kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kaya Ålander

Kaya Karin Teresia Ålander, ursprungligen Karin Teresia Ålander, född 28 januari 1946 i Malmö S:t Petri församling, är en svensk vissångerska.

Ålander växte i huvudsak upp i Malmö men under en period även i Stockholm. Hon blev filosofie kandidat i litteraturhistoria, nordiska språk, fonetik och pedagogik vid Lunds universitet 1972 och avlade fritidspedagogexamen i Lund 1977. Hon studerade på Birkagårdens folkhögskolas musiklinje i Stockholm 1979–1981 och på Stockholms musikpedagogiska instituts sångpedagoglinje 1982–1985.

Under 1970-talet var Ålander aktiv i FNL-gruppernas sånggrupp Giai Phong i Lund och var 1973–1981 medlem i den feministiska musikgruppen Röda bönor från samma stad. Hon var körledare för Kör de Filé i Stockholm 1980–2001 och har bland annat även samarbetat med Jan Hammarlund. Under 2000-talet har hon i flera mandatperioder representerat Vänstern i Svenska kyrkan (ViSK) i kyrkomötet.

Diskografi
1989 - Kaya (solo-LP, YTF LP-50920, återutgiven på CD 2003 med titeln Varför vi sjunger, Songline SOLICD 21)
1989 - När du går på morgonen/Hemlandet (singel, YTF SKÅ-01)
1997 - Jag kommer av ett brusand' hav, sånger & texter av Evert Taube (CD, tillsammans med Carin Ödquist, Songline SOLICD 11)

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska vissångare
Musiker inom proggrörelsen
Svenska feminister
Musik i Lund
Musik i Stockholm
Födda 1946
Kvinnor
Levande personer
Sångare från Malmö
Svenska sångare under 1900-talet
Asterism (typografi)

En asterism (⁂) är ett sällan använt skiljetecken, bestående av tre asterisker samlade i en triangel. Tecknet används för att märka ut eller separera avdelningar i en bok. Ofta används någon annan dekoration som ett alduslöv, en horisontell linje, tre vanliga asterisker eller punkter, eller bara ett blankt mellanrum istället.

Skiljetecken
Du och jag och Glenn Hysén

Du och jag och Glenn Hysén, låt som sjungs av Micke "Syd" Andersson, trummis i Gyllene Tider. Låten handlar om hur man som ung såg upp till sina fotbollsidoler.

En nyinspelning av låten gjordes av fotbollslaget FC Z under den TV-seriens andra säsong, varvid hänvisningen till Hysén blev väldigt konkret eftersom han fungerade som lagets tränare.

Källor 

Fotbollslåtar
Svenskspråkiga sånger
Republiken Kina (Wang Jingwei)

Wang Jingweis regim var en marionettstat som den japanska ockupationsmakten etablerade i Kina åren 1937–1945. Officiellt styrde den hela Kina, utom den nordliga marionettstaten Manchukuo, men i praktiken kontrollerade regimen bara de provinser i östra Kina som hölls av Japan: Jiangxi, Anhui (där huvudstaden Nanjing låg) och de norra delarna av Zhejiang.

Statschef var den avhoppade nationalistpolitikern Wang Jingwei, känd som Kinas Quisling. Wang Jingweis regim utgav sig för att vara Kinas lagliga regering och använde samma officiella namn (Republiken Kina), samma flagga, emblem, etc, som Chiang Kai-sheks regim (som sedan Nanjings fall vintern 1937 befann sig i Chongqing). Wangs Kina erkändes dock enbart av axelmakterna och de japanska lydstaterna i norra Kina.

Se även 
 Japan under andra världskriget
 Manchukuo
 Mengjiang

Referenser 
 

Historiska länder och riken i Kina
WP:Projekt Kina
WP:Projekt Japan
Tidigare japanska besittningar
Dekadance

Dekadance är en ideell kulturförening som bildades 2004 och främst arrangerar klubbar i Stockholm för fetisch- och bdsmintresserade. Klubben kräver medlemskap och har klädkod av typerna latex/läder, uniformer, metallkläder, crossdressing, kroppsmålning, tatueringar/piercingar och bondage. Musiken är främst av elektronisk karaktär. Dekadance är även initiativtagare till festivalen Stockholm Fetish Weekend.

Reaktioner 
Dekadance tillkomst skapade samhällsdebatt och ett stort antal artiklar författades gällande klubben. I tidningar som Expressen kunde man läsa om vad som kallades för det "moraliska förfallet". En skribent i Ludvika Tidning valde att hylla pastor Åke Green och menade att det var just klubbar som Dekadance denne hade i åtanke när denne gjorde sina uttalanden. Skribenten skrev därtill frågande om det moraliska förfallet kunde gå längre än så? Dekadance dåvarande styrelse svarade skribenten i ett senare nummer och förklarade att föreningen var nybildad och ännu var i startgroparna.

Protesterna mot Tillståndsenheten 
Den 25e maj 2006 hölls en protest mot Tillståndsenheten i Stockholm. Anledningen var att Tillståndsenheten ansåg bland annat Dekadance fester men även klubbar som Patricia vars fester polisen sett som problematiska då det förekom bara överkroppar bland gästerna samt utmanande dans och sexanspelningar. Protesten genomfördes med HBT-liberalerna och Liberala ungdomsförbundet och lockade ett 60-tal personer till Södra station på Södermalm. Senare samma år beslutades att serveringstillstånd för denna typ av klubbar skulle utredas och att ordningsbegreppet tolkats för snävt. Skrivelsen fick stöd av Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Moderaterna, Liberalerna och Vänsterpartiet.

Se även 
Sexuella minoriteter
SLM Stockholm

Källor

Externa länkar 
Dekadance

BDSM
Organisationer i Sverige
Fetischism
Kinkyorganisationer
Jurassic Park III

Jurassic Park III är en amerikansk långfilm som hade biopremiär i USA den 18 juli 2001, i regi av Joe Johnston, med Sam Neill, William H. Macy, Téa Leoni och Alessandro Nivola i rollerna.

Handling 
Paleontologen Dr. Alan Grant (Sam Neill) går med på att följa med den rike äventyraren Paul Kirby (William H. Macy) och dennes hustru Amanda Kirby (Téa Leoni) på en flygtur runt Isla Sorna, InGens tidigare avelspark för förhistoriska djur. Alan tror att Paul tar med honom till ön för att guida honom men så är inte fallet. När piloterna i flygplanet vill landa försöker Alan tvinga dem att inte göra det. En av passagerarna, Cooper, slår ner honom så att han svimmar. När han vaknar har planet landat. Några av passagerarna är elitsoldater som bär vapen och går in i djungeln efter något som Alan inte vet vad det är. Av en slump krockar planet med en Spinosaurus som äter upp Cooper och sedan jagar efter passagerarna. När alla har lyckats fly från odjuret börjar Alan bli arg på Paul och frågar honom vad de är ute efter. Paul säger att de är ute efter hans son, som glidflög efter en båt utanför ön och landade med en annan person. De måste kämpa från att överleva från bland annat Velociraptorer som är ute efter något en av Alans "vänner" har tagit ifrån deras bo. Alan märker också att djuren har blivit smartare än vad han någonsin kunde tro.

Om filmen 
 Filmen är regisserad av Joe Johnston.
 Spinosaurusen var den största roboten man har någonsin byggt. Den vägde 12 ton och framfördes med hjälp av hydraulik. Detta gjorde det möjligt att arbeta med den samtidigt som den var helt nedsänkt i vatten.
 Stan Winston gjorde specialeffekterna.
 Filmen hade Sverigepremiär den 24 augusti 2001.

Dinosaurier 
 Tyrannosaurus
 Spinosaurus
 Brachiosaurus
 Ceratosaurus
 Ankylosaurus
 Corythosaurus
 Compsognathus
 Parasaurolophus
 Stegosaurus
 Triceratops
 Velociraptor
 Pteranodon

Rollista 

Fotnot: Sarah Danielle Madison omnämns ibland som Sarah Danielle Goldberg.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Amerikanska filmer 2001
Jurassic Park
Costa Rica på film
Biopunkfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av Joe Johnston
Filmer från Amblin Entertainment
Amerikanska uppföljarfilmer
Filmer från Universal Studios
Filmmusik av Don Davis
Herophilos

Herophilos (latin Herophilus), född 325, död 255 f.Kr., var en grekisk läkare och anatom verksam i antikens Alexandria i Egypten. Han kallas ofta anatomins fader.

Herophilos föddes i den grekiska staden Chalkedon. Han studerade medicin för Praxagoras, som då var lärare vid Hippokrates' medicinska skola på ön Kos i Medelhavet. Efter studierna flyttade han som ung man till Alexandria i Egypten och arbetade i den tidens stora forskningscentrum i Museion i Alexandria resten av livet.

Liksom sin samtida kollega Erasistratos utförde han de äldsta kända dissektionerna av mänskliga kroppar. Hans anatomiska beskrivningar anses vara mycket detaljerade och välgjorda; särskilt kända är hans studier av nervsystemet, ögat, blodkärl och mag-tarmkanalen. Herophilos har med sina vetenskapliga arbeten förtjänat sitt namn som den moderna anatomins fader. Dessa praktiska, systematiska studier utgör starten på den alltjämt rådande empiriska skolan (grundat på erfarenhet) i klar motsats till den vid denna tid rådande teoretiska tankebyggnadstekniken. 

Parallellt med sina vetenskapliga studier bedrev Herophilos en omfattande läkarpraktik som dock mest anses ha sin grund i den utbildning i yrket han fått i Hippokrates anda.

Nervsystem och tarmkanalen 
I motsats till Aristoteles hävdade Herophilos att hjärnan var nervsystemets centrum och flera av hans beskrivningar av nervsystemets grov-anatomi var korrekta. Däremot är sådana arbeten av hans kollega och rival Erasistratos mer detaljerade.

Flera av hans namn på anatomiska strukturer används än idag, till exempel retina ( nätformig) för näthinnan i ögat. Tolvfingertarmen kallade han dodekadaktylon (tolv fingrar) som han mätte dess längd till, vilket blev duodenum på latin. Båda beteckningarna används ännu.

Blodomloppet 
Herophilos gjorde även studier av blodkärl och noterade olika typer, men hur blodomloppet fungerar blev inte känt förrän genom William Harveys studier på 1600-talet. Dock noterade redan Herophilos' lärare Praxagoras att pulsen kunde ha samband med sjukdom - en tes som vidareutvecklades av Herophilos. Dock förlorade han sig snart i ett fruktlöst sökande efter hur musikens och matematikens lagar kunde styra kroppen - idéer från dominerande antika filosofier från Pytagoras och andra.

Dissektion av människokroppar förbjöds snart och tilläts inte igen förrän omkring 1315. Först med flamländaren Andreas Vesalius' arbeten under 1500-talet överträffas Herophilos beskrivningar. Den romerska läkaren Galenos utförde dock omfattande dissektioner på djur under 100-talet e.Kr.

Källmaterial 
Liksom för flera andra av de vetenskapliga arbeten som skrivits i Museion känner vi dessa huvudsakligen genom citat i senare källor, beträffande medicin främst i skrifter av Aulus Cornelius Celsus och Galenos. Det stora biblioteket i Alexandria förstördes ju redan under de första århundradena e.Kr.

Källor 
Univ. Virginia, USA. Medicinhistoria, webbsida läst 2006-05-02
 
 

Födda 325 f.Kr.
Avlidna 255 f.Kr.
Medicinsk historia
Män
Optisk rundgång

Optisk rundgång (En: optical feedback) är den optiska motsvarigheten till akustisk rundgång. Den optiska rundgången uppstår när man anordnar en kretsgång mellan, till exempel, en videokamera och en monitor. (Ett annat, enklare, exempel är en bild som reflekteras mellan två speglar.)
I exemplen till höger har ett stearinljus placerats mellan en kamera och en monitor. Ljuset har fångats av kameran och sänts vidare till monitorn. Kameran fångar upp ljuset från monitorn och kretsloppet har startat. Stearinljuset kan då släckas, medan ljuset fortsätter kretsloppet, rundgången. De elektriska signaler som går mellan kamera och monitor rör sig med en hastighet nära ljusets och elektronstrålar träffar monitorns fosforpunkter som skapar den visuella bilden. Fosforen (lysämnet) fortsätter att lysa bråkdelen av en sekund efter att den träffats av elektroner och skapar därför en tidsfördröjning. Bilden fångas igen av kameran och sänds tillbaka till monitorn. Beroende på kamerans position i förhållande till monitorn kommer, vid varje varv i kretsloppet, ljuspunkten att förskjutas något, och eftersom varje föregående bildpunkt "hänger" kvar (fosforescens) på monitorns skärm (på grund av ovan nämnda tidsfördröjning) uppstår en sammanhängande bild.

Andra inställningsfaktorer på kamera och monitor, såsom ljusstyrka, kontrast, avstånd, vinkel och vibrationer medverkar till att skapa form och rörelse i bilden. Bilden kan således med försiktig manipulering av dessa parametrar fås att anta intressanta former.

Detta kan jämföras med den akustiska rundgång som kan kontrolleras av, till exempel en gitarrist på en scen framför en högtalare. Rundgången kan i båda fallen bli ett, eller del av ett, konstnärligt uttryck. Dessutom kan båda effekterna kopplas ihop till en gemensam påverkan. Med andra ord kan ljudförändringar styra bildens utformning, och omvänt.

Se även 
Akustisk rundgång
Video
TV
Ljus
Videokonst

Optiska fenomen
Konst
Videoteknik
Interferens
Riksdagsbiblioteket, Stockholm

Riksdagsbiblioteket är Sveriges riksdags bibliotek, med uppdrag att i första hand förse riksdagen med goda beslutsunderlag. Det gör Riksdagsbiblioteket till ett typiskt specialbibliotek med inriktning på samhällsvetenskap, statsvetenskap och juridik. Riksdagsbiblioteket har funnits sedan 1851 och är tillsammans med Riksdagsbiblioteket i Helsingfors ett av få parlamentsbibliotek i världen som är öppet för allmänheten.

Biblioteket är sedan 1986 inrymt i Skandinaviska Kreditaktiebolagets gamla bankpalats på Storkyrkobrinken 7 i Gamla stan, Stockholm.

Samlingar 
I Riksdagsbibliotekets samlingar finns cirka 500 000 böcker, 4 000 tryckta och elektroniska tidskrifter samt ett 50-tal databaser. Kompletta serier av det svenska riksdagstrycket, liksom av statliga utredningar, SOU, Ds och svenska författningar, är centrala delar av samlingarna. Tidigare samlade man också publikationer från svenska myndigheter men det har avtagit kraftigt i och med att myndigheterna numera själva publicerar sitt material på webben. 

Riksdagsbiblioteket har länge varit depåbibliotek för utländskt parlamentstryck och utländska lagsamlingar, dokument från Europeiska unionen, Förenta Nationerna samt ett antal andra internationella organisationer.

Riksdagsbiblioteket är öppet för allmänheten 
Ordinarie öppettider är måndag-torsdag kl. 10-18 och fredag kl. 10-15.

Riksdagsbiblioteket är sommarstängt från midsommar till mitten av augusti. Medan biblioteket är stängt krävs inga lån tillbaka och det är inte heller möjligt att återlämna lån i riksdagens entréer. Lånebeställningar som gjorts medan biblioteket är stängt finns att hämta när biblioteket öppnar igen.

Service 
Riksdagsbiblioteket har läsplatser, två bokningsbara grupprum, trådlöst nätverk och ger möjlighet till utskrifter och kopiering, samt tillgång till licensbelagda databaser och informationsresurser. Riksdagsbibliotekets lokaler är tillgängliga även genom en ramp vid en sidoentré. Hissar, dörröppnare, höj- och sänkbara bord samt hjälpmedel för informationsinhämtning vid dator gör ett besök i Riksdagsbiblioteket möjligt för de flesta.

Externa länkar

Bibliotekets hemsida

Sveriges riksdag
Bibliotek i Stockholm
Verksamheter i Gamla stan
Lag om riksdagsbiblioteket

Lag om Riksdagsbiblioteket, lag given i Helsingfors den 4 augusti 2000 som i sju paragrafer fastställer huvudriktlinjerna för Riksdagsbiblioteket i Helsingfors.

Externa länkar
Lag om Riksdagsbiblioteket

2000 i Finland
Politikåret 2000
Juridikåret 2000
Riksdagsbiblioteket
Lagar om biblioteksväsen
Finländsk litteratur
Politik i Finland
Litteratur 2000
Riksdagsbiblioteket

Riksdagsbiblioteket kan syfta på:

Riksdagsbiblioteket (Helsingfors)
Riksdagsbiblioteket (Stockholm)

Se även
Lag om riksdagsbiblioteket, finsk lag från år 2000
Riksdagsbiblioteket (Helsingfors)

Riksdagsbiblioteket är knutet till Finlands riksdag i Helsingfors och är även öppet för allmänheten. Det är samtidigt också Finlands centralbibliotek för juridisk kunskap, samhällskunskap och riksdagskunskap. Biblioteket förvärvar litteratur och annat material som behövs i riksdagens arbete samt förmedlar information om riksdagen och riksdagens beslut, bl.a. om lagar, och om rättssystemet och samhället. Biblioteket inrättades år 1872 och har varit öppet för allmänheten sedan 1913. Sedan 1919 åtnjuter biblioteket rätt till pliktexemplar  av litteratur som trycks i Finland inom bibliotekets ansvarsområde.

Riksdagens arkiv är förlagt till Riksdagsbiblioteket. I arkivet finns riksdagshandlingar i original ända från 1863 års ståndslantdag.

Bibliotekets samlingar omfattar omkring 550 000 volymer och 1000 tidskrifter. I bibliotekets databas Selma finns det information om bibliotekets samlingar. Merparten av materialet kan lånas fritt. Material från Riksdagsbiblioteket kan också fjärrlånas till andra bibliotek.

Riksdagsbiblioteket är depåbibliotek för bland annat Europeiska unionen, Europarådet och Förenta Nationerna. I samlingarna finns bl.a. parlamentshandlingar, författningssamlingar, lagböcker och rättsfallssamlingar från andra länder.

Länkbiblioteket ELKI har länkar till nättjänster inom områdena juridik, politik och förvaltning. Informationsspecialisterna vid biblioteket väljer ut och beskriver det elektroniska bestånd som tas in i ELKI.

På bibliotekets webbsida kan man göra sökningar i samlingen för finländsk juridisk litteratur. Databasen innehåller referensuppgifter om juridiska artiklar och böcker som kommit ut i Finland, berör Finland eller är skrivna av finländska författare och har getts ut 1982 eller senare.

Biblioteket deltar aktivt bl.a. i riksdagens projekt Ungdomsparlamentet. Dessutom ordnar biblioteket regelbundet kurser i informationshantering. Kurserna är öppna för alla biblioteksanvändare.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Bibliotek i Finland
Bibliotek i Helsingfors
Organisationer bildade 1872
Tölö
Mannerheimvägen
Akustisk rundgång

Akustisk rundgång (eng. Acoustic feedback) är en ton som kan uppstå när en mikrofon tar in det en högtalare ger ut, när denna högtalare ger ut mikrofonens signal. Ljudet hamnar då i en cirkel genom att gå från högtalaren till mikrofonen till högtalaren igen tills man drar ned mikrofonens signal via mixerbordet, eller mikrofonen flyttas bort från högtalaren. Rundgång karaktäriseras oftast som ett snabbt växande tjut och kan vara öronbedövande. Vid tillräckligt lång tidsfördröjning, exempelvis i telefonisystem, uppfattas inte rundgången som en ton inom det hörbara frekvensområdet, utan som ett snabbt växande eko.

Rundgång i elgitarrer
Den akustiska rundgången kan emellertid också kontrolleras och, till exempel, användas som konstnärligt uttryck. Bland andra kan nämnas gitarristen och virtuosen Jimi Hendrix som var känd för att använda sig av tekniken vid sina framträdanden, där han lät högtalarljudet återkopplas till vibrationer (resonans) i gitarrsträngarna som togs upp av gitarrens mikrofon och sändes vidare till förstärkaren och högtalarsystemet i ett kretslopp, det vill säga rundgång.

I lokaler med hörselslinga kan rundgång höras i gitarrförstärkaren, exempelvis på grund av att gitarrens mikroner eller gitarrförstärkarens reverbfjäder tar upp slingans elektromagnetiska vågor, och PA-anläggningen tar upp ljudet från gitarrförstärkaren och sänder ut det i slingen. Detta är emellertid inte akustisk rundgång.
Lyssna på akustisk rundgång.

Matematisk beskrivning
Något förenklat kan man säga att rundgång inträffar om systems förstärkning är större än ljudets dämpning när det färdas från högtalaren tills det når mikrofonen, och om signalen inte är fasvänd.  Om tidsfördröjningen tur-och-retur mellan mikrofon och högtalare är T ger rundgången upphov till en ton med frekvensen f=1/T. Tidsfördröjningen beror av avståndet mellan mikrofon och högtalare enligt formeln T>d/v, där v är ljudets hastighet.

Ekosläckning
I högtalartelefoner och vissa programvaror för videokonferenser används digital signalbehandling för ekosläckning för att dämpa och fasvrida rundgångsfrekvensen, exempelvis ett kalmanfilter (en form av adaptivt filter, som mäter upp och anpassar sig till rummets efterklang.) En enklare form av ekosläckning som förekommer är en dämpning av ljudstyrkan i ena kommunikationsriktningen när någon talar starkt i den andra riktningen.

Se även 
 Optisk rundgång

Ljudteknik

he:היזון חוזר (מוזיקה)
Far Cry (film)

Far Cry är en actionfilm i regi av Uwe Boll som är baserad på datorspelet med samma namn.

Handling
Jack Carver är pensionerad officerare från en specialstyrka och livnär sig nu på att transportera människor och varor. På en resa ska han transportera en fotograf som vill ta bilder på japanska baser från andra världskriget på några öar i Mikronesien. Helvetet bryter ut när båten attackeras och förstörs.

Om filmen
Filmen hade premiär i Tyskland 2 oktober 2008.

Rollista
Michael Paré

Externa länkar
 

Tyska filmer 2008
Filmer baserade på datorspel
Tyska actionfilmer
Tyska dramafilmer
Tyska äventyrsfilmer
Filmer i regi av Uwe Boll
Engelskspråkiga filmer
Uwe Boll

Uwe Boll, född 22 juni 1965, är en tysk filmregissör och filmproducent. 

Uwe Boll har under sina i Hollywood verksamma år främst gjort sig känd för att ha skapat filmer med avstamp i populära tv- och datorspel. Dessa är något som han själv är väldigt stolt över, och han anser, till skillnad från världens filmkritiker, att hans filmer är mycket moderna men missförstådda.

Hans tidiga produktioner var inte sällan av grov lågbudgetkaraktär och ofta, mer än för namnet, utan något som helst gemensamt med spelen de bygger på. Detta har han fått mycket kritik för – framför allt från spelentusiasterna. Dock har hans filmer kommit att få ett visst kultvärde, och 2006 kom filmen BloodRayne som skulle bli hans största projekt hittills. Med i den fanns bland andra stora namn såsom Ben Kingsley och Michael Madsen. 

I samband med släppet av BloodRayne utmanade Boll ett antal av de kritiker som sågat honom genom åren i boxning. Boll mötte och besegrade alla fem utmanare. Första matchen ägde rum den 5 september 2006 i Malaga, Spanien och de övriga den 23 september 2006 på Plaza of Nations i Vancouver.

Filmografi (urval)

Referenser

Externa länkar

Tyska filmproducenter
Tyska filmregissörer
Födda 1965
Män
Levande personer
Len Wiseman

Len Wiseman, född 4 mars 1973 i Fremont, Kalifornien, är en amerikansk regissör, manusförfattare och filmproducent.

Filmografi
 (manus och regi)
 (manus, regi och produktion)
 (regi)
 (manus och produktion)
 (regi och produktion)
 (manus och produktion)
 (regi och produktion)
 (regi och produktion)
 (regi och produktion)
 (produktion)
 (regi och produktion)
 (regi och produktion)
 (regi och produktion)
 (regi)

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska filmproducenter
Amerikanska TV-producenter
Amerikanska manusförfattare under 2000-talet
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska TV-regissörer
Födda 1973
Män
Levande personer
Lövön, Bohuslän

Lövön är en ö med två fastboende i Solberga socken i södra Bohuslän. Den ligger i södra delen av Hakefjorden nära öarna Brattön och Älgön.

Lövön hade betydelse under sekelskiftet som en av de öar där man kokade tran på sill. Under denna tid blomstrade livet på öarna i Hakefjordens arkipelag. 

Lövön bebos, utöver de två fastboende, numer främst av sommargäster, och det finns 44 fastigheter på ön. 

Det finns inga bilvägar på Lövön varför det inte heller finns några bilar på ön, med undantag av en gammal traktor. De boende har istället transporterat ut diverse motordrivna fordon för att underlätta transport av bagage från hamnen till respektive hus. Bland fordonen finns golfbilar, fyrhjulingar, trehjuliga motorcyklar och trädgårdstraktorer.

Västtrafik trafikerar färjeförbindelse från Rörtången till Lövön med två turer per dag.

Sedan hösten 2006 har ön, via sjökabel, fiberoptiskt bredband. 

Lövön härbärgerar en flock med köttkor som sommartid rör sig fritt över olika betesmarker på ön. Korna, som kommer från fastlandet, fraktas med färja.

Lövön finns omnämnd i en del litteratur om västkusten samt beskriven i boken "Lövön från forntid till nutid" av Harald Karlsson. Denna bygdeskildring av Lövön och dess grannöar utgavs 1962. Materialet till denna bok är hämtat ur sockenböcker, kyrkböcker samt muntlig berättartradition.

Författarna Sten Axel Westerström/Åke Hillefors/Lars Göran Saemund gav år 1998 ut boken "Natur på Lövön". Boken beskriver hur ön utvecklats under gångna tider och ger en utförlig beskrivning av öns flora och fauna.

Vidare läsning 
 
  

Öar i Kungälvs kommun