallvide, Härdarve, Härvide, Lillegårds, Nygårds, Petsarve, Smiss.

Platsnamn
Göranssonska Tomten.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns 12 mindre gravfält, husgrunder, stensträngar, sliprännestenar och fornborgen Gudings slott. Två runristningar är noterade och en vikingatida skatt med bland annat spännen har påträffats.

Namnet
Namnet (1300-taled Eyka) innehåller eke, 'ekdunge'.

Befolkningsutveckling

Se även
Eke församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Eke hembygdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Silte socken

Silte socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Silte distrikt.

Socknens areal är 27,75 kvadratkilometern varav 27,69 land. År 2020 fanns här 136 invånare. Sockenkyrkan Silte kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Silte socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hablinge ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Silte församling och för de borgerliga frågorna bildades Silte landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Havdhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Havdhems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Silte, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Silte socken ligger vid Gotlands sydvästra kust. Socknen är en odlingsbygd i öster på marken från den utdikade Mästermyr och har skog i väster mot kusten.

Gårdsnamn
Ajpe, Annexen, Bjärges, Hallvards Stora, Hallvide, Hemdarve, Huglajvs, Hagdarve, Klemette, Linhatte, Mickels, Rikvide, Siglajvs, Smissarve, Snausarve, Stenbro.

Fornlämningar
Sliprännestenar finns i socknen. Från bronsåldern finns gravrösen och från järnåldern finns gravar, husgrunder och stensträngar. Två runristningar och en bildsten är känd.

Namnet
Namnet (1300-talet Siltha) innehåller sylt(a), 'sank äng; sankmark' syftande på sankmarken vid Mästermyr.

Befolkningsutveckling

Se även
Silte församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Havdhems socken

Havdhems socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Havdhems distrikt.

Socknens areal är 35,57 kvadratkilometern varav 35,55 land. År 2020 fanns här 427 invånare. Tätorten och kyrkbyn Havdhem med sockenkyrkan Havdhems kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Havdhems socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Grötlinge ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Havdhems församling och för de borgerliga frågorna bildades Havdhems landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Havdhem, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Havdhems socken ligger i sydvästra Gotlands inland. Socknen är till största delen uppodlad slättbygd.

Vid fiskeläget Marbodar och badplatsen vid Nisseviken har vuxit fram en fritidsbebyggelse med drygt hundra sommarstugor. Stugområdet ligger dock till större delen i Näs socken.

Lagerlingen är ett litet skogsområde där ett interneringsläger låg under andra världskriget. År 1945 var tyska och baltiska soldater förlagda här. Där finns bl.a. en friluftsscen, en minnesplats och en minnessten.

Gårdsnamn
Allmungs Lilla, Allmungs Stora, Anningåkre, Antarve, Bols, Burge, Gimbrings, Hajslunds Lilla, Hajslunds Stora, Havor, Hemöstris, Kulle, Kvinnegårde, Kälder, Libbenarve Lilla, Libbenarve Stora, Lingvide, Livsungs, Nickarve, Prästgården, Rangvalds, Rommunds, Rosarve Lilla, Rosarve Stora, Sigers, Sigters, Snauvalds, Snevide, Spenarve, Uddvide.

Ortnamn
Solstäder.

Fornlämningar
Från stenåldern finns lösfynd och minst en boplats och från bronsåldern några gravrösen. Från järnåldern finns sju gravfält , husgrunder, stensträngar, flera sliprännestenar och två fornborgar. Fyra runristningar, tre vikingatida silverskatter, lösfynd av romerska mynt, en guldbrakteater och smycken har påträffats.

Namnet
Namnet (1300-talet Haffthem) har efterleden hem, 'boplats; gård'. Förleden kan innehålla havde, 'upphöjd gräskant mellan slagen vid slåtter' som i detta fall kan avse långsmala förhöjningar i terrängen.

Befolkningsutveckling

Se även
Havdhems församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Havdhem.se (lokal sockensajt)
Karta över Havdhem med utflyktsmål

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Hamburgs rådhus

Hamburgs rådhus, tyska Hamburger Rathaus, är säte för Hamburgs parlament (Bürgerschaft) och Hamburgs senat (Hamburgs regering). Dagens rådhus stod klart 1897. 

Hamburgs rådhus förmodas vara det sjätte i stadens historia. I stadens tidiga historia fanns två rådhus då Hamburg var uppdelat i den nya och gamla staden. I Neustadt tror man att rådhuset låg på Hopfenmarkt och i biskopssätet Altstadt på Alter Fischmarkt. När Hamburg enades 1216 byggdes ett gemensamt rådhus på Kleine Johannisstraße. 1290 byggdes ett större rådhus vid Trostbron som efterhand byggdes ut. 1619 flyttade även Hamburger Bank in och tillsammans med Hamburger Börse var detta det politiska och ekonomiska centrumet i århundraden.  

Vid den stora branden 1842 brann rådhuset vid Trostbron ner  och istället valdes baksidan på stadens nya börs ut som plats för det nya rådhuset. Under tiden utsågs Waisenhaus på Admiralitätsstraße ut som provisorium. Parlamentet samlades i Patriotische Gesellschafts hus vars hus byggdes på det gamla rådhusets tomt och stod klart 1847. Det nya Rådhusets tillkomst blev en långdragen process och först efter över 40 års väntan stod det klart 1897.

Insidan 

Byggnader och anläggningar i Hamburg
Hamburg-Altstadt
Eke landskommun

Eke landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Eke socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Havdhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Grötlingbo landskommun

Grötlingbo landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Grötlingbo socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Havdhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Hablingbo landskommun

Hablingbo landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Hablingbo socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Havdhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Silte landskommun

Silte landskommun  var en tidigare kommun i Gotlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Silte socken i Gotlands södra härad på Gotland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Havdhems landskommun som senare 1971 uppgick i Gotlands kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Gotlands län
Indelningar i Gotlands kommun
Fredrik Johann av Sachsen-Meiningen

Fredrik Johann Bernhard Hermann Heinrich Moritz av Sachsen-Meiningen, född 12 oktober 1861 i Meiningen, död 23 augusti 1914 vid Tarcienne, Belgien. Son till Georg II av Sachsen-Meiningen och Feodora av Hohenlohe-Langenburg.

Gift 1889 i Neudorf med Adelheid av Lippe-Biesterfeld (1870-1948).

Barn 

 Feodora (Feodora Karola Charlotte Marie Adelheid) (1890-1972), gift med Wilhelm Ernst av Sachsen-Weimar
 Adelheid (Adelheid Erna Karoline) (1891-1971), gift med Adalbert av Preussen
 Georg av Sachsen-Meiningen (1892-1946), gift med Klara-Maria von Korff gt Schmissing-Kerssenbrock
 Ernst Leopold (1895-1914), omkom i första världskriget
 Luise Marie (1899-1985), gift med Götz von Wangenheim
 Bernhard av Sachsen-Meiningen (1901-1984), gift 2 gånger

Referenser

Huset Wettin
Födda 1861
Avlidna 1914
Män
Personer från Meiningen
Stockholms namnberedning

Stockholms namnberedning (formellt Stadsbyggnadsnämndens namnberedning och ofta förkortat till NB) är Stockholms stads beredande organ för namngivning. Namnberedningen utarbetar och föreslår på stadsbyggnadsnämndens uppdrag nya eller förändrade namn på gator, allmänna platser, kvarter, stadsdelar, större kommunala byggnadsverk och tunnelbanestationer. De föreslagna namnen fastställs i regel av kommunfullmäktige efter stadsbyggnadsnämndens godkännande. 

Namnberedningen är ett expertorgan där ledamöterna representerar olika kunskapsområden och erfarenheter. Namnberedningen instiftades 1920 och lyder under stadens namn- och adressnummerstadga som senast antogs av kommunfullmäktige 1994. Författaren Per Anders Fogelström var under många år namnberedningens ordförande.

Ledamöter

Nuvarande ledamöter
Beredningens ledamöter är (2018):
 Staffan Nyström, professor i nordiska språk, ordförande
 Carina Johansson, sekreterare
 Ivan Fredriksson
 Dagmar Thullberg
 Magnus Källström
 Pontus Dahlstrand
 Maria Bylin
 Frida Starck Lindfors
 Anders Johnson (L)
 Maria Hannäs (V)

Tidigare ledamöter (urval)
 Per Anders Fogelström (1961–1988, ordförande 1983–1988) 
 Lena Moberg
 Henrik Nerlund
 Harald Norbelie
 Ulla Richter
 Nils-Gustaf Stahre
 Fredrik Ström (ordförande 1927–1930)

Se även
 Gatunamn
 Gatunamn i Stockholm
 Namnrevisionen i Stockholm 1885
 Kvartersnamn i Stockholm
 Stadsplanering i Stockholm
 Gator och torg på Kungsholmen
 Gator och torg på Södermalm
 Gator och torg i Gamla stan
 Gator och torg på Östermalm
 Gator och torg på Djurgården
 Stockholms gatunamn (bok)

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Namn- och adressnummerstadga för Stockholms stad
 

Gator och torg i Stockholm
Stockholms kommun
Försvarsmuseum Boden

Försvarsmuseum Boden är ett försvarshistoriskt museum fokuserat på Övre Norrland. Museet har som mål att sätta in det svenska försvaret i lokala, regionala och nationella perspektiv, från slutet av 1800-talet till idag.

Utställningar 
Utställningslokalerna är på ca 2500 m2 och är lokaliserade i nerlagda Bodens artilleriregemente:s (A 8) gymnastikhall och en kasernbyggnad. Dessa två äldre byggnader sammanbinds av en nybyggd entrébyggnad i glas.

Basutställning
Museets basutställning, Norrlands lås, visar 1900-talets svenska försvarshistoria fram till nutid. Utställningen tar utgångspunkt i riksdagsbeslutet år 1900 att Bodens fästning skulle byggas. Perspektivet är både lokalt, regionalt och internationellt.

Garnisonsutställning
I museets garnisonsutställning visas bland annat stadens regementens historia. Arbete pågår med att förnya och modernisera utställningen.

Boden Radio
Utställningen visar Boden radios verksamhet mellan 1914 och 1975. I utställningen finns bland annat sändaren som det första officiella radioprogrammet sändes från sommaren 1921.

Uniformsutställning
Försvarsmuseum Boden har en stor samling uniformer, mestadels svenska och med en tyngdpunkt på de regementen som ingått i Bodens garnison.

Om kriget kommer
Utställningen handlar om det senare skedet av kalla kriget med tyngdpunkt på norra Sverige och har som utgångspunkt år 1985.

Se även
 Föreningen P5
 Sveriges militärhistoria
 Sveriges militärhistoriska arv
 Bodens fästning

Referenser

Externa länkar 

Försvarsmuseums webbplats
Försvarsmuseums samlingar på DigitaltMuseum

Militärhistoriska museer i Sverige
Museer i Norrbottens län
Byggnader och anläggningar i Boden
Kultur i Boden
Sundre socken

Sundre socken på Gotlands sydspets ingick  i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Sundre distrikt.

Socknens areal är 20,83 kvadratkilometer, varav 20,71 land. År 2020 fanns här 28 invånare. Kyrkbyn Sundre med sockenkyrkan Sundre kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sundre socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hoburgs ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sundre församling och för de borgerliga frågorna bildades Sundre landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hoburgs landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hoburgs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sundre, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Sundre socken ligger på södra delen av halvön Storsudret som avslutar Gotland i söder, och där socknen och Gotland avslutas med Hoburgens raukområde och Hoburg fyr. Socknen är en odlingsbygd med alvarsmarker och strandängar.

Gårdsnamn
Annexen, Digrans, Hallbjäns, Juves, Majstre, Ottes, Skogs, Tomase, Tore, Vännes, Västergårde.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravar och från järnåldern finns 17 mindre gravfält, husgrunder, och sliprännestenar. Fem runristningar är noterade och vikingatida mynt- och föremålsskatter är påträffade.

Namnet
Namnet (1304 Syndru) innehåller sundre, söder syftande på sockens belägenhet.

Befolkningsutveckling

Se även
 Lista över fasta fornminnen i Gotlands kommun (Sundre)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Fide socken

Fide socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Fide distrikt.

Socknens areal är 15,01 kvadratkilometern varav 14,04 land. År 2020 fanns här 114 invånare. Sockenkyrkan Fide kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Fide socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Grötlinge ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fide församling och för de borgerliga frågorna bildades Fide landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hoburgs landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hoburgs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fide, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Fide socken ligger på näset till Gotlands sydligaste del. Socknen är flack och är i norr och väster delvis skogklädd, i öster finns hällmarker. Kännetecknande för kulturlandskapet är de vackra ängena, exempelvis Fide prästänge.

Gårdsnamn
Anderse, Annexen, Bredkvie, Fride, Nygranne, Odvalds, Rommunds, Siffride, Västergårde Lilla, Västergårde Store, Österby.

Fornlämningar
Från järnåldern finns fyra gravfält, husgrunder och sliprännestenar. Två runristningar och en bildsten är noterade.

Namnet
Namnet (1300-talet Fithu) innehåller troligen fit, 'strandäng'.

Befolkningsutveckling

Se även
Fide församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad