kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Head Over Heels

Head over Heels kan syfta på:

 Head over Heels (datorspel) – ett datorspel utvecklat av det brittiska företaget Ocean 1987

Musik

Album
 Head Over Heels (album av Paula Abdul)  – ett musikalbum av Paula Abdul från 1995
 Head over Heels (album av Cocteau Twins) – ett musikalbum av den brittiska musikgruppen Cocteau Twins, utgivet 1983
 Head Over Heels (Poco-album) – ett album av Poco från 1975

Sånger
 Head Over Heels (Abba-låt) – en sång av den svenska popgruppen Abba från 1981
 Head Over Heels (Go-Go's-låt) – en låt från 1984 av The Go-Go's
 Head over Heels (Maria Rådsten-låt) – en sång av Maria Rådsten från 2003
 Head Over Heels (Tears for Fears) – en låt skriven av Roland Orzabal och Curt Smith från den brittiska new wave-gruppen Tears for Fears från 1985

Film 
 Head over Heels – originaltitel på en amerikansk långfilm från 2001, se Störtkär
 Head over Heels – originaltitel på en amerikansk långfilm från 1979, se Chilly Scenes of Winter
 Head over Heels (film, 1937) – en amerikansk film från 1937
 Head over Heels (film, 1922) – en amerikansk film från 1922
Lycksalighetspartiet

Lycksalighetspartiet (Saadet Partisi, SP) är den politiska grenen av den turkiska Millî Görüş-rörelsen.

Partiledare är Recai Kutan men den mest kände frontfiguren är den tidigare turkiske ministerpresidenten Necmettin Erbakan. Partiets tidning heter Milli Gazete.

Historia 

Andra halvan av 1990-talet var en turbulent period i turkisk politik. Politiska partier, byggda på muslimska värderingar, förbjöds gång efter annan. 1996 förbjöds Välfärdspartiet, vars medlemmar snart organiserade sig i Dygdpartiet, som sin tur förbjöds att verka 1999. Detta partis medlemmar delades då i två grupper: 
 Rättvise- och utvecklingspartiet, som ville förena islamska värderingar med ett sekulärt demokratiskt system.
 Traditionalisterna bildade den 20 juli 2001 ett nytt parti som omedelbart förbjöds.

De sistnämnda bildade redan dagen därpå (den 21 juli) Lycksalighetspartiet, som dock aldrig har uppnått något större väljarstöd.
I parlamentsvalet den 3 november 2002 fick man bara 2,5 % av rösterna och misslyckades med att ta sig över 10%-spärren till nationalförsamlingen.

I kommunalvalen den 29 mars 2004 gick man dock framåt. Lycksalighetspartiet erövrade då omkring 4 % av rösterna och tog plats i tolv fullmäktigeförsamlingar.

De nationella valen, den 22 juli 2007 blev ett nytt misslyckande. Man fick då 817 843 röster (2,34 %) - en minskning med 0,15 %.

Politiska partier i Turkiet
Politiska partier bildade 2001
Konservativa partier
Rumpo

Rumpo är en by () i Estland. Den ligger på Ormsö som ligger utanför landets västkust, i Ormsö kommun och landskapet Läänemaa, 98 kilometer sydväst om huvudstaden Tallinn. Byn hade 23 invånare år 2011. 

Rumpo ligger vid Ormsös södra kust mot Moonsund (). På byns marker ligger udden Rumpnäset som är Ormsös sydspets och skiljer Hulloviken i öster från Svibyviken i väster. Till byn hör även den lilla skärgård som ligger i Hulloviken, till exempel öarna Pasja, Tälmen, Norrsanken, Sunnansanken, Storstensgrundet, Aborrgrundet och Gutagrunden. Rumpo ligger cirka 2 km sydöst om Ormsö kommuns centralort Hullo och cirka 2 km sydväst om öns färjeläge Sviby.

Rumpo ligger på Ormsö som jämte Nuckö traditionellt har varit centrum för estlandssvenskarna. Ortnamnen på Ormsö minner om estlandssvenskarnas historia. Det estlandssvenska uttalet av byns namn är romp. Ormsö avfolkades nästan helt under andra världskriget när flertalet estlandssvenskar flydde till Sverige.

Källor 

Orter i Läänemaa
Byar i Estland
Ormsö kommun
Rälby

Rälby är en by () i Estland. Den ligger på Ormsö som ligger utanför landets västkust, i Ormsö kommun och landskapet Läänemaa, 95 kilometer sydväst om huvudstaden Tallinn. Byn hade 19 invånare år 2011. 

Rälby ligger utmed Ormsö norra kust mot Rälbyviken och Östersjön. Rälbyviken är tudelad; Rännan i väster och Austurvike i öster. Däremellan ligger udden Klubba. Byn angränsar till Borrby i väster, Sviby i söder och Diby i öster. Rälby ligger cirka 3 km nordväst om Ormsö kommuns centralort Hullo.

Rälby ligger på Ormsö som jämte Nuckö traditionellt har varit centrum för estlandssvenskarna. Det estlandssvenska uttalet av bynamnet är rälbe. Ortnamnen på Ormsö minner om estlandssvenskarnas historia. Ormsö avfolkades nästan helt under andra världskriget när flertalet estlandssvenskar flydde till Sverige. Åren 1977–1997 var byns officiella namn Rälbi.

Galleri

Källor 

Orter i Läänemaa
Byar i Estland
Ormsö kommun
José María Carreño

José María Carreño, född 1792, död 1849, var verkställande samt senare även reell president i Venezuela.

Carreño är känd för att ha lånat ut sin tröja till Simón Bolívar, precis efter dennes död. Han var också frimurare av 30:e graden.

 

Personer i Venezuela under 1800-talet
Födda 1792
Avlidna 1849
Venezuelas presidenter
Män
Röicks

Röicks (, estlandssvenskt uttal: räike) är en by och den historiska centralorten i Röicks socken på norra Dagö i västra Estland. Byn ligger i Dagö kommun och landskapet Hiiumaa (Dagö), 137 km sydväst om huvudstaden Tallinn och 15 km väst om residensstaden Kärrdal. Röicks hade 38 invånare år 2011.

Röicks var estlandssvenskarnas centrum på Dagö och före 1781 fanns här omkring 80 svenska gårdar. Röicks är känd sedan 1453 under namnet Renke och bestod av flera bydelar, utanför huvudbyn låg Utanbyn i norr, Bakbyn i väster vid havet och Buskbyn () i söder. Estlandssvenskarna hade sedan medeltiden en privilegierad ställning. Den så kallade svenskrätten garanterade dem en bättre juridisk position och en lägre beskattning. Trots motstånd från estlandssvenskarna försämrades villkoren under 1600- och 1700-talet. Motståndet ledde slutligen till att godsherren på Hohenholm sa upp sin "tredskande" bönder år 1781. De svenska bönderna under Hohenholm som också var majoriteten av estlandssvenskarna i Röicks socken deporterades därefter på Katarina II:s befallning till Gammelsvenskby i nuvarande Ukraina. Endast de omkring 60 svenskar som räknades till prästbönderna fanns kvar i Röicks och de nyinflyttade esterna började kalla de södra och västra delarna mot havet för Rootsi, vilket betyder Sverige på estniska. Sedermera bröts denna bydel ur Röicks och kallas än idag Rootsi på moderna estländska kartor. 

Söder om Röicks by ligger kyrkbyn Pihla där Röicks kyrka (Reigi Jeesuse kirik) är belägen. Församlingen bildades 1627 av Johannes Rudbeckius, biskop i Västerås. Dagens stenkyrka byggdes mellan 1799 och 1802 och är belägen ungefär där den historiska gränsen gick för den svensktalande delen av Röicks socken i norr. I kyrkan hölls gudstjänst på svenska fram till 1830 och svensk konfirmationsundervisning gavs fram till 1863. Fyra kilometer sydväst om Röicks ligger småköpingen () Hohenholm () som var centralort i Kõrgessaare kommun till 2012 då Dagö kommun bildades i samband med en kommunsammanslagning. På Röicks nordvästra utmarker ligger udden Kootsaare poolsaar som skjuter ut i Östersjön. Udden skiljer bukten Meelste laht i nordost från viken Reigi laht i sydväst.

Källor

Noter 

Orter i Hiiumaa
Byar i Estland
Skåtanäs

Skåtanäs () är en by i Nuckö kommun i Läänemaa i västra Estland, 85 km sydväst om huvudstaden Tallinn och 5 km norr om länshuvudstaden Hapsal. Den hade 26 invånare år 2011. 

Skåtanäs ligger i det område som traditionellt har varit bebott av estlandssvenskar och även det svenska namnet på byn är officiellt. Skåtanäs ligger på Estlands västkust mot Östersjön på den platta och låglänta halvön Nuckös södra del. Norr om byn ligger kommunens administrativa centrum Birkas och västerut ligger Österby. Söder om Skåtanäs ligger Hapsalviken vars inre del också kallas Skåtabo groppa (). 

Skåtanäs herrgård har anor från 1600-talet.

Källor 

Orter i Läänemaa
Tahu

Tahu kan syfta på:

Skåtanäs (), by i Estland
Tahu (Nepal), by i Nepal
Tahu (socken i Kina)
Nairobifloden

Nairobifloden (engelska: Nairobi River) är huvudfåran i ett stort system av bäckar och åar som flyter genom provinsen Nairobi i Kenya och mynnar ut i Athifloden. Hela flodsystemet är kraftigt förorenat av jordbruk, avlopp och industrier.

Ett Unep-projekt för att förbättra vattenkvaliteten i floden inleddes 1999.

Biflöden
Större flöden i flodkomplexet, från norr till söder:
Ruirufloden
Kamitifloden
Rui Ruaka
Karurafloden
Gitathurufloden
Matharefloden
Nairobifloden
Kirichwa
Motoine-Ngong-floden

Se även
Nairobifloden i Östprovinsen

Externa länkar
Unep: Nairobi river basin programme

Källor

Vattendrag i Kenya
Athiflodens avrinningsområde
Spithamn

Spithamn () är en by () i Lääne-Nigula kommun i landskapet Läänemaa i nordvästra Estland. Byn beboddes fram till andra världskriget av estlandssvenskar. Åren 1992-2017 ingick byn i Nuckö kommun.

Geografi
Byn ligger på estländska fastlandets nordvästudde, Spithamnsudden. Sydväst om udden ligger Derhamnsviken och byn Derhamn. Öster om udden breder Spithamnsviken ut sig med långsträckta sandstränder. Området är platt och ligger endast ett par meter över havet, de högsta punkterna i byn är före detta sovjetiska bunkrar som är täckta med gräs. Skogen består främst av furu och gran, men även lövträd förekommer. Innanför Spithamnsviken ligger våtmarker, däribland sjöarna Flyvae, Spithamnsträske () och Allikajärv. Öster om Spithamn ligger byarna Peraküla, Strandbyn och Neve och söderut utmed landsvägen ligger Bergsbyn. Utanför Spithamn, ensligt beläget ute i Östersjön, ligger ön Odensholm.

Historia 
Byn tömdes på sin befolkning under andra världskriget. Efter Sovjetunionens fall öppnades det före detta militärområdet åter för civilpersoner. I och med en landreform som den estniska staten genomförde på 1990-talet fick utflyttade estlandssvenskar och dess ättlingar tillbaka mark som varit i deras släkts ägo i Spithamn innan andra världskriget. En del har sålt sin mark eller tagit estniska statsobligationer som ersättning, andra har behållit marken och bebyggt den med hus. De flesta ursprungliga hus revs av Sovjetunionen i samband med att området blev en gränszon som var militärområde under perioden 1945–1992. Det återstår fortfarande ruiner ifrån dessa sovjetiska anläggningar i Spithamn.
 
Befolkningen idag är en blandning av estlandssvenskar och ester och området är officiellt tvåspråkigt sedan 1997 med bland annat vägskyltar på både estniska och svenska som i övriga delar av Nuckö kommun.

Fram till andra världskrigets slut bedrev estlandssvenskarna delvis jordbruk samt byggde båtar av lokalt timmer.

Bilder

Källor 

Nuckö kommun
Orter i Läänemaa
Byar i Estland
Storbyn

Storbyn kan syfta på:

Storbyn, Lilla Rågö – en by på Lilla Rågö i Estland, (estniska: Suurküla)
Storbyn, Stora Rågö – en by på Stora Rågö i Estland, (estniska: Suurküla)
Storbyn, Nargö – en by på Nargö i Estland, också känd som Söderbyn, (estniska: Suurküla eller Lõunaküla)
Storbyn, Hudiksvalls kommun - en småort i Hudiksvalls kommun
Suurküla

Suurküla (Storby) kan syfta på:

 Suurküla, Harjumaa – en by i Lääne-Harju kommun i Estland
 Suurküla, Põlvamaa – en by i Laheda kommun i Estland
 Suurküla, Raplamaa – en by i  Märjamaa kommun i Estland
 Suurküla – en by på Lilla Rågö i Estland, se Storbyn, Lilla Rågö
 Suurküla – en by på Stora Rågö i Estland, se Storbyn, Stora Rågö
 Suurküla – en by på Nargö i Estland, se  Storbyn, Nargö
Alparslan Türkeş

Alparslan Türkeş var en turkisk militär och nationalistpolitiker.

Han föddes den 25 november 1917 i Nicosia, Cypern som "Ali Arslan".
Pseudonymen "Alparslan Türkeş" förvärvade han under sin militära bana och antog det som officiellt namn efter 1934.

Türkeş blev känd som överste och talesman för den militärjunta som den 27 maj 1960 störtade, och senare även avrättade, den dåvarande premiärministern Adnan Menderes. Alparslan Türkeş kom själv att sparkas efter en intern maktkamp inom juntan och valdes senare till partiledare för Republikanska Nationella Jordbrukarpartiet (CKMP). 
1965 publicerade Türkeş en politisk skrift, kallad De nio ljusens doktrin, i vilken han lyfte fram nio grundläggande principer som grund för partiets nationalistiska ideologi:
nationalism
idealism:
moralism
societalism
vetenskaplighet
självständighet
landsbygdsförankring
framåtskridande och populism
industrialism & teknologi

1969 bytte CKMP namn till Nationalistiska aktionspartiet (MHP). 

Han dog den 4 april 1997 i Ankara. 

Turkiska militärer
Turkiska politiker under 1900-talet
Personer från Nicosia
Födda 1917
Avlidna 1997
Män
Hundra år av tillväxt

Hundra år av tillväxt är en bok skriven av Per T. Ohlsson och utgiven 1994 av Brombergs bokförlag.

Titeln syftar på tiden mellan år 1870 och 1970, då Sverige kraftigt ökade sin ekonomiska tillväxt och gick från ett av Europas fattigaste länder till ett av de rikaste i världen. Det som Ohlsson anser lade grunden för denna snabba utveckling var liberala reformer som genomdrevs av politiker som Johan August Gripenstedt, Sveriges finansminister 1856-1866, då bland annat frihandel och näringsfrihet infördes.

Politisk litteratur
Litteratur 1994
Svensktoppen 1971



Årets Svensktoppsmelodier 1971

Externa länkar
 Svensktoppen 1971

1971 i Sverige
Musikåret 1971
1971
Radioåret 1971
Källvik

Källvik kan havse:

Källvik, Pargas – en by i Pargas
Källvik, Västerviks kommun – en by och tidigare brunnsort nära Loftahammar i Västerviks kommun, Kalmar län
Boomkatalog.One

Boomkatalog.One är den amerikanska danspopduon Boomkats debutalbum, släppt 2003.

Låtlista
"Yo!Verture" - 2:24
"The Wreckoning" - 3:09
"Now Understand This" - 3:10
"Wastin' My Time" - 3:49
"Move On" - 3:51
"B4 It's 2 L8" - 4:13
"Know Me" - 3:29
"Daydreamin'" - 3:53
"Crazylove" - 3:41
"Look at All the People" - 5:12
"Bein' Bad" - 4:17
"What U Do 2 Me" - 3:50
"Answers" - 3:59
"Left Side/Right Side" - 4:23

Amerikanska musikalbum
Musikalbum 2003
Duveds linbana

Duveds linbana är en kopplingsbar sexstolslift i Duved, tillhörande Åre skidområde. Lifttypen i sig kallas bubbellift, genom att dess stolar är utrustade med huvar (för ökad komfort vid exempelvis nederbörd och vindavkylning). Den byggdes år 1998 av Leitner Ropeways, och blev Nordens andra bubbellift (efter den fyrsitsiga i Kläppen, Sälen, från 1989).

Duveds linbana ingick i den stora förnyelsen av Duveds centrala liftsystem 1998, där 65 miljoner kronor satsades (80 miljoner i 2013 års penningvärde). Den blev dragen i den fullständiga sträckan som dess fyra föregående/ersatta liftar (däribland Duveds första, fast tvåstolslift, från 1964) anslöt till i två delsträckor. Till detta anlades en ny längre backe, plus att en befintlig breddades.

När Duveds linbana är stängd hålls dess vajer i lätt/långsam rörelse så att liften inte ska frosta fast vid toppen, eftersom det även där kan bli isigt emellanåt (men inte på långa vägar som uppe på Åreskutan). Duveds linbana har dock en avvikande/"fel" teknisk funktionsdetalj gentemot alla andra stolliftar; normalt sett skall endast ett vindvarningslarm ljuda på stolliftar när vindbyhastigheten någonstans på liften når 16 m/s eller högre – men istället nödstoppas Duveds linbana automatiskt (och om detta börjar upprepas ofta brukar liften beslutas att stänga oavsett om dess stolar gungar riskabelt eller ej, detta för att det orsakar för många driftstörningar/stopp).

Teknisk data 
Längd: 1 568 m
Max hastighet: 5 m/s
Max kapacitet: 2 800 pers/tim
Fallhöjd: 358 m
Antal stolar: 85 st
Antal stolpar: 19 st
Vajerdiameter: 46 mm
Driveffekt: 525 kW (startmotor: 693 kW), hjälpmotor 126 kW

Se även 
Sadelexpressen
Tegefjäll
Åre

Externa länkar 
Remontees-Mecaniques (franska)

Skidliftar i Åres skidområde
Vippal

Vippal (, ) är en by () i Lääne-Harju kommun i landskapet Harjumaa i nordvästra Estland. Den ligger vid Finska viken, 54 km sydväst om huvudstaden Tallinn. Byn hade 29 invånare år 2011. Vippal var en egen kommun 1866-1939 och tillhörde Padis kommun 1992-2017.

Geografi 
Vippal ligger 14 km sydväst om centralorten Paldiski. Inom dagens bygränser ligger även den tidigare byn Tammes () som före 1810 hade en stor estlandssvensk befolkning. Nordöst om byn ligger Rågöarna som skiljs från fastlandet av Västersundet (Kurske väin). Vippal angränsar till byarna Näsbyn i väst, Päts och Vilivalla i öst och Ängesbyn i söder. Vippalån rinner genom byn och mynnar i Finska viken.

Etymologi 
Det estniska namnet, Vihterpalu, är det ursprungliga och det är sammansatt av växtnamnet vihter (getapel på svenska) och palu (hed).

Estlandssvenskar 
Vippal ligger i en trakt som sedan medeltiden bebotts av estlandssvenskar och det estlandssvenska uttalet av byns namn är vippal, vipple. Godsherren i Vippal inrättade en ambulerande skola 1849 där det undervisades på både svenska och estniska. Undervisningen på svenska upphörde 1880 då den nya läraren inte kunde svenska. År 1919 återupptogs svenskundervisningen. Efter en privat insamling uppfördes 1935 ett skolhus i Vippal som blev samlingslokal för alla svenskar i trakten, vilka enligt folkräkningen 1934 uppgick till 188 (20% av Vippals kommuns befolkning). Nästan alla estlandssvenskar flydde till Sverige i samband med andra världskriget.

Herrgården 
Herrgården i Vippal har anor från 1500-talet. År 1622 donerade Gustav II Adolf herrgården och Padis kloster till den tysk-baltiska adelsmannen Thomas von Ramm. Herrgården var i släkten Ramms ägo fram till 1919 då den nationaliserades. Nuvarande byggnad är från 1820-talet och är byggd i nyklassisistisk stil.

Källor 

Lääne-Harju kommun
Byar i Estland
Orter i Harjumaa
Ölbäck

Ölbäck kan syfta på:

 Ölbäck, Estland – en by i Nuckö kommun
 Ölbäck, Gotland – ett naturreservat på Gotland
SEP

SEP eller Sep kan syfta på:

 SEP – en filosofisk online-encyklopedi, se Stanford Encyclopedia of Philosophy
SEP (fordon) – en familj av bepansrade terrängfordon
SEP (sjukvård) – studerar känselinflödet från valda perifera nerver till hjärnan
 Sep (artist) – en svensk artist
Future Rapid Effect System

Future Rapid Effect System är ett projekt som syftar till att modernisera delar av den brittiska armén. Syftet är att byta ut en del äldre fordon som går under följande beskrivningar: Saxon wheeled APC, tracked FV432, CVR(T)-fordon. Ett av villkoren för de förslag som läggs fram, är att fordonen måste gå att transportera med ett mindre flygplan. Följande tillverkare har blivit uttagna för ytterligare prövningar innan slutlig beställning:

Boxer MRAV från Artec.
Piranha V från General Dynamics UK.
VBCI, från Nexter (Renault).

Storbritanniens armé
General Dynamics
Boxer MRAV

Boxer MRAV är ett pansarfordon tillverkat av ARTEC GmbH (ARmoured vehicle TEChnology). Detta fordon är en av slutkandidaterna till Future Rapid Effect System.

Stridsfordon
Rheinmetall
Lengertz litteraturpris

Lengertz litteraturpris är ett årligt litterärt pris som utdelas av Skånes hembygdsförbund till en högt förtjänt skånsk hembygdsförfattare. Priset har, tillsammans med Lengertz konstpris, utdelats sedan 1967 ur den kulturfond som instiftades av författaren och antikvariatsinnehavaren William Lengertz.

Pristagare 

1967 – Selma Frode-Kristensen
1968 – Nils Ludvig Olsson
1969 – Per-Edvin Sköld
1970 – Christer Persson
1971 – Ivar Johansson
1972 – Einar Bager
1973 – Ingemar Ingers
1974 – Erik Forslid
1975 – Gertrud Ingers
1976 – Ove Torgny
1977 – Thorsten Andersson och Gunnar Lindbom
1978 – Ernst Frostin
1979 – Jan Davidsson
1980 – Sven Åke Rosenberg
1981 – Siegrun Fernlund
1982 – Thomas Löfström
1983 – Bror Malmsten
1984 – Egon Paulsson
1985 – John Tomenius
1986 – Nils Palmborg
1987 – Ingvar Holm
1988 – Acke Eriksson
1989 – Jan Moen 
1990 – Gösta Johannesson
1991 – Jacques Werup 
1992 – Ingen utdelning
1993 – Carl Fredrik Olsson 
1994 – Lena Alebo 
1995 – Leif Carserud
1996 – Alf Åberg
1997 – Tyke Tykesson och Björn Magnusson Staaf
1998 – Sten Skansjö
1999 – Kenth Olsson
2000 – Lars Magnar Enoksen för Skånska runstenar
2001 – Nils-Arvid Bringéus för Gästgiveriet i Örkelljunga
2002 – Matz Jörgensen och Michael Economou för Utkast till en tröst för landskapet
2003 – Stig T. Karlsson och Björn Ranelid för Minnesbilder från Österlen
2004 – Carita Johansson för Skånska Möllor
2005 – Nils Lewan för Perspektiv på skånska landskap
2006 – Kajsa Bjurklint Rosenblad för Scenografi för ett ståndsmässigt liv. Adelns slottsbyggande i Skåne 1840–1900
2007 – Lena Carlsson för Om tre gårdar på Hven
2008 – Tomas Anagrius för Keramik från Kvidinge. Om krukmakerier i kvidingebygden och Christina Lindvall-Nordin, Skånsk allmogekeramik. Lergods under tre sekler
2009 – Ingvar Bengtsson för Kapet av Skåne
2010 – Tyke Tykesson och Björn Magnusson Staaf för Malmö i skimmer och skugga
2011 – Urban Ekstam och Nils Forshed för Hallands Väderö. Naturen och historien
2012 – Erik Hirschfeld för Fåglarnas Malmö
2013 – Jimmy Juhlin Alftberg för Borgen i Åhus – ett medeltida maktcentrum
2014 – Per Blomberg och Sven Persson för Skånes landskap i förändring
2015 – Alexandra von Schwerin för Den dolda kvinnomakten – 500 år på Skarhults slott
2016 – Tore Jönsson för …som mina förfäder alltid har gjort. Historia kring Agusastugan
2017 – Sven Rosborn för Det medeltida Malmö – Detektivarbeten under mer än ett sekel i en gammal stads historia
2018 – Per Karsten och Andreas Manhag för Peder Winstrup – Historier kring en 1600-talsmumie
2019 – Eva Kjerström Sjölin för Sökandet efter Hildur och sanningen
2020 – Siv Liljeqvist för Sädeskärvarnas tid
2021 – Conny Palmkvist för Sundets röda nejlikor
2022 – Per Gustavsson för Skånesägner

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Skånes hembygdsförbunds webbplats, om litteraturpriset

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1967
Kultur i Skåne
Fjärilsfiskar

Den här artikeln handlar om saltvattensfiskarna. För sötvattenfisken som också kallas "fjärilsfisk", se Pantodon buchholzi.

Fjärilsfiskar (Chaetodontidae) är en familj av saltvattenlevande tropiska fiskar som hittas i Indiska oceanen, Atlanten och Stilla havet. Sammanlagt finns det omkring 128 arter av fjärilsfiskar, alla med en längd mellan 12 och 22 cm. Flera av arterna är populära bland saltvattensakvarister.

Arternas ryggfena har i främre delen 6 till 16 taggar och i bakre delen 15 till 30 mjuka fenstrålar. Vid analfenan förekommer oftast tre taggar och ibland upp till fem samt 14 till 23 mjuka fenstrålar. Stjärtfenans fenstrålar är förgrenade från svansens basis och fenans bakkant är avrundad. Fjärilsfiskar har en liten mun med tänder som liknar en liten borste.

Färgsättningen varierar men de flesta familjemedlemmar är brokiga, har en mörk strimma över ögonen och en mörk fläck på ovansidan som liknar ett öga.

Fjärilsfiskar är aktiva på dagen och de håller sig nära koraller. Födan varierar mellan utskott från nässeldjur och kammaneter (polyper), andra små ryggradslösa djur, fiskrom samt små alger. Några arter äter endast plankton. Hanar och honor bildar vanligen monogama par. Honan lägger äggen i det öppna havet. Nykläckta ungar av några släkten har plattor av benvävnad på huvudet.

Referenser
VBCI

VBCI (förkortning för Véhicule Blindé de Combat d'Infanterie) är ett pansarfordon som tillverkas av Nexter.

Externa länkar

Stridsfordon
Järnskogs församling

Järnskogs församling var en församling i Karlstads stift och i Eda kommun. Församlingen uppgick 2010 i Järnskog-Skillingmarks församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2010 annexförsamling i pastoratet Köla, Järnskog och Skillingmark som till 1879 även omfattade Eda församling. Församlingen uppgick 2010 i Järnskog-Skillingmarks församling.

Kyrkor 
 Järnskogs kyrka

Se även 
 Järnskogs socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Eda kommun
Malma hed

Malma hed eller Malmahed är ett stort öppet sandhedsområde i Malmköping och var åren 1774–1921 mötes- och lägerplats för Södermanlands regemente. Sommaren 1921 lämnade regementet Malma hed för att flytta in i sitt nyuppförda kasernetablissement i Strängnäs. 

1926 köpte Södermanlands Gymnastikförbund stora delar av anläggningen och det första gymnastiklägret för barn hölls året därpå, en verksamhet som kom att fortsätta i 48 år. 

Flera militära byggnader kvarstår på platsen, bland annat den barack som idag inhyser Museet Malmahed. 

Platsen har efter att militären lämnade lägret använts för olika gymnastik- och idrottsläger, frikyrkliga tältmöten, cirkusföreställningar, nöjesfält, utställningar och marknader.

Bilder

Se även
Plevnagården
Museet Malmahed

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Flens kommun
Svenska militära mötesplatser
Malmköping