kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gullereds socken

Gullereds socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Gullereds distrikt.

Socknens areal är 47 kvadratkilometer varav 44,02 land. År 2000 fanns här 182 invånare.  Kyrkbyn Gullered med sockenkyrkan Gullereds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1554 införlivades Tissereds socken. Församlingen införlivade 1548 Strängsereds församling som kapellag som utbröts 29 juli 1887.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gullereds församling och för de borgerliga frågorna bildades Gullereds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hössna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gullered, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani.

Geografi
Gullereds socken ligger öster om Ulricehamn kring Ätrans och Tidans källor. Socknen är en kuperad mossrik skogsbygd med höjder som i öster når 345 meter över havet.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravfält med domarringar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1540 Gullered och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mansnamnet Gulle och ryd, 'röjning'.

Se även
 Gullereds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Gullereds landskommun

Gullereds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gullereds socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Gullereds församling

Gullereds församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hössna församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. År 1554 införlivades Tissereds församling. Det finns dokument som anger Strängsereds församling som ett kapellag i Gullereds församling från 1548 till 29 juli 1887, men i praktiken fungerade församlingen som en separat församling med egna kyrkoböcker. 

Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Hössna, Gullered och Strängsered, till 1554 även omfattade Kinnareds och Tissereds församlingar och från 1962 även Böne, Knätte och Liareds församlingar och från 1983 även Kölingareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Hössna församling.

Kyrkor 

Gullereds kyrka

Se även
Gullereds socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Franciszek Ksawery Branicki

Franciszek Ksawery Branicki, född 1731, död 1819, var en polsk riksfältherre.

Branicki tillhörde den lågadliga släkten Korczak, som antagit utdöda ätten Branicis namn. Efter militär utbildning i Frankrike deltog han i sjuårskriget. Återkommen till Polen anslöt han sig till Stanisław Poniatowski. Han lär vid ett tillfälle ha räddat den blivande kungens liv, och efter dennes tronbestigning överöstes Branicki med förmåner. Han blev kronstorjägare 1766 och slutligen 1773 kronstorfältherre. Branicki medverkade kraftigt till undertryckandet av bondeupproret i Ukraina, och deltog i Radamkonfederationen 1767, bekämpade konfederationen i Bar 1768 och var en av det rysksinnade frihetspartiets huvudmän. Som sådan uppträdde han mot 1791 års författning, trots att han själv undertecknat den, och var med om att bilda den ryktbara konfederationen i Targowica 1792. Efter Polens sista delning 1795 spelade han inte mera någon politisk roll och dog ensam och föraktad i Biala Cerkiew.
Gift med Aleksandra von Engelhardt 1781. 
Hans brevväxling med Poniatowski utgav av L. Gumplowicz 1872.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar 
 

Polsk adel
Polska militärer under 1700-talet
Polska politiker
Personer i Polen under 1700-talet
Födda 1731
Avlidna 1819
Män
Svensk uppslagsbok
Polska militärer under 1800-talet
Lagrade procedurer

En lagrad procedur är en subrutin tillgänglig för program eller webbsidor att komma åt en relationsdatabas. Lagrade procedurer (kallas ibland en proc, sproc, StoPro, LagradProc, eller SP) är faktiskt lagrade i databasen.

Typiska användningsområden för lagrade procedurer inkluderar dataverifiering (integrerat i databasen) eller åtkomstkontroll. Dessutom används lagrade procedurer för att konsolidera och centralisera logik som ursprungligen genomfördes i applikationer. Omfattande eller komplicerad behandling som kräver utförande av flera SQL exekveringar flyttas till lagrade procedurer. Man kan använda nästlade lagrade procedurer genom att köra en lagrad procedur inifrån en annan.

Lagrade procedurer liknar användardefinierade funktioner (UDFS).
Programmering
Humla socken

Humla socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Humla distrikt.

Socknens areal är 15,10 kvadratkilometer varav 15,00 land. År 2000 fanns här 75 invånare.  Sockenkyrkan Humla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Humla församling och för de borgerliga frågorna bildades Humla landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Humla, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Humla socken ligger norr om Ulricehamn kring Ätran. Socknen har odlingsbygd i ådalen och är i övrigt en höglänt mossrik skogsbygd.

Stenvalvsbron över Ätran i Humla är uppbyggd av hårt tuktad gråsten i fyra spann. Den byggdes 1862–1872 av Wik från Vedåsla i Dalum. Stenvalvsbron har fyra valv som är gjorda i råhuggen kallmurad granit. Under 1980-talet diskuterades det om man skulle riva bron då den inte kunde klara tunga transporter. Istället byggdes en ny bro för trafik en bit nedströms, 300 m sydöst om Humla kyrka på östra sidan om väg 46. Den syns bäst från nya bron men för att komma nära kan man gå 50-100 m på grusvägen mitt emot parkeringsfickan.

Fornlämningar
Fyra hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravfält och stensättningar. En runsten har påträffats vid kyrkan. Mycket få fornfynd har påträffats i socknen, dock har vid Korsryd vid plöjning påträffats ett ämne till en skafthålsyxa, på gården förvarades även en nu förkommen pilspets från området, och från Häljared kommer en flintyxa. Flinta har påträffats på åkrar, dock har ingen säker boplats bevisats. De flesta fornlämningarna, gravar, stensättningar, rösen och dylikt, kommer ganska samlat från ett speciellt område, omkring orten Humla, organiserade utefter och på stränderna av floden. Runstenen, den enda från socknen, står än idag vid kyrkan. Den hittades längst ned i grunden på den gamla kyrkan då den revs under 1880-talet. Stenen är skadad men runorna är mycket tydliga, och de lyder såhär:
  "Kåte reste denna sten... (efter någon, dennes namn är förstört), Gnägges dotter/syster".

Namnet
Namnet skrevs på 1300-talet Hombla och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller hummel, 'sten' syftande på den steniga marken.

Se även
 Humla församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Humla landskommun

Humla landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Humla socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Alois Riedler

Alois Riedler, född 15 maj 1850 i Graz, död 25 november 1936 i Wien, var en österrikisk ingenjör.

Riedler blev 1880 professor vid tekniska högskolan i München, flyttade 1884 i samma egenskap till Aachen och 1888 till tekniska högskolan i Charlottenburg, där han även var rektor under ett läsår. Han utövade en betydande verksamhet som maskinkonstruktör (särskilt i fråga om ångmaskiner och pumpverk) och teknisk författare. Bland annat verkade han livligt för de tekniska högskolornas utveckling och förhållande till universiteten. Han blev 1898 livstidsledamot av preussiska herrehuset.

Bibliografi (i urval)
Unterirdische Wasserhaltungsmaschinen mit gesteuerten Ventilen (1888)
Die Kraftversorgung von Paris (1889)
 Neuere Schiffshebewerke (1897)
Unsere Hochschulen und die Anforderungen des 20. Jahrhunderts (1898)
Die technischen Hochschulen und ihre wissenschaftlichen Bestrebungen (1899)
Schnellbetrieb (1899)
Wissenschaftliche Automobilwertung (1911-1912)
Armeelastwagen (1912)

Källor

Österrikiska ingenjörer
Österrikiska professorer
Personer verksamma vid Münchens tekniska universitet
Personer verksamma vid Technische Universität Berlin
Ingenjörer under 1800-talet
Ingenjörer under 1900-talet
Österrikiska forskare under 1800-talet
Österrikiska forskare under 1900-talet
Födda 1850
Avlidna 1936
Män
Ugglan
Hössna socken

Hössna socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Hössna distrikt.

Socknens areal är 63,93 kvadratkilometer varav 63,22 land. År 2000 fanns här 459 invånare.  Orten Kinnared samt kyrkbyn Hössna med sockenkyrkan Hössna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 1554 införlivades Kinnareds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hössna församling och för de borgerliga frågorna bildades Hössna landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hössna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Hössna socken ligger öster om Ulricehamn kring Ätrans källor. Socknen är en höglänt skogsbygd med höjder som i Galtåsen når Västergötlands högsta punkt 362 meter över havet.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns ett gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1366 Hösnum och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller troligen hös, 'huvudskål' och syftar på en höjd vid kyrkan.

Se även
 Hössna församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Đurađ Branković

Đurađ (eller i svensk litteratur ofta kallad Juraj) Branković, död 1456, var en serbisk adelsman. Han var son till Vuk Branković.

Branković blev 1427 despota över Serbien, och slöt sig i kampen mellan Turkiet och Ungern till det senare landet. Hans tveksamma hållning föranledde 1455 sultanen Mehmet II att infalla i landet, varvid Branković tillfångatogs och Serbien lades som provins direkt under det turkiska väldet.

Ferenc Erkels opera Brankovics György handlar om honom.

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Avlidna 1456
Serbiens regenter
Män
Födda okänt år
Personer i Serbien under 1400-talet
Hössna landskommun

Hössna landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Hössna socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hössna landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Knätte socken

Knätte socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Knätte distrikt.

Socknens areal är 26,66 kvadratkilometer varav 26,19 land. År 2000 fanns här 213 invånare.  Kyrkbyn Knätte med sockenkyrkan Knätte kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Vid en tidpunkt efter 1546 införlivades den del av Igelsereds socken som ej uppgick i Liareds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Knätte församling och för de borgerliga frågorna bildades Knätte landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Knätte, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Knätte socken ligger nordost om Ulricehamn kring Ätran med sjön Lönern i nordväst och Jogen i öster. Socknen har odlingsbygd i ådalen och är i övrigt en kuperad skogsbygd med höjder som når 334 meter över havet.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1396 Knätte och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller knatt, 'bergknalle' och vin, 'betesmark; äng'.

Se även
 Knätte församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Knätte landskommun

Knätte landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Knätte socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Knätte församling

Knätte församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Vid en tidpunkt efter 1546 införlivades den del av Igelsereds församling som ej uppgick i Liareds församling.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Böne, Knätte, Liared, Fivlered och Kölingared som till åtminstone kring 1550 även omfattade Igelsereds och Ingareds församlingar. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Hössna, Gullered, Strängsred, Böne, Knätte och Liared och från 1983 även omfattade Kölingareds församling. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Kyrkor 
 Knätte kyrka

Se även
Knätte socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Kölaby socken

Kölaby socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Kölaby distrikt.

Socknens areal är 32,45 kvadratkilometer varav 32,02 land. År 2000 fanns här 473 invånare.  Tätorten Trädet samt sockenkyrkan Kölaby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kölaby församling och för de borgerliga frågorna bildades Kölaby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kölaby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Kölaby socken ligger söder om Falköping kring Ätran. Socknen har odlingsbygd i ådalen och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Lösfynd och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen, skålgropsförekomster och stensättningar. Från järnåldern finns 15 gravfält. Tre runstenar har påträffats vid kyrkan.
Det finns flera fornlämningar i Kölaby socken. (Kartversion.)

Namnet
Namnet skrevs 1358 Kyläby och kommer från kyrkbyn. Efterleden är by, 'by; gård'. Förleden kan innehålla kylr, 'kyla' syftande på frostländig mark.

Se även
 Kölaby församling
 Trädet (samhället)

Referenser

Noter

Externa länkar

Kölaby hembygdsförening
Socknar i Redvägs härad

Indelningar i Ulricehamns kommun
Kölaby landskommun

Kölaby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kölaby socken i Redvägs härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Ulricehamns kommun.

Politik

Mandatfördelning i Kölaby landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Kölaby församling

Kölaby församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1983 annexförsamling i pastoratet Norra Åsarp, Smula, Solberga och Kölaby som från 1962 även omfattade Fivlereds och Kölingareds församlingar. Från 1983 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Blidsberg, Dalum, Humla och Kölaby. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Kyrkor 
 Kölaby kyrka

Se även
Kölaby socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Kölingareds socken

Kölingareds socken i Västergötland ingick i Redvägs härad, före 1932 en del även i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Ulricehamns kommun och motsvarar från 2016 Kölingareds distrikt.

Socknens areal är 73,35 kvadratkilometer varav 64,75 land. År 2000 fanns här 157 invånare.  Kyrkbyn Kölingared med sockenkyrkan Kölingareds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Vid en tidpunkt efter 1546 införlivades Ingareds socken. 2 november 1888 överfördes Haghemmet till Bjurbäcks socken. Före 1 januari 1932 (ändring enligt beslut den 19 juni 1931) ingick en del av socknen, Österbo rote i Vartofta härad och Skaraborgs län. Österbo rote bestod av 4 mantal: Hemmanen Bäckanäs, Hiared, Skrikebo, Vråna, Bränningsås, Grönebo, Kyrkerud, Sandvik, Starrebo och Tranebol.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kölingareds församling och för de borgerliga frågorna bildades Kölingareds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kölingared, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Redvägs härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Redvägs kompani och Skaraborgs regemente.

Geografi
Kölingareds socken ligger väster om Mullsjö kring Tidan och Vållern, med Brängen i öster, Lönern i väster och Jogen i sydväst. Socknen har odlingsbygd i ådalen och vid sjöarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns gravar och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1360 Kylwingared och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ryd, 'röjning'. Förleden innehåller en inbyggarbeteckning med betydelsen 'invånare i Kölaby'.

Namnet skrevs före 1860 Kylingareds socken eller Kyllingareds socken.

Referenser

Noter

Externa länkar

Kölingareds hembygdsförening

Socknar i Redvägs härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Socknar i Vartofta härad
Kölingareds landskommun

Kölingareds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Kölingareds socken i Redvägs och Vartofta härader i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Kommunen var dessutom delad på två län; huvuddelen tillhörde i Älvsborgs län och den del, kallad Österbo rote tillhörde Skaraborgs län. Österbo rote bestod av 4 mantal: Hemmanen Bäckanäs, Hiared, Skrikebo, Vråna, Bränningsås, Grönebo, Kyrkerud, Sandvik, Starrebo och Tranebol.

Förslag att överföra delen av Kölingared som låg i Skaraborgs län till Älvsborg och därmed upphöra uppdelningen av kommunen på två län bifölls inte av Kunglig Majestät den 17 februari 1894. Uppdelningen av Kölingareds landskommun på två härader och län upphörde den 1 januari 1932 (enligt beslut den 19 juni 1931).

Vid kommunreformen 1 januari 1952 uppgick landskommunen i Redvägs landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen Kölingareds församling.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ulricehamns kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Kölingareds församling

Kölingareds församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Vid en tidpunkt efter 1546 införlivades Ingareds församling.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Böne, Knätte, Liared, Fivlered och Kölingared som till åtminstone kring 1550 även omfattade Ingareds och Igelsreds församlingar. Från 1962 till 1983 var församlingen annexförsamling i pastoratet Norra Åsarp, Smula, Kölaby, Solberga, Fivlered och Kölingared. Från 1983 till 2006 var den annexförsamling i pastoratet Hössna, Gullered, Strängsred, Böne, Knätte, Liared och Kölingared. Församlingen uppgick 2006 i Redvägs församling.

Kyrkor 
 Kölingareds kyrka

Se även
Kölingareds socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Cino4

Cino4 var en 4D-biograf inom Tekniska museet i Stockholm och var (2012) Sveriges enda av sitt slag.

Cino4 öppnades den 12 januari 2007 av kulturminister Lena Adelsohn Liljeroth med premiäfilmen "Flyg!". Cino4 visade filmer i 3D men dessutom med stolar som rörde sig, vindpustar, vattenstänk och dofter i salongen som utgjorde en "fjärde dimension". Tekniska Museet kallade sin biograf 4D-bio. Den tekniska installationen bestod av: ljudanläggning, videoprojektorer, vattenpuffar, doftspridare, vind-, rök- och bubbelmaskiner samt stolarnas rörelse. Besökarna använde polariserade glasögon och det fanns fjärrkontroller för interaktiva quiz som brukade avsluta filmerna.

Samtliga filmer som visades var omkring 30 minuter långa och hade antingen svensk eller engelsk berättare. Eftersom effekterna var mycket realistiska hade barn under 4 år inte tillträde till föreställningen och barn i åldrarna 4–7 år endast i sällskap av en vuxen. Biograflokalen användes tidigare som hörsal.

Inredningen med rörliga stolar och andra sinneseffekter användes också för teaterpjäsen Ett skakigt äventyr. Det hade premiär i Cino4 20 november 2010 och var en föreställning för personer med dövblindhet. Pjäsen genomfördes i samarbete mellan Tekniska museet och Riksteaterns Tyst teater i regi av Josette Bushell Mingo.  

Under den första månaden såldes 12 254 biljetter och 29 januari 2007 öppnades möjligheten till att boka biljetter på nätet. Cino4 stängde för gott den 15 juni 2016 då tekniken inte längre gick att hålla uppdaterad.

Referenser 

Nedlagda biografer i Stockholm
Tekniska museet
3D-filmer