Svenska Gruvindustriarbetareförbundet

Svenska gruvindustriarbetareförbundet var ett svenskt fackförbund inom Landsorganisationen (LO) som ursprungligen bildades 1895 under namnet Svenska gruv- och bruksarbetareförbundet och bytte namn 1902 till Svenska gruvarbetareförbundet för att till sist 1915 ta namnet Svenska gruvindustriarbetareförbundet. Förbundet upphörde 1994 då det uppgick i Svenska metallindustriarbetareförbundet.

Historia
Gruvarbetarna tillhör de fackliga pionjärerna i Sverige. Norbergs gruvarbetare var de första att bilda fackförening år 1890.
1895 samlades en kongress i Grängesberg, på initiativ av fackföreningen där, som bildade det landsomfattande Svenska gruv- och bruksarbetareförbundet. Det bestod till en början av elva fackföreningar med ca 600 medlemmar. Ordförande blev Karl-Erik Berg från Grängesberg. I uppropet skrev man: "Vi arbetare ha framför oss det största mål, som hittills varit människor förelagt, nämligen att genom ett enigt uppträdande i alla länder verka för orättvisornas avskaffande i världen och mänsklighetens förbrödring."
1902 beslutades vid den åttonde kongressen att ändra namn till Svenska gruvarbetareförbundet och i stadgarna betonades klarare att förbundet skulle verka inom gruvindustrin och inte vid bruken.
1906 hade förbundet 3379 medlemmar.
1908 undertecknades det första rikstäckande kollektivavtalet, men det var svårt att få avtalen respekterade.
1909 deltog förbundet i storstrejken
1914 utbröt första världskriget och den därav följande avspärrningen omintetgjorde malmexporten och många gruvor måste stängas med hög arbetslöshet som följd. Endast omkring 13 procent av landets gruvarbetare var organiserade vid den här tiden.
1915 ändrades namnet till Svenska gruvindustriarbetareförbundet för att därigenom markera industriförbundsprincipen.
1919 inrättades en frivillig arbetslöshetskassa
1923 hade förbundet 2808 medlemmar.
1925 utbröt Stripakonflikten som indirekt försorsakade den socialdemokratiska Sandlerregeringens fall år 1926.    
1927 blev arbetslöshetskassan obligatorisk.
1927 slöts ett avtal med det sovjetiska gruvarbetarförbundet och Svensk-ryska samarbets- och vänskapskommittén bildades. Det ledde till motsättning med LO, som var anslutet till den s.k. Amsterdaminternationalen, medan det sovjetiska förbundet tillhörde den s.k. Röda fackföreningsinternationalen. Gruvindustriarbetareförbundet tvingades 1930 att efter påtryckningar säga upp avtalet. 
1928 pågick en storstrejk under åtta månader och det sovjetiska gruvarbetarförbundet lämnade betydande ekonomiskt understöd.
1932 uteslöts avdelningarna i Kiruna och Malmberget eftersom de samarbetat med kommunistiska organisationer. Avdelningarna rekonstruerades efter något år.
1937 ombildades a-kassan till erkänd arbetslöshetskassa.
1950 hade förbundet 61 avdelningar med 10726 medlemmar.
1969 utbröt LKAB-konflikten som omfattade ca 5000 gruvarbetare i Kiruna, Luleå, Malmberget och Svappavaara och pågick mellan den 9 december 1969 och den 4 februari 1970.
1980 hade förbundet 13535 medlemmar, varav 12208 män och 1327 kvinnor.

1994 uppgick förbundet i Svenska metallindustriarbetareförbundet.

Avdelningar 
Förbundet hade bland annat följande avdelningar, som tillkom och lades ner i takt med tillkomsten och nedläggning av olika gruvarbetsplatser.

 Avdelning 1: Grängesberg
 Avdelning 3: Mossgruvan / Sköttgruvan
 Avdelning 4: Malmberget
 Avdelning 5: Garpenberg
 Avdelning 7: Koskullskulle
 Avdelning 8: Blötberget
 Avdelning 9: Klacka-Lerberg
 Avdelning 10: Jönshyttan
 Avdelning 12: Kiruna
 Avdelning 14: Striberg
 Avdelning 16: Nautanen
 Avdelning 17: Falun
 Avdelning 20: Kopparberg
 Avdelning 21: Norberg
 Avdelning 22: Stripa
 Avdelning 23: Ställberg
 Avdelning 25: Stråssa
 Avdelning 26: Kantorp

 Avdelning 29: Stora Strand
 Avdelning 33: Dalkarlsberg (1906-1952)
 Avdelning 34: Mårdshyttan
 Avdelning 36: Aitik
 Avdelning 37: Yxsjöberg
 Avdelning 39: Pershyttan
 Avdelning 40: Svartöstaden
 Avdelning 41: Karlsgruvan
 Avdelning 44: Dannemora
 Avdelning 46: Riddarhyttan
 Avdelning 48: Spexeryd
 Avdelning 50: Bastkärn
 Avdelning 51: Svartvik
 Avdelning 52: Bersbo
 Avdelning 57: Ösjöberg
 Avdelning 59: Gullblanka
 Avdelning 64: Zinkgruvan

 Avdelning 68: Finspång
 Avdelning 69: Åmmeberg
 Avdelning 80: Böhlet
 Avdelning 82: Vintrosa
 Avdelning 84: Kaveltorp
 Avdelning 85: Boliden
 Avdelning 86: Garpenberg
 Avdelning 94: Kristineberg
 Avdelning 95: Nora
 Avdelning 103: Smålands Taberg
 Avdelning 108: Sjösa
 Avdelning 110: Laisvall
 Avdelning 113: Vikersvik (1942-1949)
 Avdelning 115: Uttervik
 Avdelning 130: Vattholma
 Avdelning 134: Stekenjokk
 Avdelning 135: Svappavaara

Se även 
LKAB-konflikten
Stripakonflikten
Norbergsstrejken

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

 - Biografi över gruvindustriarbetareförbundets grundare Gustaf Adolf Hedlund.

Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2018). Lund: Department of Sociology, Lund University. (om medlemsutvecklingen i bland annat Gruv)

Fackliga organisationer bildade 1895
Fackliga organisationer upplösta 1994
Historiska LO-förbund