kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Glaspalatset

För pilträdet, se Glaspalatspilen.

Glaspalatset (finska: Lasipalatsi) är en funktionalistisk affärsbyggnad i stadsdelen Kampen vid Mannerheimvägen i centrala Helsingfors. Byggnaden är en av de mest framstående funkisbyggnaderna i staden. 

På tomten låg tidigare Åbo kaserns huvudbyggnad, som förstördes i finska inbördeskriget 1918. Arkitekterna Viljo Revell, Heimo Riihimäki och Niilo Kokko ritade byggnaden, som stod klar 1936. Ursprungligen planerades byggnaden, som innehöll affärsutrymmen, restauranger och en biograf, vara tillfällig. Den skulle sedan rivas för att ersättas av en större affärsbyggnad. Varubodens dagligvaruaffär, Siemens och Valios mjölkbar var under decennier Glaspalatsets mest synliga företag. Då Bio Rex färdigställdes, var den en av stadens största biografer och där ordnades festliga premiärer för inhemska filmer. 

De ursprungliga planerna att riva Glaspalatset sköts upp under årtionden framöver. Byggnaden reparerades inte heller, eftersom dess öde var oklart. Först när byggnadsnämnden vid vite krävde att fasaden åtgärdades, reparerade staden ytterväggarna. Sommaren 1985 byttes den gamla gråaktiga färgen mot vit puts. Stadsborna motsatte sig en rivning av byggnaden i flera repriser och också Museiverket flaggade för att skydda byggnaden. 

Efter flera år av förfall skyddades Glaspalatset i stadsplanen och byggnaden grundrenoverades 1998 till ett kultur- och mediecentrum med kaféer och medieföretag. Bio Rex specialiserade sig på att förevisa "smala" filmer. 

I januari 2016 påbörjades en restaurering samt en tillbyggnad med utställningslokaler under det bakomliggande Glaspalatstorget för ett nytt konstmuseum, Amos Rex, finansierat i sin helhet av Konstsamfundet. Museet invigdes 2018 och året därpå köpte Konstsamfundet hela Glaspalatset.

Rundradions TV-morgonprogram direktsändes från Glaspalatset 1998–2007.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Helsingfors
Kampen
Mannerheimvägen
Sosialdemokratane

Sosialdemokratane eller Sosialdemokratene är ett norskt politiskt parti. Det har aldrig lyckats erhålla representation i någon folkvald församling. Sosialdemokratane är fortsatt registrerat som politiskt parti men har inte ställt upp i något allmänt val sedan 2001. 

Partinamnet antogs av det tidigare Generasjonspartiet år 2000 och godkändes 2001 av valmyndigheterna som valbeteckning, trots protester från Arbeiderpartiet.

2002 försökte en utbrytargrupp ur Fremskrittspartiet, med Vidar Kleppe i spetsen, förgäves ta över makten i partiet. Kleppe och hans anhängare bildade då istället partiet Demokratene. Vid valet 2003 hade båda dessa partier rätt att ställa upp i allmänna val.

Sosialdemokratane lämnade in flera protester mot Demokratenes listor och hävdade att man själv först hade registrerat namnet Demokratene. Dessa protester avvisades dock av valmyndigheterna.

Externa länkar 
Sosialdemokratanes principprogram 2001

Politiska partier i Norge
Politiska partier bildade 1993
Socialdemokratiska partier i Europa
Gabriella Garland

Gabriella Garland, ursprungligen Olsson, född 15 november 1912 i Oscar Fredriks församling i Göteborg, död 23 november 2016 i Stockholm var en svensk journalist och programledare vid Sveriges Radio.

Garland tog studenten 1932 och studerade sedan vid Stockholms högskola 1932–1935. Hon arbetade sedan som journalist i dags- och veckopress innan hon 1947 blev anställd vid Sveriges Radio. Hon förblev där till sin pensionering 1977.
I början av sin radiokarriär ledde hon ungdomsprogrammet "Fönstret", som blev mycket uppmärksammat. Senare kom hon till stor del att ägna sig åt socialreportage.

Gabriella Garland var dotter till ecklesiastikminister Olof Olsson (S) samt syster till geografen Sven-Olof Garland och tecknaren Jan-Erik Garland (Rit-Ola). Hon var faster till serieskaparen Olle Berg.

Källor
 Bra Böckers lexikon, 1975

Noter

Vidare läsning
Gabriella Garland: En sida om radiojournalisten Gabriella Garland, skapad av Olle Berg.

Födda 1912
Avlidna 2016
Svenska journalister under 1900-talet
Kvinnor
Producenter vid Sveriges Radio
Journalister från Göteborg
Svenska hundraåringar
Identifikation

Identifikation kan avse:

 Identifikation (beteendevetenskap) – en komplex, omedveten, psykologisk process där personen försöker vara någon annan person
 Identifikation (källkritik) – bedöma dess upphovsman, dess tillkomstsituation, avsikten med tillkomsten och om källan är äkta eller inte
 Identifikation (retorik) – ett retoriskt begrepp myntat av Kenneth Burke, vilket handlar om att mottagaren måste kunna identifiera sig med avsändaren för att övertygelseprocessen ska kunna ta vid
 Identifikation med förövaren – ett traumarelaterat psykiskt fenomen, som innebär att en utsatt person identifierar sig med angriparen
 Personidentifikation – äktheten av en individs identitetspåstående

Se även
 Identitet
 Identitetskort
Sven-Olof Garland

Sven-Olof Garland, ursprungligen Olsson, född 18 april 1914 i Oscar Fredriks församling i Göteborg,  död 1 augusti 2005 i Sofia församling, Stockholm, var en svensk skolledare och läroboksförfattare.

Garland blev fil. kand. vid Stockholms högskola och var därefter verksam som geograf och läroboksförfattare och har bland annat skrivit läroböcker i samhällskunskap och geografi. Åren 1965–1978 var han rektor för Frans Schartaus gymnasium i Stockholm.

Garland var son till den socialdemokratiska  ecklesiastikministern Olof Olsson samt bror till tecknaren Jan-Erik Garland och journalisten Gabriella Garland. Han var vidare farbror till serietecknaren Olle Berg.

Sven-Olof Garland är begravd på Malmö östra kyrkogård.

Källor

Födda 1914
Avlidna 2005
Svenska skolledare under 1900-talet
Män
Svenska geografer
Svenska läroboksförfattare
Gravsatta på Östra kyrkogården i Malmö
Ib Michael

Ib Michael, född 17 januari 1945 i Roskilde, är en dansk skönlitterär författare.

Mycket av hans prosa har en stilmässig förbindelse med den sydamerikanska magiska realismen.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
(Samtliga översatta av Ann-Mari Seeberg)
 Resan tillbaka 1980
 Snödrottningen 1982
 Kejsarberättelsen 1986
 Trubadurens lärling 1989
 Kilroy Kilroy 1990
 Vaniljflickan 1993
 Den tolfte ryttaren 1996
 Brev till månen 1997
 Prins 1999
 Kejsarens atlas 2002
 Grill 2005
 Påven av Indien 2006

Priser och utmärkelser 
 1978 – Otto Gelsted-priset
 1989 – Weekendavisens litteraturpris för Kilroy, Kilroy
 1990 – Boghandlernes gyldne Laurbær för Kilroy, Kilroy
 1991 – Kritikerpriset för Vanillepigen
 1993 – Søren Gyldendal-priset
 1994 – Danska Akademiens Stora Pris
 2017 – Holger Drachmann-legatet

Litteratur över Ib Michael 
 Kristian Himmelstrup, Den udødelige soldat og jeg. Ib Michael og hans forfatterskab, Köbenhamn 2000
 Per Kirkeby, Arnasco. Samtaler med Ib Michael, Brøndum 2000 (Erstauflage: 1995)
 Kim Rose Petersen, I virkeligheden – et portrait af Ib Michael, Dansk Radio 1993
 Ingo Sundmacher, Von Quanten und unsterblichen Soldaten, Tübingen 2001
 Else Vinæs, Forvandlingsfortællinger. En undersøgelse af Ib Michaels forfatterskab med særligt henblik på myte, sprog og fantastik, Odense 1997

Externa länkar 
 detailjer över forfattaren:mi
 , Ib Michael, Gabriela Adamesteanu, Giannina Braschi video
 över över Ib Michael: Ingo Sundmacher, Von_Quanten_und_unsterblichen_Soldaten, tysk tekst

Danska författare
Danskspråkiga författare
Födda 1945
Män
Levande personer
Personer från Roskilde
Olof Björklund

Olof Björklund (i riksdagen kallad Björklund i Sund, senare Björklund i Rörön), född 24 mars 1849 i Kalls socken, Jämtlands län, död 28 december 1923 i Ovikens socken, Jämtlands län, var en svensk godsägare, kommunalpolitiker och riksdagsman.

Björklund var son till en brukskommissarie, och till en början anställd som tjänsteman (slutligen kontorschef) hos Sunds bolag (senare Sunds AB) i Sundsvalls distrikt 1870–1881 samt sedan aktiebolagets disponent, direktör och styrelseordförande 1882–1896. 

Sedan 1893 var han lantbrukare och ägare av Röröns egendom i Ovikens socken; tillika sågverksägare och trävaruexportör 1897–1899. Han var ledamot av första kammaren för Västernorrlands län 1895–1902 och för Jämtlands län 1903–1911 samt var under denna tid ledamot av tillfälliga utskott (1902, 1904, 1907), av särskilda utskott (1900, 1901, 1903, 1905), bankoutskottet (1903–1909) och av statsutskottet (1910–11). Han anslöt sig till moderata partiet och var ledamot av dess förtroenderåd.

Björklund var dessutom mycket anlitad för kommittéuppdrag och var ledamot av fattigvårdslagkommittén (från 1907), parlamentariska försvarskommittén 1907, löneregleringskommittén 1910–1912, kommittén ang. riksdagsarbetets förenkling (1907; adjungerad ledamot), och Södertäljekommissionen (1911). Bland Björklunds många kommunala uppdrag utmärker sig mångårigt ledamotskap av Västernorrlands läns och senare av Jämtlands läns landsting. Björklund var även styrelseledamot i ett flertal bolag.

Referenser
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 5, s. 210-211

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens minoritetsparti
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens moderata parti
Personer från Kalls socken
Födda 1849
Avlidna 1923
Män
Stabenfeldt

Stabenfeldt är ett bokförlag som ingår i IMP-koncernen och har sitt huvudkontor i Malmö, Sverige. 

Stabenfeldt har bokklubbar för barn och unga i olika åldrar och med olika intressen. Penny & Friends lanserades 1990, då under namnet Pollux Hästbokklubb. GIRL:IT startades år 2000, och hette först Funtasie och därefter TL-klubben. Den nyaste klubben är fotbollsklubben Kickerz, som startades år 2006 under namnet Boing.

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Stabenfeldt
 GIRL:IT
 PennyGirl
 Kickerz

Norska bokförlag
Bokklubbar
Kalls socken

Kalls socken ligger i Jämtland, ingår sedan 1974 i Åre kommun och motsvarar från 2016 Kalls distrikt.

Socknens areal är 2 655,00 kvadratkilometer, varav 2 225,15 land. År 2000 fanns här 651 invånare.

Administrativ historik
Kalls socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 överfördes ansvaret för de kyrkliga frågorna till Kalls församling och för de borgerliga frågorna till Kalls landskommun. Landskommunen uppgick 1974 i Åre kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Kall, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jämtland. De indelta soldaterna tillhörde Jämtlands fältjägarregemente.

Geografi
Kalls socken ligger i Jämtlands fjällområde kring sjöar i Indalsälvens vattensystem som Kallsjön, Juvuln, Torrön samt Anjan. Socknen har strandbygder vid sjöarna och vattendragen och är i övrigt en fjällbygd med höjder som i Sösjöfjällen når 1 246 meter över havet och i Skäckerfjällen 1 230.

Socknen genomkorsas av länsväg 336 (Järpen-Kalls kyrkby-Kallsedet-Åbo).

Kalls socken gränsar mot Verdals, Snåsa samt Lierne kommuner i Trøndelag fylke i Norge samt i sydväst mot Åre socken, i söder mot Undersåkers socken och i sydost respektive i öster mot Alsens socken och Offerdals socken.

Byar/orter

Fornlämningar

Inom Kalls socken har man funnit cirka 65 fornlämningar. De härstammar från fångstkultur en i området under stenåldern och framåt. Stenåldern märks genom förekomsten av boplatser. Hällmålningar finns vid Hästskotjärn och vid Juvuln finns ett mindre gravfält. Förutom detta finns omkring 200 fångstgropar inom socknen, som även är starkt präglad av samisk bosättning genom tiderna. Norra och nordöstra delen av socknen ligger inom Njaarke sameby. Den nordvästra delen ligger inom Kalls sameby. Från nyare tid finns några ödegårdar. Vid Huså finns lämningar av gruvor samt bruksindustri. I socknen finns vid Kallströmmens utlopp ur sjön Juvuln lämningar av Kallströms skans, som uppfördes 1659 på uppdrag av guvernören Claes Stiernskiöld och åter befästes 1700 och 1710, men under frihetstiden lämnades att förfalla

Kallbygden 
1991 startade de sex byalagen runt Kallsjön Kallbygdens Intresseförening, för att driva lokala utvecklingsfrågor. Byalagen är Huså byalag, Kalls Södra byalag, Kallrör-Vassnäs byalag, Konäs byalag, Sölvsved-Kall-Backs byalag och Västra Kalls byalag Alla byalagen hör till Kalls socken.

Namnet
Namnet (1344 Karl) innehåller karl, 'man' syftande på Åreskutan, vid vars norra sluttning huvudbygden i socknen är belägen.

 Befolkningsutveckling 

Se även
Kalls församling
Undersåkers tingslag
Referenser
Noter

Vidare läsning

Monvall, Donald (2007). En historisk resa genom Kalls församling CD : hur jag söker : byfoton : födelseböcker 1695-1991 : dödböcker 1688-1991 : vigselböcker 1718-1949 : personer, släkter, gårdar i Kall 1685-1991 : kommunla beslut 1888-1973 : lokala händelser 1877-1997 : domar mot Kallbor 1910-1973 : befolkningsutveckling.

Externa länkar

Bilder från Kalls socken''. Källa: Jämtlands läns museum
 Kallbygden (lokal webbportal)

Socknar i Jämtland
Indelningar i Åre kommun
Ålö

Ålö kan syfta på:

 Ålö AB – företag i Brännland, Umeå kommun, som tillverkar frontlastare.

Geografi

Finland
 Ålö, Ingå –  en ö i Nyland, Finland

Sverige
 Ålö, Haninge kommun – ö i Haninge kommun och en del av Stockholms skärgård
 Ålö, Oxelösunds kommun – en ö i Oxelösunds kommun och en del av Nyköpings skärgård.

Se även
 Ålön
Sakura

För övriga betydelser se Sakura (olika betydelser).

Sakura (japanska: 桜 eller 櫻 eller さくら) är den japanska benämningen på körsbärsträdet, ett flertal träd inom växtsläktet Prunus – kanske särskilt japanskt prydnadskörsbär, Prunus serrulata.  Många av varieteterna som odlats i ornamentalt syfte producerar inga frukter. Ätliga körsbär (japanska: さくらんぼ sakuranbo) kommer i regel från odlingsformer hos de besläktade arterna Prunus avium och Prunus cerasus. Körsbärsblomman har en egen symbol inom Unicode – ❀ (motsvarande koden U+2740).

Symbolik 
Om blommans kulturella betydelse vittnar till exempel den fest (花見 hanami eller 花祭り hana matsuri) som årligen firas när körsbärsträden står i blom. Denna hör till de viktigaste händelserna inom japansk kultur. I japansk estetik får blomman en att observera omgivningen, men den väcker en även till att tänka på själva livets väsen. De olika skedena i blomningen påminner sålunda människan om livets förgänglighet, ett tänkesätt som på japanska ofta benämns mono no aware.

Galleri

Se även 
Card Captor Sakura
Kigo
Mono no aware
Prunusar

Referenser
.

Externa länkar 
Cherry Blossom Spots in Japan Karta över sakuraområden i Japan

Plommonsläktet
Japanska ord och uttryck

fi:Kirsikat
R·Type

är ett sidscrollande skjutspel i rymdmiljö, utvecklat av företaget Irem år 1987. Spelaren kontrollerar den futuristiska rymdfarkosten "Arrowhead" för att rädda mänskligheten mot den främmande rasen "Bydo", som dock senare visade sig inte enbart hade utomjordiskt ursprung. R·Type räknas som ett av de klassiska skjutspelen från arkadhallarna under 1980-talet.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 R-Type Mobiles officiella webbplats (gratis demo)
 
 
 

Datorspel 1987
Arkadspel
Amigaspel
Amstrad-spel
Atari ST-spel
C64-spel
Game Boy-spel
Game Boy Color-spel
Mobilspel
MSX-spel
Sega Master System-spel
ZX Spectrum-spel
Playstation 3-spel
Playstation Network-spel
Wii-spel
Virtual Console-spel
Xbox 360-spel
Xbox 360 Live Arcade-spel
PC Engine-spel
Science fiction-datorspel
Sharp X68000-spel
Järn (olika betydelser)

Järn kan syfta på:

 Järn – metall med atomnummer 26
 Järn – äldre synonym för redskap, beslag och andra inrättningar smidda av järnmetall
 Järn – svenskt efternamn, se Jern
 Järn – ett glas sprit, se snaps
 Järnmedalj – brukar ibland delas ut för fjärdeplats, se Lista över svenska medalj- och ordensförkortningar
 Järnmärket – ett märke från Svenska Simförbundet, se Simmärke
 Järnsymbolen – ett emblem hämtat från det kemiska tecknet för järn
 Järn (rollspel) - ett rollspel utgivet av Helmgast AB.

Se även 
Järna (olika betydelser) – flera betydelser
Landet ingenstans

Landet Ingenstans () även kallad Önskeön samt Landet Aldrignågonsin, är en fiktiv ö i J. M. Barries berättelser om bland andra Peter Pan och Tingeling. I området finns bland annat den elake Kapten Krok och hans sjörövare.

I 1911 års version Peter and Wendy refererade Barrie till 'the Neverland', och i många varianter 'the Neverlands'. I tidiga versioner av pjäsen kallades ön 'Peter's Never Never Never Land', ett namn som antogs vara influerat av en dåtida term för outback-Australien.

I Disney Fairies-franchisen bor feerna Never Fairies i Pixie Hollow, på de centrala delarna av ön.

Källor

Fiktiva öar
Peter Pan

de:Peter Pan#Neverland
Betelkyrkan, Malmö

Betelkyrkan var en frikyrka i Malmö tillhörig Svenska Missionsförbundet.

Betelkyrkan, som tillkom på initiativ av främst Rudolf Fredrik Berg, var belägen i stadsdelen Lugnet.

Betelförsamlingen, eller som den först kallades, Evangeliska Missionsföreningen, bildades i Malmö den 16 maj 1885. Bildandet föregicks av en schism inom Evangeliska Lutherska Missionssällskapet. Nelly Hall hade under en tid predikat i denna församling i Malmö men protester uppkom då hon var kvinna vilket enligt många inte var förenligt med predikoutövande. Industrimannen Rudolf Fredrik Berg, som var aktiv i föreningen, ville medla, men vid omröstning föll hans förslag. Han och 120 andra medlemmar ur Missionsföreningen bröt sig då ut och bildade den nya församlingen med predikanten P.E. Dalqvist som föreståndare. 

Den 13 mars 1886 inköpte några medlemmar en tomt vid Kaptensgatan i Malmö och bildade ”A.B. Betel” vilket företag uppförde en kyrka på tomten. Ordförande i aktiebolaget var Rudolf Fredrik Berg. Grundstenen lades den 30 juli 1886 i samband med ett stort bönemöte på platsen klockan 5 på morgonen. Kyrkan uppfördes i nyromansk stil efter ritningar av arkitekten John Smedberg och invigdes den 30 januari 1887.  Den revs 1975 efter att församlingen hade flyttat sin verksamhet till den då nybyggda Stadionkyrkan.

Den 31 mars 1974 TV-sändes en gudstjänst från Betelkyrkan i Malmö på TV1. Pastor var Torsten Orehag och i övrigt medverkade också musikkåren, SMU-kåren och stora kören.

Källor
 Betelförsamlingen Malmö 1885–1935, Malmö 1935

Noter

Externa länkar
Malmö Missionsförsamlings webbplats

Kyrkobyggnader i Malmö
Svenska Missionskyrkan
Kyrkobyggnader invigda 1886
Ej längre existerande kyrkobyggnader i Sverige
Byggnader rivna 1975
1886 i Sverige
Bulgariska köket

Bulgarien har en mat och dryckeskultur som är påverkad av balkan och slavisk kultur, men som är distinkt. Traditionell alkohol är vin jämte destillerat såsom rakia, mastika och menta.

Mat
Bulgarien har många olika sorters maträtter. En vanlig förrätt är tarator (kall yoghurtsoppa.). En nationell delikatess är sjcumbe chorba (soppa på komage). Andra vanliga tilltugg är torkat kött som heter lukanka och sudjuk. Typiska traditionella bulgariska varmrätter är bland annat kebabtje (avlånga köttbullar) och kjufte (pannbiffar).  Vida uppskattad är också den mycket smakrika bulgariska fårosten. Vanliga efterrätter är halva, garash (bakverk), tulumbichki - friterad deg, baklava, kozunak - sött bröd med frukt, choklad, sylt eller lokum, kompot - en dryck på torkad frukt och mekitsa- friterat bröd med yoghurt. Också banica (filodeg med en blandning av ägg och bulgarisk ost).

Dryck
Vin produceras lokalt i Bulgarien, jämte öl och destillerade sorter. Ayran är en salt yoghurtdryck som även finns på Balkan och Turkiet. 

Boza är en jäst vete eller hirsdryck som ibland förekommer i frukosten, "banitsa med boza." Den sägs förstora kvinnors bröst. Vanligen måttlig alkoholhalt - kring 1-2 %.

Externa länkar
Bulgariska matrecept

 
Olika regioners kök i Europa
Pulmonell eosinofili

Pulmonell eosinofili är samlingsbegrepp för en grupp inflammatoriska lungsjukdomar som i vävnaderna har många eosinofila blodkroppar (även kallade eosinofila granulocyter). Till denna grupp hör allergisk bronkopulmonell aspergillos, Löfflers syndrom, kronisk pulmonell eosinofili, tropisk pulmonell eosinofili och Churg-Strauss’ syndrom, även kallad allergisk granulomatos.

Källor
Barbro Dahlen: Allergisk bronkopulmonell aspergillos och pulmonell eosinofili. I Nils E Eriksson & Gunilla Hedlin (red): Allergi och annan överkänslighet i praktisk sjukvård. Andra upplagan. Studentlitteratur 1999

Lungsjukdomar
Inflammationer i luftvägar och lungor
Malstaätten

Malstaätten, medeltida svensk frälseätt, härstammande från gården Malsta i Malsta socken, Lyhundra härad, Roslagen.

Vapen: en kluven sköld, vars ena fält var tre eller flera gånger ginstyckat

Historia
Dess förste kände medlem var Johan i Malsta, som nämns i handlingarna 1298 och 1317. 
Gregers Johansson (död mellan 1325 och 1345), gift med en syster till Gustav Birgersson (Sparre av Hjulsta och Ängsö) och var far till:
Inga Gregersdotter (Malstaätten) gift med Guttorm Toresson (kluven sköld)
Birger Gregersson, ärkebiskop.
Johan Gregersson (död mellan 1357 och 1368) på Malsta. Sannolikt gift med en syster till folkungarnas marsk Erik Kettilsson Puke.
Tomas Jonsson (Malstaätten), magister i Paris på 1320-talet och biskop i Växjö 1344–75 (1376?), tillhörde det stormannaparti, som störtade Magnus Eriksson. Han stod den heliga Birgitta nära, ledsagade henne på resan till Neapel 1365–66 och var under 1370-talets förra hälft en av föreståndarna för byggnadsarbetet på klosteranläggningen i Vadstena. 

Ätten utslocknade på manssidan med den sistnämndes brorson Kettil Jonsson, riddare och riksråd, död i slutet av 1380-talet. Han var gift med Kristina Finvidsdotter (Frössviksätten), som dog senast 1392. 

Riddaren och häradshövdingen i Bråbo härad i Östergötland Kettil Johansson (död mellan 1386 och 1395), nämnes i drotsen Bo Jonsson (Grip)s testamente 1384 som suppleant för sin morbror såsom en av testamentsexekutörerna. 

Hans vapensköld är ett av de nio svenska adliga vapen som avbildats i Bergshammarvapenboken i Riksarkivet, Gelrevapenboken i Bibliotheque Royale, Bryssel, och Bellenvillevapenboken i Bibliotheque Nationale, Paris. Dess förekomst där har sammanställts med att Kettil 1385–86 jämte konung Albrekt och flera av innehavarna av de övriga i dessa handskrifter avbildade vapnen kan beläggas ha varit i Mecklenburg, där det svenska materialet till vapenböckerna då torde ha insamlats. Tack vare dessa bilder är det känt, att den ena halvan av Malstaättens vapen var röd och den andra styckad i vitt och blått. Efter vistelsen i Mecklenburg har Kettil ej kunnat beläggas i livet, och med honom torde Malstaätten ha dött ut.

Vapnet
Ättvapnet var en kluven sköld med två snedbjälkar i vänstra halvan. Ett liknande sköldemärke fördes av en med Malstaätten, såvitt man vet, obesläktad ätt vilken idag kallas Bengt Bossons ätt, representerad av bröderna Magnus Bosson, ärkebiskop 1285–89, och Bengt Bosson, riddare från omkring 1285 och sedermera riksråd, död i mitten av 1330-talet, samt av den sistnämndes son, riddaren och riksrådet Magnus Bengtsson, död 1335.

Det har påpekats att ättens vapen hade likheter med den Bjälboättens oäkta gren, och att det förhållandevis ovanliga förnamnet Gregers förekommer i båda ätterna.

Referenser

Källor

Noter

Externa länkar 

Medeltida svenska ätter
Invertering

Invertering kan avse:
Underbett – förhållandet att en eller flera framtänder i underkäken biter framför överkäksframtänderna.
Negation – elektronisk behandling av en signal som gör att denna blir inverterad.
Inversion – inom matematiken: att finna det inversa elementet, den inversa funktionen eller transformationen.