kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ekshärads kyrka

Ekshärads kyrka är en kyrkobyggnad i Ekshärad i Karlstads stift. Den är församlingskyrka i Ekshärads församling.

Kyrkobyggnaden 
Föregående kyrka var sannolikt från äldre medeltid och låg strax intill Klarälven omkring 300 meter nordost om nuvarande kyrka. Medeltidskyrkan var byggd av trä och hade ett rektangulärt långhus med smalare kor i öster. Eventuellt var koret tresidigt. På platsen finns numera ett kors med altare.

Nuvarande kyrkobyggnad är en timrad och spånklädd korskyrka som uppfördes 1686-1688. Byggmästare var Anders Larsson Rang från Filipstad. En tornspira tillkom 1695 och försågs med koppararbeten året därpå. Kyrkan består av rektangulärt långhus med ett tresidigt kor i öster. I väster finns kyrktornet med huvudingång. Vid norra långsidan finns en vidbyggd sakristia och vid södra långsidan ett vapenhus. Ytterväggarna är klädda med rödtjärade spån och genombryts av rundbågiga, vitmålade fönster från 1865. Fabrikör Kumlin i Arboga förestod renoveringen 1865. Bland annat predikstolen och gamla altartavlan blev också renoverade. Kyrkan har ett sadeltak som är valmat i öster och belagt med tjärade spån.

Inventarier 
Bland kyrkans inventarier märks dopfunten från 1200-talet, altarskåpet och sakramentskåpet från medeltiden. Orgelläktaren pryds av en serie kungaporträtt med början från tiden då kyrkan byggdes. En textilkammare med föremål från 1200-talet har inretts i ett av kyrkans vapenhus.

Orgel 
1865 byggdes en orgel av Erik Adolf Setterquist i Örebro med 14 stämmor. Ett Oktavkoppel lades till manualen på hans egen bekostnad så orgeln fick dubbel tonstyrka. Den invigdes Palmsöndagen 9 april 1865.
Nuvarande orgel är byggd 1927 av E. A. Setterquist & Son i Örebro och är pneumatisk. Den har fasta kombinationer, registersvällare och tremulant. Fasaden är från orgeln byggd 1865. En omdisponering skall ha skett på 1960-talet.

Kororgel 
Kororgeln är byggd 1980 av Lindegrens orgelbyggeri i Göteborg. Manualstämmorna är delade och orgeln är mekanisk.

Järnkorsen 

Kyrkan är känd för sina gravkors i järn. Järnkorsen är utformade som livsträd och har löst hängande "spelande löv" samt uppstående piggar där bemålade ägg av trä tidigare fästes vid vissa högtider. Korsen har en lång tradition och de finns från 1700-talet fram till våra dagar. De skapades ursprungligen av lokala bysmeder men tillverkas fortfarande av Stjärnsforssmedjan som även hade en stor roll vid renoveringen av kyrkan 1927. Då smeden Axel Sjöberg fick i uppdrag att bl.a. smida emblemet på kyrkotornet såväl som många inre smidesdetaljer i kyrkorummet.

Kyrkstallarna 
De välbevarade kyrkstallarna från 1700-talet (eller tidigare), ligger direkt norr om den nuvarande kyrkan, bredvid den branta slänten ner till Klarälven och den kvarvarande grunden från en tidigare medeltidskyrka. Kyrkstallarna används idag som verkstäder och butiker för konsthantverkare i en traditionell hantverksgata.

Galleri

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 Länsstyrelsen i Värmland informerar
 
 

Kyrkobyggnader i Hagfors kommun
Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Ekshärad
Kyrkobyggnader invigda 1688
Träkyrkobyggnader i Sverige
1688 i Sverige
Lars Karngård

Lars Karngård , född 15 februari 1950 i Sundbyberg, död 25 januari 2010, var en svensk konstnär, verksam som porträttmålare.

Karngård växte upp i Nyköping, Skellefteå, Karlstad och Solna. Han gick gymnasieutbildning på latinlinjens halvklassiska gren i Beskowska skolan i slutet av 1960-talet. Karngård drabbades på 1990-talet av epilepsi, vilken förorsakades av en hjärntumör. Cancern kom tillbaka tolv år senare i form av lymfom och hemofagocytos, vilket ledde till hans död 2010.

Konstnärlig gärning 
Karngård debuterade 1972 på Galleri Heland i Stockholm, där han också ställde ut 1974, 1975 och 1977.

Karngård startade Galleri Enkehuset i Stockholm 1988, gjorde Galleri Enkehusets installationer på Stockholm Art Fair: (Brännvinsmontern) 1991, (Paintballsmontern) 1992 och (Helmålade montern) 1993. 1998 gav han upphov till Galleri Enkehusets Dockskåp (Tid & Minne) 7 m högt, 2 m djupt, 5 m bas, ett kulturhuvudstadsprojekt.

Karngård gav tidskriften Konstnären en ny utformning. Han deltog till en början i konstplaneringen för Kulturhuvudstadsåret 1998, där han tog fram idéer som prövats i och utom Enkehusgalleriet.

Karngård arbetade sedan 1994 på ett större måleriprojekt: Holocen - 10 000 år av isfrihet, där ”Gustav II Adolfs död i slaget vid Lützen 11632”, 700 x 380 cm, och ”Drottning Kristinas Kröning 11650” 480 x 425 cm utgör basen i projektet.

Separatutställningar  
 Konstnärsföreningen; Västerås 1976, 1984, Nässjö Kulturhus 1979
 Galleri Bruce, Linköping 1982
 Galleri Sassi, Stockholm 1984, 1986, 1990, 1992
 Stockholm Art Fair (med Sassi) 1991
 ABC Norrköping 1990
 Galleri Enkehuset 1992
 Borgholm, Galleri Danielsson 1999 
 Roma kungsgård 1999

Grupputställningar i urval 
 ”Historiemåleri” 1974-75 (Riksutställningar)
 ”Ivar Lo & Bildkonsten” 1976-77 (Riksutställningar)
 Röda Salongen i Göteborg 1975 med 5 bilder, vilka alla blev stulna

Representerad 
 Statens Konstråd
 ett flertal kommuner och landsting, inklusive Stockholms stad och Stockholms läns landsting

Medlem 
 Konstnärscentrum - Öst

Svenska porträttmålare
Födda 1950
Avlidna 2010
Män
Personer från Sundbyberg
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Aftonbladet (Göteborg)

Aftonbladet var en dagstidning i Göteborg, utgiven åren 1811–1833. Det var handelsbokhållaren och assessorn Georg Löwegren (1776–1833), som den 16 mars 1811 fick utgivningsbevis för tidningen Aftonbladet.

Det första numret kom ut den 16 september 1811. Tidningen gavs ut tre gånger i veckan, måndagar, torsdagar och lördagar eller också tisdagar, fredagar och lördagar. Under åren 1816–1821 kom tidningen ut fyra gånger i veckan, måndagar, onsdagar, torsdagar och lördagar, för att 1822–1832 åter bli en varannandagstidning. Tidningen trycktes under åren 1811–1831 med frakturstil och därefter med antikva, och kostade år 1811 1 riksdaler riksgälds, år 1821 6 riksdaler riksgälds och 1825–1832 6 riksdaler 24 skilling riksgälds.

Georg Löwegren gav också ut tidningen Götheborgs-Posten, åren 1813–1832. I slutet av 1818 tillkännager Löwegren att han jämte Aftonbladet ska ge ut en tidning med titeln: Götheborgs Adresskontors-Tidning, som han redan den 24 november 1813 fick utgivningsbevis för. Denna skulle utgöra halva Aftonbladet och utkomma måndag onsdag och lördag på kvällen, samt publiceras under egen titel i enkelt blad. Priset för båda tillsammans var 4 riksdaler banko =, det vill säga 6 riksdaler riksmynt

Götheborgs Adresskontors-Tidning hade börjat ges ut den 4 januari 1819 och upphörde 27 december 1823. Innehavaren av utgivningsbeviset för Adresskontor G. M. Gillberg anmälde den 11 juni 1817, att han ämnade fortsätta de av assessor G. Löwegren förut utgivna tidningarna Aftonbladet (Göteborg) och Götheborgs-Posten, för vilka han samma dag erhöll utgivningsbevis. Sedermera kungliga bibliotekarien Johan Erik Rydqvist var 1819-1824 medarbetare i Aftonbladet. 

3 december 1832  anmälde ombudet, att med årets slut kommer tidningen Aftonbladet att upphöra, vilket  tillkännagavs i ett extranummer 2 januari 1833, med tillägget att den skulle fortsättas av Götheborgs Stads Tidning och Dagliga Annonceblad .

Litteratur 
 Det gamla Göteborg del II - den inre staden, C R A Fredberg, Bröderna Weiss Boktryckeri, Göteborg 1921
 Göteborgs Typografiska Förening 1884-1934, en minnesskrift, red. Nils Wessel, utgiven av GTF, Wald. Zachrissons Tryckeri, Göteborg 1935
 Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, A. Rundqvist, R. Scander, A. Bothén, utgiven av Göteborgs hembygdsförbund 1982

Referenser 

Nedlagda svenska dagstidningar
Göteborgs historia
Dagstidningar startade 1811
Dagstidningar nedlagda 1833
Hanneberg, Solna

Hanneberg är ett område inom stadsdelen Skytteholm i Solna kommun. Det består till största delen av bostads- och hyresrättsbostäder, men det finns tre villor i område som är byggda i början av 1900-talet.

Hanneberg har en park med mycket grönska och en fritidsgård för barn och ungdomar. Den används också för caféverksamhet.
Parken i stadsdelen har utvecklats mycket. Bl.a. finns det två kaninhus för barn och ungdomar där de kan ha och sköta sina kaniner.
Kommunen satte upp nya lyktstolpar i början av 2007. Solna församling har flyttat in i Solna tingshus' tidigare lokaler på Skytteholmsvägen.

Den kommunala allmännyttiga bostadsstiftelsen Signalisten har sitt huvudkontor i området vid korsningen Skytteholmsvägen/Hannebergsgatan.

Historia 
Hannebergsparken i området var från början en sjöbotten.

På Hannebergsgatan spelade man in Herkules Jonssons storverk, 1969 års adventskalender med manus, regi och medverkan av Tage Danielsson.

Hanneberg har sina egna kändisar i journalisten Stephen Lindholm, som spelade Pelle i Vi på Saltkråkan som barn, och hans dotter Leila Lindholm, och fotbollsspelaren Anders Limpár, som växte upp på Klippgatan 20.

Kommunikationer 
Hanneberg har nära till både buss och tunnelbana. Från Sundbybergsvägen kan man ta buss hela vägen in till Vasastan, Stockholm.
Enda bilvägarna i Hanneberg är Hannebergsgatan, Sagagatan och Skytteholmsvägen.

Solna kommun
Götheborgs Weko-lista

Götheborgs Weko-lista, eller Götheborgs Wecko-Lista (även Wekolista respektive Weckolista)  var Göteborgs första tidning som gavs ut regelbundet. Den gavs ut under perioden 16 december 1749 - 30 december 1758. Utgivare var boktryckaren Johan Georg Lange junior, dotterson till Göteborgs förste boktryckare, Amund Grefwe. Tidningen, som till formatet motsvarade ungefär ett fyrsidigt litet postpappersark, gavs ut varje måndag och kostade två daler silvermynt per år, på skrivpapper 16 öre mera. Wekolistans innehåll utgjordes mest av "några enfaldiga tankar och oskyldiga kritiker över allehanda i det allmänna levernet förekommande fel och svagheter jämte lustiga och oförargliga historier". Boktryckare Langes litteräre medhjälpare vid redigeringen av Wekolistan var kyrkoherden i Ljungby, Olaus Ekebom.

Formatet var vanligtvis 16 x 12,4 centimeter. Tre onumrerade provtryck gavs ut: den 16, 23 och 30 december 1749. Därefter kom 52 eller 53 nummer ut per år, under åren 1750—1758. Tryckstilen var fraktur.

Med början i januari 1759 övergick Wekolistan i Götheborgska Magasinet vilket fortsatt trycktes av Johan Georg Lange junior men utgavs av Johan Rosén.

Fotnoter

Källor
Sveriges periodiska litteratur 1645-1899. Bibliografi. Del 1: 1645-1812, Bernhard Lundstedt, Iduns Tryckeriaktiebolag, Stockholm 1895
Det gamla Göteborg del II - den inre staden, C R A Fredberg, Bröderna Weiss Boktryckeri, Göteborg 1921
Göteborgs Typografiska Förening 1884-1934, en minnesskrift, red. Nils Wessel, utgiven av GTF, Wald. Zachrissons Tryckeri, Göteborg 1935
Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, A. Rundqvist, R. Scander, A. Bothén, utgiven av Göteborgs hembygdsförbund 1982

Tidningar startade 1749
Tidningar nedlagda 1758
Nedlagda svenska tidningar
Göteborg under 1700-talet
Media i Göteborg
Paternosterbönssläktet

Paternosterbönssläktet (Abrus) är ett släkte av ärtväxter med 17 arter. De förekommer i tropiska och subtropiska områden.

Arterna är buskar eller halvbuskar, ofta klättrande. Bladen är parbladiga. Blomställningarna kommer i bladvecken och blommorna sitter i klasar. Fodret är trubbigt med mycket korta tänder, de två övre är delvis sammanväxta. Kölen är större än vingarna. Ståndarna är nio. Frukten är en balja med många frön.

Arter
Enligt Catalogue of Life innehåller släktet följande 17 arter:
 Abrus aureus
 Abrus baladensis
 Abrus bottae
 Abrus canescens
 Abrus diversifoliatus
 Abrus fruticulosus
 Abrus gawenensis
 Abrus laevigatus
 Abrus longibracteatus
 Abrus madagascariensis
 Abrus parvifolius
 Abrus precatorius
 Abrus pulchellus
 Abrus sambiranensis
 Abrus schimperi
 Abrus somalensis
 Abrus wittei

Källor

Flora of Pakistan - Abrus
ILDIS International Legume Database & Information Service

Ärtväxter
Giftiga växter
Grand Prix 1937

Grand Prix-säsongen 1937 innehöll ett EM och många småtävlingar. Europamästare blev Rudolf Caracciola för Mercedes-Benz.

Slutställning EM

Grand Prix i EM

Grand Prix utanför mästerskapet
  

Motorsportevenemang 1937
Racingsäsonger före 1950
Phili Philin

"Phili Philin" var en svensk humoristisk dagspresserie av Allan Borgström. Serien debuterade under namnet "Blanka Blink" i veckotidningen Idun 1943, fick namnet "Hjalle Pjatt" (efter en manlig då mer framträdande bifigur) i och med sin debut i första numret av kvällstidningen Expressen 1944, och slutade med namnet "Phili Philin" kort därefter. (I Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning kallades serien emellertid för "Fröken Pinup").

Serien handlade om en kvinnlig huvudperson i samma tradition som "Blondie", dock med skillnaden att fröken Philin var en arbetande kontorskvinna. På firman Kubb & Co. arbetade hon med direktör Kubb och springpojken Svante, samtidigt som hon ägnade sig åt kärlekens vedermödor med pojkvännen Linus.

Serien producerades av Borgström ända till 1976, då den slutade gå i Expressen.

Svenska serier
Svenska dagspresserier
Svenska seriefigurer
Fiktiva figurer från Sverige
Högsäters församling

Högsäters församling var en församling i Dalslands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen låg i Färgelanda kommun i Västra Götalands län (Dalsland) och utgjorde ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2022 i Färgelanda-Högsäters församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2010 moderförsamling i pastoratet Högsäter, Lerdal, Rännelanda, Råggärd och Järbo. Från 2010 till 2020 var församlingen moderförsamling i pastoratet Högsäter, Järbo-Råggärd och Rännelanda-Lerdal. År 2020 uppgick församlingarna i pastoratet i Högsäters församling. Församlingen uppgick 2022 i Färgelanda-Högsäters församling.

Kyrkor 
Högsäters kyrka
Järbo kyrka
 Råggärds kyrka
Rännelanda kyrka
 Lerdals kyrka

Se även
Högsäters socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Färgelanda kommun
Oldklumpen

Oldklumpen är ett fjäll i Offerdals socken, Krokoms kommun, Jämtland. Fjället som når 879 meter över havet är beläget norr om Frankrikegården och utgör Oldfjällens sydvästligaste utlöpare.

En del av Oldklumpen är den s.k. trädgården, med en för Jämtlandsfjällen ovanlig växtlighet, bl.a. alm, vresros, bergglim, liten fetknopp och liljekonvalj. Detta område ingår i Oldklumpens naturreservat och denna del av fjället nås via Långsådalen, ett sameviste nära Stor-Mjölkvattnet på gränsen till Kalls socken i Åre kommun. 

Nära Oldklumpen finns Långsåfallet, ett vattenfall beläget i Långsån mellan Stor-Mjölkvattnet och Yttre Oldsjön. 

Vid Oldklumpen och Övre Oldsjön är Oldens kraftverk beläget, vilket numera ägs av Statkraft. Kraftverket producerar ca 320 gigawattimmar per år. Vattnet tas från ett flertal sjöar, bl.a. Stor-Mjölkvattnet och Nedre Fisklössjön, genom tunnlar. Fallhöjden är 260 meter.

Se även 
Oldfjällen
Oldsjöarna
Olden

Externa länkar 
Om Oldklumpen på Offerdals lokala webbplats

Berg i Krokoms kommun
Berg i Jämtland
Levalloisteknik

Levalloisteknik är ett namn på en särskild typ av stenteknologi som utvecklades under paleolitikum. Namnet kommer av fynden av flintföremål som gjordes under 1800-talet vid Levallois-Perret , en förort till Paris i Frankrike. Levalloistekniken var mer sofistikerad än andra, tidigare, stenteknologier och går ut på att slå avslag från en kärna. En plattform skapas och sedan formas kärnan genom att små avslag slås så att konturerna för det tilltänkta föreålet formas. Detta åstadkommer en konvex form på ena sidan av kärnan vilket gett upphov till namnet "sköldpaddskärna", eftersom formen påminner om ett sköldpaddsskal. När avslaget sedan slås från kärnan lösgörs ett avslag med tydlig konvex form på dorsalsidan medan ventralsidan förblir plan. Avslagets kanter är då också skarpa, beroende på det tidigare prepareringsarbetet.

Denna metod ger en större kontroll över avslagets storlek och form och slutprodukten kunde sedan användas som skrapa eller kniv och tekniken kunde också anpassas för att tillverka särskilda pilspetsar, kallade "Levalloisspetsar". 

Tekniken introduceras under tidigpaleolitikum men förknippas främst med neanderthalmänniskans moustérienkultur under mellanpaleolitikum. I bördiga halvmånen användes Levalloistekniken ända in i senpaleolitikum och senare.

Avslagens distinkta former gjorde att man först trodde att det rörde sig om en vida spridd Levalloiskultur, men eftersom tekniken är så vida spridd, både geografiskt och tidsmässigt har denna tolkning övergivits.

Källor

Externa länkar

Stenåldern
Pilspetsar
Briskeby

Briskeby har flera betydelser:

Briskeby, Frogner – ett område (strøk) i den administrativa stadsdelen Frogner i centrala Oslo
Briskeby gressbane – en fotbollsarena i Hamar
Briskeby (musikgrupp) – en norsk popgrupp