kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pilosocereus

{{Taxobox
| name = Pilosocereus
| status = 
| image = Pilosocereus leucocephalus148385994 ce747f88d3 o.jpg
| image_caption = Vaddkaktus (P. leucocephalus)
| range_map = 
| range_map_caption = 
| image2 = 
| image2_caption = 
| domain_sv = 
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = Växter
| regnum = Plantae
| divisio_sv = Fröväxter
| divisio = Spermatophyta
| subdivisio_sv = Gömfröväxter
| subdivisio = Angiospermae
| classis_sv = Trikolpater
| classis = Eudicotyledonae
| ordo_sv = Nejlikordningen
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = Kaktusar
| familia = Cactaceae
| subfamilia = Cactoideae
| tribus = Cereeae
| genus_sv = 
| genus = Pilosocereus
| taxon = Pilosocereus
| taxon_authority = Byles & G.D.Rowley, 1957
| subdivision_ranks = Arter
| subdivision = *Vaddkaktus (P. leucocephalus)
Vit vaddkaktus (P. pachycladus) 
P arrabidae    
P. aureisetus 
P. azureus    P. brasiliensis     P. chrysacanthusP. gounellei'
}}Pilosocereus är ett suckulent växtsläkte inom familjen kaktusar.

 Beskrivning Pilosocereus består av 45 arter. De är oftast blåaktiga, kolonnlika och har filtade taggar i toppen. Dess blommor är trattlika, slår ut om natten och finns i ett antal varierande färger. Blomningen sker om natten och sprider en mycket stark doft, men varar endast ett dygn. Den efterkommande frukten är lila- och grönfärgad.

 Förekomst 
Släktet pilosocereus kommer ursprungligen från Central- och norra Sydamerika.

 Odling Pilosocereus trivs bäst i direkt sol och är frostkänsliga. En poröst väldränerad jord med mycket näring i är att föredra. Mycket vatten från vår till höst, men betydligt mindre under vintern då plantan bör placeras på en svalare plats.  Pilosocereus'' förökas lämpligast från frön på våren.

Referenser 

Cactaceae
Kaktusväxter
Bahnhof Berlin Zoologischer Garten

Bahnhof Berlin Zoologischer Garten, i dagligt tal Bahnhof Zoo, öppnades 1882 som en del av Berlins stadsbana. Under Berlins tid som delad stad var Bahnhof Zoo Västberlins viktigaste trafikknutpunkt. Från Hardenbergplatz i direkt anslutning till järnvägsstationen går linjer för U-Bahn, S-Bahn och Berlins stadsbana (Berliner Stadtbahn). Namnet kommer av det närbelägna Zoologischer Garten, en av Tysklands största djurparker.

På Hardenbergplatz befinner sig därtill Berlins största bussterminal som enbart trafikeras av Berlins lokaltrafik. Berlins bussterminal för regional- och fjärrtrafik ligger på Messedamm vid Funkturm.

Ursprungligen öppnades stationen i februari 1882 för stadsbanan. 1902 öppnades en underjordisk del av järnvägsstationen som idag trafikeras av tunnelbanans linje U2. Det var Berlins första tunnelbanelinje som togs i bruk. 1934 och 1940 följde ombyggnationer och bland annat byggdes fler spår. I augusti 1961 öppnades ytterligare en tunnelbanelinje som idag är linje U9.

Bahnhof Zoo har flera plattformar för regionaltåg och pendeltåg. Bahnnhof Zoo var västra Berlins viktigaste järnvägsstation. I och med färdigställandet av Berlin Hauptbahnhof kom dock all fjärrtrafik att flyttas dit. 

Under 1970- och 1980-talen blev Jebensstraße på baksidan av Bahnhof Zoo en träffpunkt för drogmissbrukare och prostitution. Boken Gänget i tunnelbanan / Christiane F. av Christiane F. visade vardagen vid Bahnhof Zoo. Tillståndet på Bahnhof Zoo gjorde att Berlin från slutet av 1980-talet agerade och genom kraftiga polisinsatser fick stopp på stora delar av problemet.

1991 inspirerades rockbandet U2 av stationen när de skrev Zoo Station till albumet Achtung Baby.

2011 gjorde Rosa von Praunheim dokumentären Die Jungs vom Bahnhof Zoo om den manliga prostitutionen som pågått vid stationen från 1960-talet och framåt.

Bilder 

Zoologischer Garten
Zoologischer Garten
Zoologischer Garten
Järnvägsstationer invigda 1902
Charlottenburg
1882 i Tyskland
1902 i Tyskland
Scandiano

Scandiano är en kommun i provinsen Reggio Emilia i regionen Emilia-Romagna i Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Albinea, Casalgrande, Castellarano, Reggio nell'Emilia och Viano.

Kända personer från Scandiano 
 Matteo Maria Boiardo
 Romano Prodi

Referenser

Externa länkar 

 Kommunens hemsida

Kommuner i provinsen Reggio Emilia
Orter i Emilia-Romagna
Jag är så hjärtligt nöjd och glad

Jag är så hjärtligt nöjd och glad är en sång med text från 1878 av Nils Frykman. Sången sjungs till en engelsk melodi.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 nr 31.
Frälsningsarméns sångbok 1929 nr 473 under rubriken "De yttersta tingen och himmelen".
Sions Sånger 1951 nr 106.
Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken "Evighetshoppet". Nummer 545.
Sions Sånger 1981 nr 182 under rubriken "Tack och lov" med inledningen bearbetad till Jag är så glad, så hjärtligt nöjd.
Frälsningsarméns sångbok 1990 nummer 693 under rubriken "Framtiden och hoppet".

Svenska psalmer
Är du trött av livets hårda strider

Är du trött av livets hårda strider är en sång med text från 1880-talet av Jeremiah Eames Rankin och musik av Edmund Simon Lorenz.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 104 under rubriken "Frälsningssånger - Inbjudning".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 104.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 119 under rubriken "Frälsning".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 380 under rubriken "Frälsning".

Amerikanska psalmer
Jeremiah Eames Rankin

Jeremiah Eames Rankin, född 1828, död 1904, teologie doktor, rektor vid Harvard University i USA, sångförfattare.

Sånger
Gud dig följe, tills vi möts igen (nr 683 i Frälsningsarméns sångbok 1990).
Är du trött av livets hårda strider (nr 380 i FA:s sångbok, 1990).

Källor

Amerikanska psalmförfattare
Amerikanska författare
Födda 1828
Avlidna 1904
Män
Kondenskraftverk

Kondenskraftverk är en typ av värmekraftverk som enbart producerar elektricitet och inte tar vara på spillvärme. Kärnkraftverk är med få undantag av denna typ.

Vatten hettas upp med ett bränsle till exempel kol, olja eller uran och ångan som bildas driver en ångturbin. Genom att kyla av ångan i en kondensor kyld med kylvatten istället för fjärrvärme som är varmare bildas en större tryckskillnad som optimerar elproduktionen jämfört med mottryckskraft. Kondensorn kyls i sin tur av havsvatten eller med kyltorn, ångan återgår till vätskefas och återcirkuleras till ångpannan. Produktionen kan sägas vara energiineffektiv, då spillvärmen vilket normalt motsvarar ca 55-75% kyls bort i stället för att till exempel användas till att producera fjärrvärme, som i ett kraftvärmeverk. Sådan kombinerad produktion med mottrycksturbin innebär visserligen en något lägre elproduktion, men fördubblar samtidigt utnyttjandegraden av bränslets energiinnehåll om avsättning finns för värmen.

Miljöpåverkan 
Den vanligaste formen av kondenskraftverk är i Sverige kärnkraft men även fossil och biobränslebasserad el produceras.

Största nackdelen med kondenskraft är lågt nyttjande av bränslets energiinnehåll. Ett effektivare utnyttjande av ett bränsle leder generellt till lägre bränsleförbrukning vilket innebär mindre utsläpp till luft i form av rökgaser. Av den anledningen ses mottryckskraft och fjärrvärme som en mer hållbar lösning än kondenskraft och elvärme. El är en mycket högvärdig och praktisk energibärare. Spillvärmets värde, exergin, beror på dess kvalitet som sjunker snabbt med temperaturen. Spillvärmen är inte lika transportabel som elen och kräver närbelägna stora värme- eller kylaförbrukare med utbyggda lokala nät.

Förutsättningar i Sverige
Förutsättningarna för kärn- respektive fossila bränslen har ändrats etappvis sedan Närförläggningsutredningens tid och nu (2000-tal) är det de klimatpåverkande gaserna som ligger i vågskålen för Kommissionen för att bryta oljeberoendet i Sverige till år 2020 och De 16 nationella miljömålen.

Se även
 Västerås ångkraftverk

Källor

Kraftverk
Teknikföretagen

Teknikföretagen är en arbetsgivarorganisation som representerar mer än 4100 teknikföretag. Medlemmarna verkar inom flera områden. Telekommunikation, metallindustri, elektronik, industrimaskiner, datateknik, elkraft, instrumentteknik, optik, bilar, transporter och mycket annat. Medlem i Svenskt Näringsliv.

Historia
Den 1 juli 1896 grundades Verkstadsföreningen (VF) på initiativ av verkstäder i Göteborg som ett svar på den växande fackföreningsrörelsen. En stor faktor till skapandet av föreningen var Göteborgs Mekaniska Verkstads chef James Keiller, han blev även Verkstadsföreningens första ordförande. I och med grundandet bildades fyra delområden med separata styrelser. Det östra området omfattade Östergötland och Småland, Södra området innefattande främst Skåne, Västra området omfattade Göteborgstakten och Stockholm/Norra området omfattade resten av landet. Denna indelning gäller i stort sett även idag även om Stockholmsområdet ganska snart fick ett eget område skild från Norra.

Västra området eller kretsen fungerade som representant för hela föreningen fram till 1902 då de övriga kretsarnas verksamhet startade och Verkstadsföreningen blev en riksorganisation i ordets rätta betydelse. Samma år flyttades föreningen in i lokaler i Rosenbad i Stockholm. Där stannade de till 1919 varefter de flyttade till Klarabergsgatan 56. 1960 flyttade de till det nuvarande kontoret på Storgatan 5.

1917 blev Verkstadsföreningen medlemmar i Svenska Arbetsgivarföreningen, SAF.

1992 skedde en av de största förändringarna i Verkstadsföreningens historia, man slog sig tillsammans med Mekanförbundet och bildade Föreningen Sveriges Verkstadsindustrier (VI). År 2002 ändrade man namnet till Teknikföretagen.

Samarbetspartners
Teknikföretagen samarbetar med ett antal organisationer, bland annat Svenskt Näringsliv, CEEMET, Kunskapsförmedlingen och Orgalime. Tillsammans med Stiftelsen Svensk Industridesign, SVID och Svensk Form delar Teknikföretagen ut Stora Designpriset som uppmärksammar affärsframgångar med ett integrerat och konsekvent designarbete. Priset tilldelas svenska företag och deras designleverantörer. Syftet med priset är att lyfta fram industridesignens viktiga roll för produktutveckling och lönsamhet.

Externa länkar
Teknikföretagens webbplats

Referenser

Arbetsgivarorganisationer i Sverige
Branschorganisationer i Sverige
Näringslivets intresseorganisationer i Sverige
Spökbaronen

Spökbaronen är en svensk dramafilm från 1927 i regi av Gustaf Edgren.

Om filmen
Filmen premiärvisades 17 oktober 1927. Filmen spelades in i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Djurgården, Örebro, Gravuddens slussar i Hjälmare kanal och ombord Pansarskeppet Sverige av Adrian Bjurman. Gustaf Edgren gjorde 1948 en nyinspelning av filmen under titeln Flottans kavaljerer.

Roller
Fridolf Rhudin - baron Conrad Wirvelpihl, alias matros, senare korpral Isidor Larsson 
Laure Savidge - Käty Holst 
Karin Swanström - grevinnan Birgitta Stjärnstråle 
Anita Brodin - Gurli Stjärnstråle, grevinnans dotter 
Enrique Rivero - löjtnant Gösta Bramberg 
Weyler Hildebrand - förste flaggstyrman Göran Göransson på pansarkryssaren Baltic 
Oscar Byström -  Waldman, advokat 
Gueye Rolf - Gyllne Bojan 
René Valdor - Franz Müller, notarie 
Thor Modéen - barberare 
Linnéa Edgren - Anna, husa 
John Melin - grevinnans kock 
Otto Malmberg - servitör vid svensexan 
Wictor Hagman - man på svensexan 
Karl Jonsson - bandit

Svenska filmer 1927
Svenska stumfilmer
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Gustaf Edgren
Svenska 1920-talsfilmer
Strasse des 17. Juni

Strasse des 17. Juni (på tyska stavat Straße des 17. Juni, Strasse des siebzehnten Juni), tidigare Charlottenburger Chaussee, är en del av den stora Ost-West-Achse i Berlin och går från Ernst-Reuter-Platz till Brandenburger Tor. Gatan går i öst-västlig riktning och passerar genom hela den stora parken Tiergarten och slutar vid Ernst-Reuter-Platz. Gatan är 2 km lång varav 1,5 km går som sexfilig allé genom Tiergarten ("Djurparken"). Ungefär 1 km väster om Brandenburger Tor finns en större rondell där det Preussiska segermonumentet Siegessäule numera finns.

Straße des 17. Juni omges till stor delar av TU Berlins campus, bl.a. finns här huvudbyggnaden. Här ligger Sowjetisches Ehrenmal Tiergarten.

Historia 
Gatan hette ursprungligen Charlottenburger Chausee, men fick sitt nuvarande namn den 13 juli 1953 då Västberlins senat antog namnet efter Folkupproret i Östtyskland 17 juni 1953, för att hedra offren av de många strejkande arbetare i dåvarande Östberlin som sköts ihjäl av Röda armén och östtyska folkpolisen. 

I samband med båda världskrigen har tyska trupper paraderat längs Charlottenburger Chausee. Vid utbrottet av första världskriget samlades hundratusentals berlinare, kanske än fler, för att hylla sina trupper (liknande scener sågs i de flesta av de europeiska stormakternas huvudstäder, när kriget väl blivit oundvikligt den 1 augusti 1914 ) 

Inför krigsutbrottet i september 1939 saknades denna folkliga entusiasm nära nog helt , men efter Tysklands fullständiga besegrande av Frankrike i juni 1940 och Adolf Hitlers hemkomst efter sin "besiktning" av Paris sommaren 1940, hyllades den tyske "Führern" tillsammans med utvalda förband längs denna gata, och vidare genom Brandenburger Tor-porten och längs Unter den Linden. 

Den del av gatan som går genom Tiergarten var redan tidigare en paradgata , men på 1930-talet, under nazisterna, breddades gatan till dagens dimensioner. Dessutom flyttades år 1938 det gamla preussiska segermonumentet Siegessäule från den ursprungliga platsen på Platz der Republik, dåvarande Königsplatz, till Grosser Stern i Tiergartens mitt. Där står monumentet än idag. Förändringarna tillkom på initiativ av Adolf Hitlers riksarkitekt Albert Speer och betraktas ofta som första steget av skapandet av Welthauptstadt Germania. (Riksdagshuset som brunnit 1933 förblev en ruin ända till efter Berlinmurens fall)

Referenser 

Gator i Berlin
Tiergarten
Edmund Simon Lorenz

Edmund Simon Lorenz, född 1854, död 1942, pastor, rektor, musikförläggare och tonsättare från USA.

Sånger
Hur ljuvligt namnet Jesus är
Låt oss förena oss i sång
Är du trött av livets hårda strider
Jag är främling, jag är en pilgrim

Amerikanska koralkompositörer
Män
Födda 1854
Avlidna 1942
Övralidspriset

Övralidspriset är en litterär utmärkelse som utdelas varje år sedan 1945. Priset delas ut av Stiftelsen Övralid.

Historik 
Priset tillkom efter önskemål i Verner von Heidenstams testamente och ges till författare, essäister eller forskare med humanistisk inriktning. Priset har fått sitt namn från Heidenstams sista hem, Övralid i Motala kommun där det även delas ut på Heidenstams födelsedag den 6 juli.

Utöver prissumman på 300 000 kronor (2015) får pristagaren en kopia av den medalj som Heidenstam fick på sin 60-årsdag av Carl Milles 1919. Medaljen visar Heidenstams profil. 

Efter den traditionella prisceremonin vid Heidenstams grav vid Övralid intar pristagaren och Övralidsstiftelsens styrelse middag i matsalen på huvudbyggnaden. Där serveras då Heidenstams stående födelsedagsmeny med röding från Vättern, kyckling och jordgubbar.

Pristagare

1945 – Bertil Malmberg
1946 –  Ingvar Andersson
1947 – Berit Spong
1948 – Karl-Gustaf Hildebrand
1949 – Harry Martinson
1950 – Axel W. Persson
1951 – Johannes Edfelt
1952 – Staffan Björck
1953 – Per Hallström
1954 – Sten Carlsson
1955 –  Erik Blomberg
1956 – Carl Fehrman
1957 – Fredrik Böök
1958 – Werner Aspenström
1959 – Ragnar Josephson
1960 – Folke Dahlberg
1961 – Gunnar Axberger
1962 – Staffan Larsson
1963 – Sven B.F. Jansson
1964 – Willy Kyrklund
1965 – Carl Fries
1966 – Andreas Lindblom
1967 – Eyvind Johnson
1968 – Erik Hjalmar Linder
1969 – Lars Gyllensten
1970 – Torgny Säve-Söderbergh
1971 – Ole Söderström 
1972 – Agne Hamrin
1973 – Elsa Grave
1974 – Kjell Espmark
1975 – Tomas Tranströmer
1976 – Gunnar Brusewitz
1977 – Ingrid Arvidsson
1978 – Bo Carpelan 
1979 – Alf Henrikson
1980 – Magnus von Platen
1981 – Lars Forssell
1982 – Alf Åberg
1983 – Lars Ahlin
1984 – Inge Jonsson
1985 – Sven Delblanc
1986 – Ulf Linde
1987 – Lars Gustafsson
1988 – Gunnar Brandell
1989 – Torgny Lindgren
1990 – Bengt Holmqvist
1991 – Kerstin Ekman
1992 – Peter Nilson
1993 – Per Wästberg
1994 –  Eva Österberg
1995 – Stig Strömholm
1996 – Bo Grandien
1997 – Birgitta Trotzig
1998 – Hans Henrik Brummer
1999 – Agneta Pleijel
2000 – Sture Linnér
2001 – Gunnar Harding
2002 – Anders Ehnmark
2003 – Carl-Henning Wijkmark
2004 –  Gunnar Eriksson
2005 – Jesper Svenbro
2006 – Ronny Ambjörnsson
2007 – P.C. Jersild
2008 – Anders Cullhed
2009 – Kristina Lugn
2010 – Johan Svedjedal
2011 – Carola Hansson
2012 – Per Gedin
2013 – Lars Andersson
2014 – Nathan Shachar
2015 – Bruno K. Öijer
2016 – Karin Johannisson
2017 – Ann Jäderlund
2018 – Carl-Johan Malmberg
2019 – Niklas Rådström
2020 – Nina Burton
 2022 – Monika Fagerholm

Galleri

Källor

Webbsidor
Stiftelsen Övralids webbplats om priset

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
Heidenstamsällskapets webbplats
Övralids webbplats

Svenska litteraturpriser
Vetenskapspriser i Sverige
Priser och utmärkelser instiftade 1945
Verner von Heidenstam
Öppen står Guds milda fadersfamn

Öppen står Guds milda fadersfamn är en sång med text av Jørgen Peter Santon och musik av H. T. Ruud.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 32 under rubriken " Frälsningssånger - Frälsningen i Kristus".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 32.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 120 under rubriken "Frälsning".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 381 under rubriken "Frälsning".

Danska psalmer
Crazy Taxi 3: High Roller

Crazy Taxi 3 är uppföljare på Crazy Taxi och Crazy Taxi 2 och släpptes till Xbox under 2002. Under 2004 kom det även till PC.

Datorspel 2002
Arkadspel
Windows-spel
Xbox-spel
Jørgen Peter Santon

Jørgen Peter Santon, född 1878, död 1944, dansk predikant och sångare i Det Danske Missionsförbund.

Sånger
Där tamariskens skugga ner på mjuka tuvan (i Segertoner 1922)
Kristus, på korset du tog på dig (på danska i Nordisk sång 1964)
Öppen står Guds milda fadersfamn (nr 381 i Frälsningsarméns sångbok 1990)

Danska psalmförfattare
Födda 1878
Avlidna 1944
Män
Alaskaköpet

Alaskaköpet () var när USA 1867 förvärvade Alaska (dåvarande Ryska Amerika) från Ryssland. Köpet ägde rum på order av USA:s dåvarande utrikesminister William Seward. Arean av det köpta territoriet var cirka 1,5 miljoner km²

Ryssland hade ekonomiska problem och fruktade en förlust av Alaska-territoriet utan att få något för det i en framtida konflikt, särskilt till sina rivaler britterna, vilkas flotta lätt kunde besätta den svårförsvarade regionen. Därför bestämde tsar Alexander II av Ryssland att sälja territoriet till USA och instruerade minister baron Eduard de Stoeckl att inleda förhandlingar med Seward i början av mars 1867.

Förhandlingarna avslutades med en nattmangling som resulterade i signerandet av fördraget klockan fyra på morgonen den 30 mars, med köpesumman satt till 7,2 miljoner USA-dollar (4 dollar per kvadratkilometer) (motsvarande 1,67 miljarder USA-dollar 2006). Den allmänna opinionen i USA var huvudsakligen negativ och klagomålen var många men Seward och andra amerikaner som stödde köpet tänkte sig att Alaska skulle bli ett centrum för en för USA  framtida lönsam handel med Asien.

Vid köpet drogs den nya statsgränsen mellan USA och Ryssland rakt genom Diomedeöarna.

Synpunkt från Washington, DC 

Köpet kritiserades av många i det samtida USA för att "kasta bort" pengar på en avlägsen plats, och kallades "Seward's folly" ("Sewards dårskap"), "Seward's icebox" ("Sewards isskåp") och "Andrew Johnson's polar bear garden" ("Andrew Johnsons isbjörnsträdgård")

Ratificering och mottagande 

USA:s senat godkände fördraget den 9 april 1867, med röstsiffrorna 37-2. Men pengarna för att köpa Alaska försenades i över ett år på grund av motståndet i USA:s representanthus. USA:s representanthus godkände anslagen i juli 1868, med röstsiffrorna 113-48. 

Under Alaskadagen firas minnet av den formella överföringen av Alaska från Ryssland, som inträffade den 18 oktober 1867. Datumet var enligt den gregorianska kalendern och klockan var 9:01:20 bakom Greenwichtid, och trädde i kraft följande dag i Alaska, och ersatte den julianska kalendern där klockan var 14:58:40 före Greenwich. För ryssarna var datumet 7 oktober 1867.

Referenser

1867 i Ryssland
1867 i USA
Alaska under 1800-talet
USA:s politiska historia
Rysslands politiska historia
Relationer mellan Ryssland och USA
Politikåret 1867
Gud dig följe, tills vi möts igen

Gud dig följe, tills vi möts igen är en sång med text från 1882 av Jeremiah Eames Rankin och med musik av William Gould Tomer.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 212.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 556 under rubriken "Högtider och särskilda tillfällen - Farväl".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 658 under rubriken "Farväl".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 683 under rubriken "Framtiden och hoppet".
Sions Sånger 1981 som nr 52 med en bearbetning av texten i "Gud är med er tills vi möts igen!" av Elis Sjövall under rubriken "Församlingen".

Amerikanska psalmer
Klas Jaederfeldt

Klas Jaederfeldt, folkbokförd Claes Axel Pieter Jaederfeldt, född 16 januari 1941 i Stockholm, är en svensk svampexpert och författare.

Biografi 
Jaederfeldt har bland annat varit sjöman och lagerarbetare samt under 33 år plattsättare. Han har varit amanuens under 15 år vid svampherbariet på Naturhistoriska riksmuseet i Stockholm. Han upptäckte de fina svampmarkerna som finns vid Stora Alsjön, Vårdinge socken, och såg till att dessa blev ett naturreservat. Han har startat både Södertälje svampklubb och svampklubben Mandelriskan i Vingåker.

Klas Jaederfelt har skrivit boken Tickboken, utgiven av Sveriges Mykologiska Förening, och Svampboken, utgiven av ICA-förlaget. 2014 utkom även boken Stora svampboken med uppdaterad tickbok. Han har ett antal gånger medverkat i såväl radio som TV.

Han har bott i Södertälje kommun, men flyttade år 2010 till Vingåkers kommun i Södermanland.

Bibliografi i urval
1994 – Svampar i Botkyrka, Salems och Södertälje kommuner – förteckning med fynd-, ståndorts- och frekvensuppgifter, av Raoul Iseborg, Klas Jaederfeldt
2003 – Tickboken ()
2008 – Svampboken – 161 svampar i skog och mark ()
2014 - !! Stora svampboken med uppdaterad tickbok 727 arter i färgbild ( ) trycks och säljes av GML print on demand sthlm
2015 -Tickboken 3uppdaterad bok på cdskiva
2016 den fullständiga Stora svampboken, med alla de ca 220 arter som inte fick plats i den tryckta boken samt med tickboken 3 på DVD-skiva säljes av  klas jaederfeldt

Referenser

Externa länkar 
Klas Jaederfeldt på Libris
Klas hemsida

 

Födda 1941
Svenska botaniker under 1900-talet
Män
Levande personer
Författare från Stockholm
Svenska författare under 1900-talet
Forskare från Stockholm
William Gould Tomer

William Gould Tomer, född 1832, död 1896, notarie, lärare och tonsättare från USA. Han finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 med ett verk.

Sånger
Gud dig följe, tills vi möts igen (FA nr 683)

Amerikanska koralkompositörer
Män
Födda 1832
Avlidna 1896