Lebesguemått

Inom matematiken är Lebesguemått ett mått som motsvarar de vanliga uppfattningarna om längd, yta och volym för mängder i en, två och tre dimensioner.  Lebesguemåttet är definierat i det euklidiska rummet . Det introducerades år 1901 i en artikel av Henri Lebesgue och publicerades även i hans doktorsavhandling 1902.

Yttre Lebesguemått 
Lebesguemåttet definieras ofta med hjälp av ett yttre mått som kallas Lebesgues yttre mått eller yttre Lebesguemått. Med detta yttre mått går det att mäta alla mängder, men det saknar vissa egenskaper som ett mått skall ha.

Lebesgues idé var att använda den linjära strukturen i  för att beräkna storleken på mängder. Man täcker mängden som ska mätas med rätblock, eftersom volymen av rätblock är lätt att beräkna och tar sedan den minsta volymsumman av rätblocken.

n-intervall 
Ett "rätblock" i flera dimensioner kallas n-intervall och "volymen" av n-intervallet för n-måttet.

Mer exakt, en mängd  är ett n-intervall, om det finns  så att

där  innebär cartesisk produkt. 

I geometri definieras ofta längden för intervallet  som talet . Likartat definieras n-måttet för ett n-intervall  som talet

Med formeln ovan är det möjligt att mäta storleken på alla n-intervall i .

Alla mängder 

Nästa steg är att utvidga den här definitionen för alla mängder. Låt  vara familjen av alla n-intervall i .

Det yttre Lebesguemåttet är en funktion , definierad som:

Så att yttre Lebesguemåttet är definierat för alla mängder i . 

Man kallar den här funktionen yttre Lebesguemåttet, eftersom det är ett yttre mått. Mer precist uppfyller funktionen  följande kriterier:

 Icke-negativitet: ingen mängd har negativt yttre Lebesguemått:

,

för alla .

 Tomma mängden har måttet noll: 

,

 Monotonicitet: om , så är

 Subadditivitet: om  är en uppräknelig följd av mängder i  så är

.

Lebesguemått 

Yttre Lebesguemått är inte ett mått, eftersom det inte är sigma-additivt, på grund av att det finns för mycket mängder att mäta. Därför måste man identifiera vilka mängder som inte är resonliga att mäta.

Man säger att  är en Lebesguemätbar mängd om det uppfyller Carathéodorys kriterium: 

Det går att visa att det finns mängder som inte är Lebesguemätbara. Om man begränsar yttre Lebesguemåttet till Lebesguemätbara mängder är det ett mått.

Mer precist, låt  vara familjen av alla  Lebesguemätbara mängder.

Eftersom funktionen  är ett yttre mått, går det att visa att familjen  är en sigma-algebra och att funktionen  är uppräkneligt additiv för alla Lebesguemätbara mängder. Därför är funktionen 

ett mått, kallat n-dimensionella Lebesguemåttet.

Inre Lebesguemått 

Carathéodorys kriterium för Lebesguemätbarhet är ganska abstrakt och inte nödvändigtvis det mest intuitiva. För mängder med ändligt yttre Lebesguemått finns det andra definitioner för mätbarhet som är ekvivalenta med Carathéodorys kriterium. Exempelvis kan man använda vad som kallas inre Lebesguemåttet.

Till exempel om  är Lebesguemätbar så är måttet för  talet . Likaså om  är Lebesguemätbar så är måttet för  talet . Inre Lebesguemåttet utvidgar det här begreppet för hela rummet .

För  med  är det inre Lebesguemåttet talet

Det går att visa att för  med 

.

Det går även att visa att en mängd  med  är Lebesguemätbar om och endast om

Exempel 

 Låt , och för alla  låt 

Det följer att :s 2-mått är

Så att

 när 

följaktligen är  eftersom  inte är negativ.

 Alla uppräkneliga mängder är nollmängder. Låt  vara en uppräknelig mängd. Då

Eftersom  är subadditiv så är

,

dvs .

 Det finns även överuppräkneliga mängder som har Lebesguemåttet noll, exempelvis har Cantormängden 1-dimensionella Lebesguemåttet noll.

Det går även att visa att om  och varje delmängd till A är Lebesguemätbar så är . En följd av detta är att varje mängd som har positivt mått har en delmängd som inte är mätbar.

Egenskaper 

Lebesguemåttet är ett ganska naturligt mått i . Yttre Lebesguemåttet är ett yttre regelbundet och metriskt yttre mått.  Lebesguemåttet är ett Borelmått, ett Radonmått, ett Haarmått, ett komplett mått och ett Ahlfors-regelbundet mått i . Det är även ett produktmått över Borelmängder.

Lebesguemåttet är inte lämpligt för att mäta mängder med komplicerade geometriska strukturer, exempelvis mångfalder och fraktaler. För dessa finns ett mer modernt mått, Hausdorffmåttet.

Å andra sidan finns för mått i  ett  så att

 ,

där  är n-dimensionella yttre Hausdorffmåttet och

där  är Gammafunktionen.

Se även 
 Lebesgueintegration
 Måtteori

Referenser

Noter

Källor 
 Bourbaki, N. (2004), Integration I, Springer-Verlag

Måtteori