kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Institutiones

Institutiones (plural av latinets institutio, inrättning, undervisning) kallas i rättsvetenskapen en översiktlig framställning av rätten, som inledning i vetenskapen. 

Inom den bevarade romerska rättslitteraturen torde beteckningen i denna mening först ha använts av den romerske juristen Gajus i hans Institutionum juris civilis commentarii IV (författad omkring 160 e. Kr.), varav en edition utgivits av Krüger och Wilhelm Studemund som band I av Collectio librorum juris antejustinianei. 

Efter detta mönster lät Justinianus I senare utarbeta det verk som är känt under namnet Justiniani institutiones. Detta utgör en avdelning av "Corpus juris civilis" som var avsett som en lärobok i rättsvetenskapen, officiellt tillägnad cupidæ legum juventuti, men som även sanktionerades som gällande lag.

I motsättning mot pandekträtt betecknar institutionsrätt ofta en - naturligen översiktlig - framställning av den rena romerska rätten, sådan denna utvecklats till Justinianus tid.

Källor

Juridiska termer
Romersk rätt
Trollhättans SK

Trollhättans SK (TSK) bildades den 9 september 1930. Föreningen bedriver i dag friidrott, längdskidåkning och orientering på programmet. Orienteringssektionen håller till på Slätthult strax söder om Trollhättan och friidrottssektionen tränar och tävlar på Edsborg.

Tidigare bedrev klubben även hastighetsåkning på skridskor, en verksamhet som 1989 bröt sig ur och bildade SK Trollhättan.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Klubbens webbplats

Friidrottsklubbar i Sverige
Orienteringsklubbar i Västergötland
Skidklubbar i Sverige
Sportklubbar i Trollhättans kommun
Sportklubbar bildade 1930
Sport i Trollhättan
Upplösta skridskoklubbar i Sverige
Reformkrafternas förbund

Reformkrafternas förbund (Savez reformskih snaga Jugoslavije) var ett tidigare jugoslaviskt politiskt parti, bildat och lett av Ante Marković.

Partiet var kortlivat och fick inga större valframgångar men kom att inspirera till flera liberala partibildningar som Reformistpartiet i Serbien (som 1992 gick upp i Serbiska Medborgarförbundet), Makedonska reformkrafterna-Liberala partiet och Montenegros liberala allians. 
Politiska partier i Jugoslavien
Bågsåg

Bågsåg är en större handsåg med en båge av stål och ett sågblad spänt mellan bågens ändar. I många länder går den under namnet swed-saw eller på tyska schweden-säge.

Bågsågen tog i bruk runt sekelskiftet 1900.

Bågsågen har varit mycket använd till allehanda avverkning vid gallring i skogen samt vid vedsågning. Den har varit var mans egendom bland dem som haft ett småhus eller bondgård. Timmermannen vid byggnadssnickeriet har här haft ett verktyg lämpligt för grovsågning innan det kom elektriska cirkelsågar. Bågsågen fanns i varje vedbod eller torp.

Bågsågen är känd för att vara uppfunnen i esse.

Källor 

Sågar
Skogsbruk
Alf Grabe

Alf Gerhard Grabe, född 24 september 1880 i Göteborg, död 6 maj 1966, var en svensk metallurg.

Grabe blev student 1898, bergsingenjör 1901, var ingenjör vid Garpenbergs AB 1902-1905, assistent vid Kungliga Tekniska högskolan 1905–1917 samt lärare i metallografi där 1907–1927 (docent 1908). På hans initiativ infördes 1907 metallografi som ordinarie examensämne vid nämnda högskola, vilken därigenom blev den första tekniska utbildningsanstalt, som bedrev obligatorisk undervisning i detta ämne. 1927 tillträdde han befattningen som myntdirektör, vilken han innehade fram till 1945.

Grabe var ordförande i Svenska Teknologföreningen 1934–1936 och 1940–1943. 1940 blev han även ordförande i Statens uppfinnarnämnd och Uppfinnarkontoret (från 1947 Svenska Uppfinnarkontoret). Han var ledamot av kommittén för den högre tekniska undervisningens omorganisation 1940.
 
Grabe författade ett stort antal uppsatser i bergskemiska, värmetekniska och historisk-metallurgiska ämnen, huvudsakligen publicerade i "Teknisk tidskrift" och "Jernkontorets annaler"; han var huvudredaktör för den sistnämnda 1917–1927. Bland hans viktigare arbeten kan nämnas Analys av järnmalm (1911; andra upplagan 1923), Om betingelserna för tillvaratagande av biprodukter vid generator gasberedning samt gasens användbarhet för martinugnsdrift (i "Jernkontorets annaler", 1918) och Om svenska bergshandteringens utveckling under de senaste 50 åren (i "Teknisk tidskrifts" jubileumsskrift utgiven med anledning av tidskriftens 50-åriga tillvaro 1920).

Stockholm Myntmästar 1927 - 1945.

Källor

Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska bergsingenjörer
Svenska metallurger
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Ingenjörer från Göteborg
Födda 1880
Avlidna 1966
Män
Ugglan
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Erik Järnåker

Erik Järnåker, född 21 maj 1904 i Skånings-Åsaka församling, Västergötland, död 4 januari 1992 i Stockholm, var en framgångsrik affärsman med stort musikintresse. Han grundlade bl.a. företaget Skaraplast. Han donerade ansenliga summor till svenskt musikliv genom grundandet av de två stiftelserna Stiftelsen Saltö, till en början för tonsättares och musikers rekreation och skapande, numera en stipendiestiftelse för kammarmusikkompositörer och musikstudernade, samt Stråkinstrumentfonden till Lars Järnåkers minne (Erik Järnåkers son vilken dog som ung).
Erik Järnåkers självbiografi heter Vagnmakarens son (1989).

Priser och utmärkelser
1978 – Medaljen för tonkonstens främjande
1986 – Hedersledamot nr 001 av Kungliga Musikaliska Akademien

Källor

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Födda 1904
Män
Avlidna 1992
Personer från Skånings-Åsaka socken
Trädgårdstorget

Trädgårdstorget är ett större torg i Linköpings innerstad. Där korsas Sankt Larsgatan av Nygatan samtidigt som också Tanneforsgatan och Stora Badstugatan ansluter. Busshållplatserna vid Trädgårdstorget är vältrafikerade och kan användas vid byten mellan vissa stads- och landsbygdslinjer.

Externa länkar 

Torg i Linköping
Tornado, Liseberg

Tornado var en åkattraktion i nöjesparken Liseberg i Göteborg. Attraktionen invigdes 1989 och togs bort 2008. Den var byggd för 40 personer och gav de åkande känslan av att de satt i en centrifug. Attraktionen togs bort efter säsongen 2008 för att göra plats åt en ny åkattraktion, Hanghai, som stod klar till säsongspremiären 2009.

Källor

Noter

Åkattraktioner på Liseberg
Läggared

Läggared är en by som ligger strax söder om Hillared i Hillareds socken i Svenljunga kommun i Västergötland. 

På byns marker finns, norr och söder om dagens åkermark, lämningar efter äldre åkerbruk i form av parallella sten- och jordvallar eller terrasskanter, som avgränsar breda tegar.

Källor
Mascher, Catharina: Förhistoriska markindelningar och röjningsröseområden i Västsveriges skogsbygder. Stockholm : Stockholms univ., Kulturgeografiska inst., 1993

Orter i Svenljunga kommun
Grynkaka

Grynkaka är en maträtt och efterrätt bestående av en pudding med någon form av gryn som huvudingrediens. Den finns i många varianter. I Hälsingland och Gästrikland är rätten vanlig på julbordet.

Kring år 1900 gjordes den bland annat med korngryn, risgryn eller havregryn, sirap och njurtalg eller fläskspad tillsammans med nötkött eller fläskkött. Den typen av grynkaka smaksätts traditionellt med salt, vitpeppar och mejram (eventuellt även timjan). Ofta serverades den kokt eller ugnsgräddad med blodmat eller sylt. Som huvudrätt serveras den varm.

Under 2000-talet förekommer recept på risgrynspudding med saffran, liknande saffranspannkaka. Den kan innehålla bland annat risgryn, ägg, saffran och russin. Risgrynspuddingen görs genom att man först kokar risgrynsgröt. När man tillsätter mjölken tillsätter man även saffran. När saffransgröten kokat ihop och svalnat tillsätter man ägg och eventuellt russin och gräddar kakan i ugnen. Grynkakan brukar serveras kall.

Det är vanligt att överblivna rester steks upp.

Referenser 

Julmat
Risrätter
Lost Highway (musikalbum)

{{Album infobox
| Namn        = Lost Highway
| Typ         = Studioalbum
| Artist      = Bon Jovi
| Utgivning      = 8 juni 2007
| Inspelad    = 
| Genre       = Rock
| Längd       = 49:58
| Skivbolag   = Island Records
| Producent   = Dann Huff, John Shanks
| Förra album = Have a Nice Day  (2005)
| Detta album = Lost Highway  (2007)
| Nästa album =  The Circle (2009)
}}
Lost Highway är ett musikalbum av Bon Jovi som släpptes 2007. 

På albumet har gruppens rocksound blandats med countryinfluenser. Det gästas av countryartisterna Big & Rich ("We Got It Going On") och LeAnn Rimes ("Till We Ain't Strangers Anymore").

Albumet blev etta på  Billboard 200. Det nominerades för en Grammy 2008 i kategorin "Bästa popalbum". 
Singlar från skivan är "(You Want To) Make a Memory", "Lost Highway", "Till We Ain't Strangers Anymore", "Summertime" och "Whole Lot Of Leavin".

Låtlista
"Lost Highway" (Jon Bon Jovi, Richie Sambora, John Shanks) - 4:14
"Summertime" (Jon Bon Jovi, Sambora, Shanks) - 3:19
"(You Want To) Make a Memory" (Jon Bon Jovi, Sambora, Desmond Child) - 4:38
"Whole Lot of Leavin'" (Jon Bon Jovi, Shanks) - 4:18
"We Got It Going On" (Jon Bon Jovi, Sambora, Big & Rich) - 4:13
"Any Other Day" (Jon Bon Jovi, Sambora, Gordie Sampson) - 4:04
"Seat Next to You" (Jon Bon Jovi, Sambora, Hillary Lindsey) - 4:23
"Everybody's Broken" (Jon Bon Jovi, Billy Falcon) - 4:13
"Till We Ain't Strangers Anymore" med LeAnn Rimes (Jon Bon Jovi, Sambora, Brett James) - 4:45
"The Last Night" (Jon Bon Jovi, Sambora, Shanks) - 3:33
"One Step Closer" (Jon Bon Jovi, Sambora, Shanks) - 3:38
"I Love This Town" (Jon Bon Jovi, Sambora, Falcon) - 4:38

Medverkande
Bon Jovi
 Jon Bon Jovi - sång och bakgrundssång
 Richie Sambora - gitarr, bakgrundssång och voicebox
 David Bryan - keyboard
 Tico Torres - trummor och slagverk

Inyrda musiker
 Huey McDonald - bas
 Dan Chase - pedal steel guitar
 Johnatan Yudkin - keybord, stråkarrangemang på "We Got It Goin On".
 Dan Dugmore - fiol
 Steve Nathan - pedal steel guitar, mandolin, steel guitar
 John Cathings - piano
 Eric Darken - cello
 Paul Franklin - slagverk
 Carl Gorodetzky - steel guitar
 Pam Sixfin - fiol
 Kris Wilkinson - fiol
 Carole Rabinowitz - fiol
 Charlie Judge - cello
 Kurt Johnston - synth
 Hillary Lindsey - bakgrundssång
 Leann Rimes - sång på "Till We Aint Strangers Anymore"
 Big & Rich - sång på "We Got It Goin On''"

Musikalbum 2007
Album av Bon Jovi

en:Lost Highway (album)
it:Lost Highway (Bon Jovi)
Sofieberg

Sofieberg kan syfta på:

Sverige
Sofieberg, Helsingborg – en stadsdel i Helsingborg
Sofieberg, Långholmen –  ett område på ön Långholmen
Sofieberg, Töreboda – en egendom i Trästena socken
Sofieberg, Halmstad – ett låghusområde i Halmstad

Finland
Sofieberg, Hyvinge – en egendom i Hyvinge
Edoff Andersson

Edoff Emanuel Andersson, född 25 juli 1892 i Salems församling i Stockholms län, död 18 juni 1934 i Kungsholms församling, var en svensk radikal socialistisk politiker (Kilbomskommunist).

Andersson var riksdagsledamot från 1929 i valkretsen för Stockholms stad.

Källor

Noter

Svenska kommunister
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialistiska partiet (1929)
Personer från Salems socken
Födda 1892
Avlidna 1934
Män
Ceropegiasläktet

Ceropegiasläktet (Ceropegia) är ett släkte i familjen oleanderväxter med cirka 160 arter från Arabiska halvön, Afrika, Madagaskar, södra Asien, Nya Guinea och Australien. Fler odlas som krukväxter i Sverige.

Släktet innehåller fleråriga örter, de flesta är krypande eller klättrande men ibland upprättväxande. Vissa arter har rotknular, andra endast fibrösa rötter. Bladen sitter motsatta, de är enkla och ibland suckulenta. Blommorna sitter i flockliknande samlingar, klasar eller ensamma från bladvecken. Fodret är femtaligt. Kronan är rörformig, vanligen med uppblåst bas, flikarna är fria eller sammanvuxna till en bur eller paraplyliknande bildning. Bikrona består av två lager. Frukten består av två sammanväxta baljkapslar. Fröna är smalt vingade med en hårtofs i spetsen.

Referenser

Webbkällor 
 Flora of Zimbabwe - Ceropegia
 African Flowering Plants Database

Oleanderväxter
Krukväxter
Erik Laurén

Erik Laurén, född 19 maj 1867 i Njutångers församling, Gävleborgs län, död 29 december 1946 i Eskilstuna Fors församling, Södermanlands län, var en svensk fabriksförvaltare, högerpolitiker och riksdagsledamot 1921–1936, invald i Södermanlands läns valkrets.

Referenser

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Lantmanna- och borgarpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för högern
Födda 1867
Avlidna 1946
Män
Personer från Njutångers socken
Roslagstulls sjukhus

Roslagstulls sjukhus, tidigare Stockholms epidemisjukhus, låg vid Ruddammen, nära Roslagstull i norra delen av Stockholms innerstad. Av den ursprungligen omfattande bebyggelsen sparades sex hus, som nyttjas idag av bland annat Stockholms universitet och Kungliga tekniska högskolan. Fyra av dem är blåklassade av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att husens kulturhistoriska värde av stadsmuseet anses motsvara fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen.

Historik

Staden hade sedan 1820-talet ett epidemisjukhus i det tidigare Katarina kronobränneri på Södermalm, men nya krav på vården gjorde att det fanns behov av modernare vårdlokaler. 
Stadsfullmäktige beslutade den 28 mars 1890 att låta bygga epidemisjukhuset uppe på Albanokullen, en isolerad och för ändamålet väl anpassad plats. Sjukhusets byggnader anordnades symmetrisk i rader. Anläggningen ritades av arkitekt Per Emanuel Werming och invigdes 18 september 1893. Husen fick en sammanhållande exteriör färgsättning i gul puts och roströda accenter.

Från början var det tänkt att sjukhuset skulle kunna ta emot 175 patienter, men det utökades åtskilliga gånger under årens lopp. 1907 bestod sjukhuset av förvaltningsbyggnad (med bostäder för personal), köksbyggnad, 10 sjukavdelningar (där varje sjukavdelning bildade ett sjukhus för sig med fullständig personal och utrustning), observationsavdelning, tvätt- och desinfektionsanstalt med tork- och vädringshus, likhus, stall- och vagnshus, desinfektionsreservoar och nattvaktshus. 

Epidemisjukhuset tog under sin tid emot personer som insjuknat i smittsamma, epidemiska sjukdomar som till exempel difteri, scharlakansfeber, smittkoppor, tyfus och kolera samt från 1980-talet även de första Aids-sjuka i landet.

År 1966 bytte Stockholms epidemisjukhus namn till Roslagstulls sjukhus, som stängdes 1992 och numera upptas de flesta lokalerna av Stockholms universitet samt Kungliga tekniska högskolan, även Engelska Skolan Norr (esn.se) bedriver verksamhet i några av lokalerna. I ett hus byggt 2003 på det gamla sjukhusområdet finns idag även Vetenskapens Hus. På området märka även äldreboendet Kattrumpstullen 5.

Bilder

Se även
Ruddammen

Källor

Noter

Vidare läsning
Roslagstulls sjukhus. En byggnadshistorisk inventering från Stockholms stadsmuseum, 1994.

Externa länkar

Sjukhus i Stockholms län
Epidemisjukhus
Norra Djurgården
Byggnader och anläggningar på Norra Djurgården
Ugglan
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Ian Harte

Ian Patrick Harte, född 31 augusti 1977 i Drogheda, är en irländsk före detta fotbollsspelare som spelade som vänsterback.

Klubblagskarriär
Harte slog igenom i Leeds United dit han kom från den irländska klubben Home Farm 1995. Han var en vital del i det lag som skördade stora framgångar under sent 90-tal och tidigt 00-tal. Efter klubbens ekonomiska  och sportsliga bekymmer under säsongen 2003/04 lämnade Harte Leeds för den spanska nykomlingen Levante där han stannade i drygt två säsonger innan han köptes tillbaka till England och Sunderland.

Harte var en ansedd specialist på frisparkar, vilket delvis förklarar hans målkvot som är över snittet för en försvarare. Under karriären gjorde Harte tio frisparksmål i Premier League.

Landslagskarriär
Harte medverkade i 63 landskamper för Irland och gjorde på dem tolv mål.

Källor

Externa länkar

Irländska fotbollsspelare
Irländska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Home Farm FC
Spelare i Leeds United FC
Spelare i Levante UD
Spelare i Sunderland AFC
Spelare i Blackpool FC
Spelare i Carlisle United FC
Spelare i Reading FC
Spelare i AFC Bournemouth
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Spelare i La Liga
Spelare i VM i fotboll 2002
Födda 1977
Levande personer
Män
Hillel

Hillel (הלל) var en berömd judisk lärare som levde omkring vår tideräknings början. Enligt traditionen i Mishnah föddes han i Babylonien men flyttade till Jerusalem för att studera hos de mest kunniga fariséerna, och blev själv en av judendomens mest betydelsefulla lärare. Hillel betonade tolerans och människokärlek. Hans kunskap om judisk lag, Torahan, blev legendarisk, och många av berättelserna i Talmud handlar om honom, gärna ställd i kontrast till hans strängare kollega Shammai.

Berömt är hans svar till hedningen, som just hade blivit bryskt avvisad av Shammai. Innan hedningen konverterade till den judiska tron ville vederbörande få tron sammanfattad på ett ögonblick ("medan man står på ett ben"): "Det som är dig själv förhatligt, skall du inte göra mot din nästa. Detta är hela Torah. Det övriga är förklaringar. Gå och läs!"

Hillel bildade en skola, Hillelskolan (bet Hillel, även kallad beit Hillel), som förde hans läror vidare.

Hillel var farfar till Gamaliel.

Källor 

Judiska filosofer
Män
Födda 000-talet f.Kr.
Avlidna okänt år
Martin Andersson i Igelboda

Karl Valter Martin Andersson, i Igelboda, tidigare i Nacka, född 28 februari 1886 i Gryts församling, Östergötlands län, död 3 september 1977 i Nacka, snickare och riksdagspolitiker (socialdemokrat).

Som riksdagspolitiker var Andersson ledamot av Sveriges riksdags andra kammare för socialdemokraterna 1918-1921 för Stockholms läns södra valkrets och 1922-1944 för Stockholms läns valkrets. Han var även kommunaldirektör.

Andersson beskrivs i en motion till Nacka arbetarekommuns årsmöte som "En eldsjäl som lade ned många omsorger på att göra Nyckelviken tillgänglig för alla...".

En längre artikel om Martin Andersson publicerades i Nackaboken 1976.

Källor
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund
Motion från Skuru socialdemokratiska föreningen till Nacka arbetarekommuns årsmöte den 15 mars 2009

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Personer från Gryts socken, Östergötland
Födda 1886
Avlidna 1977
Män
Per Anderson i Arvika

Per Anderson (i riksdagen kallad Anderson i Arvika), född 3 februari 1861 i Gunnarskogs församling, Värmlands län, död 29 september 1942 i Arvika stadsförsamling, Värmlands län, var en svensk industriidkare, kommunalpolitiker och riksdagsman.

Biografi 
Anderson växte upp som bondson i västra Värmland, började arbeta som bysmed innan han övertog ett litet gjuteri ("Igelska verkstaden") i Arvika 1894, utvidgade det och började även tillverka lantbruksmaskiner. Firman övergick 1899 till AB Arvika verkstäder, med ett 20-tal arbetare och med Anderson som disponent. År 1918 hade arbetarantalet ökats till över 1 000. Kriget hade gett ökad sysselsättning åt verken, vilkas namn ändrats till AB Arvikaverken. Anderson avgick 1917 från disponentskapet, men kvarstod i styrelsen. Anderson var dessutom disponent för Arvika Elektriska AB och styrelseledamot i andra företag. Han var i många år stadsfullmäktiges ordförande och ledamot av landstinget samt vice ordförande i handelskammaren för Värmland, Dalsland och Bohuslän.

Under åren 1909–1912 var han, vald av Jösse domsaga, ledamot (högerman) av andra kammaren. Han var under kristiden ledamot av produktionskommittén och bränslekommissionen, vars ordförande han var från juni 1918 till 1922.

Referenser 
 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Nationella framstegspartiet
Födda 1861
Avlidna 1942
Män
Personer från Gunnarskogs socken
Konstruktionsspant

Konstruktionsspant är i samband med fartygsbyggnad den spantkurva på ritningen som är grund för linjeritningen.

Fartygskonstruktion
Peter Borg

Peter Borg, född 1964 i Malmö, är en svensk filmregissör, manusförfattare och skådespelare. Borg är känd för humor-skräckfilmen Scorched Heat (1987) med Harald Treutiger i huvudrollen och den svensk-amerikanska spökthrillern Sounds of Silence (1989). Andra filmer som han regisserat och spelat olika roller i är ungdomsdramat Linda och splatterfilmen Fränder (Next of Kin). Många av filmerna är inspelade i Skåne och då oftast tillsammans med producenten Johan Dernelius och manusförfattaren Anders Jönsson. Numera arbetar Peter Borg mest med reklam- och företagsfilm.

Källor 

Svenska filmregissörer
Födda 1964
Levande personer
Män
Malmö på film
Skåne på film
Skräckfilm
Splatterfilmer
Nox

Nox kan syfta på:
 NOx – en term för kväveoxiderna NO and NO2
 Nox (Stargate) – ett folkslag i TV-serien Stargate
 Nox (musikgrupp) – en ungersk musikgrupp
 Nox (datorspel) – ett action-rollspel utvecklat av Westwood Studios
 Nox (enhet) – en enhet för ljusstyrka, vilket motsvarar 1/1000 lux
 Nox – romerskt namn för nattens gudinna, se Nyx
Gustav Mosesson

Gustav Adolf Mosesson (i riksdagen kallad Mosesson i Lidingö), född 6 november 1877 i Svartå, Kvistbro socken i Örebro län, död 21 juni 1965 på Lidingö, var en svensk skolman och politiker (folkpartist). 

Gustav Mosesson verkade vid Svenska missionsförbundets missionsskola på Lidingö 1910–1943, bland annat som rektor 1912–1937. Han var också styrelseordförande för Svenska Morgonbladet 1933–1943 och valdes till Svenska Missionskyrkans Ungdom förste ordförande då organisationen bildades 1910. Även nykterhetsfrågan engagerade honom, och han var styrelseordförande för De kristna samfundens nykterhetsrörelse 1920–1930 och för Nykterhetsvännernas landsförbund 1926–1931.

Gustav Mosesson var inflytelserik liberal politiker i Stockholms län, och var ordförande för Frisinnade landsföreningens länsförbund i Stockholm 1927–1934 och därefter för det återförenade Folkpartiet 1934–1948. 

Han var riksdagsledamot i andra kammaren för Stockholms läns valkrets 1925–1933 samt 1937–1951, fram till 1933 för Frisinnade folkpartiet och därefter för Folkpartiet. I riksdagen hade han ett stort antal utskottsuppdrag, bland annat som ordförande för andra kammarens första tillfälliga utskott 1929–1933. Han engagerade sig främst i skol- och religionsfrågor, men av hans övriga initiativ kan nämnas en interpellation 1949 om att Sverige i Förenta Nationerna skulle stödja Eritreas återförening med Etiopien. I riksdagen skrev han 48 egna motioner flera om utbildning, om religiösa och etiska frågor samt om kommunala angelägenheter, men även om understöd för enskild person.

Gustav Mosesson är begravd på Lidingö kyrkogård. Han var bror till skolledaren Ester Mosesson (1891–1966).

Mosesson utgav 1954 en självbiografi: "Mitt livs mosaik", på Svenska Missionsförbundets förlag.

Källor 
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970, band 1 (Almqvist & Wiksell International 1988), band 1, sidorna 255-256

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Frisinnade folkpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Personligheter inom Svenska Missionskyrkan
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Kvistbro socken
Födda 1877
Avlidna 1965
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Män
Sounds of Silence (film)

Sounds of Silence är en svensk-amerikansk skräckfilm från 1989 regisserad av Peter Borg.

Handling 
En amerikansk familj ärver en herrgård i Sverige. Bredvid herrgården ligger ett nerlagt barnhem med en mörk hemlighet. Familjen anländer till herrgården, och deras dövstumme son finner snart nya lekkamrater i området. Det mystiska är bara att med dessa kan han både tala och höra. Det visar sig att barnen bodde på det nu nerlagda barnhemmet.

Skådespelare (urval) 
 Peter Nelson – Peter Mitchell (huvudroll)
 Kristen Jensen – Sarah Richards (huvudroll)
 Dennis Castillo – Dennis Richards (huvudroll)
 Troy Donahue – Larry Haughton
 Rico Rönnbäck – Thomas Hansen
 Peter Borg – Charles som ung
 Gunnar Öhlund – Charles som gammal
 Vanja Rodefeldt – Margareth
 Jonny Harborg – Frank
 Johan Dernelius – poliskommissarie
 Martin Theander - polisassisstent
 Elsa Gästrin – Annie Holst
 Jonas Ivarsson – Bill
 Hasse Andersson – barägare

Källor

Amerikanska filmer 1989
Amerikanska skräckfilmer
Svenska skräckfilmer
Engelskspråkiga filmer
Svenskspråkiga filmer
Sverige på film
Amerikanska spökfilmer
Skåne på film
Malmö på film
Svenska filmer 1989
Svenska spökfilmer