kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ransäters socken

Ransäters socken i Värmland ingick i Kils härad, ombildades 1949 till Munkfors köping och området är sedan 1971 en del av Munkfors kommun, från 2016 inom Munkfors distrikt och Ransäters distrikt.

Socknens areal var 147,23 kvadratkilometer varav 140,28 land. År 1950 fanns här 5 966 invånare. Tätorten Munkfors samt kyrkbyn Ransäter med sockenkyrkan Ransäters kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1670 genom en utbrytning ur Övre Ulleruds socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ransäters församling och för de borgerliga frågorna bildades Ransäters landskommun. Ur församlingen utbröts 1918 Munkfors församling. Landskommunen ombildades 1949 till Munkfors köping som 1971 ombildades till Munkfors kommun. Församlingen uppgick 2010 i Munkfors-Ransäters församling som 2013 uppgick i Forshaga-Munkfors församling.

1 januari 2016 inrättades distrikten Munkfors och Ransäter, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000 och fick 1918, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kils härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente.

Geografi
Ransäters socken ligger norr om Karlstad kring Klarälven och kring Ransjön i nordväst. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en kuperad skogsbygd med höjder som i Boråshöjden når 357 meter över havet.

Fornlämningar
Endast lösfynd har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1503 Ranesetther och kommer från gården med detta namn. Namnets efterled är säter, 'utmarksäng'. Förleden är troligen ett äldre namn på Ranån, Rann bildat till hronn, 'bölja'.

Befolkningsutveckling

Kända personer från bygden
Tage Erlander
Erik Gustaf Geijer

Se även
 Ransäters församling
 Folkets hus, Skansen

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Ransäters hembygdsförening

Socknar i Kils härad
Indelningar i Munkfors kommun
Alexander Payne

Constantine Alexander Payne, född 10 februari 1961 i Omaha i Nebraska, är en amerikansk filmregissör, manusförfattare och filmproducent.

2004 vann Alexander Payne, tillsammans med Jim Taylor, en Oscar för bästa manus efter förlaga, för filmen Sideways. 2011 vann han en Golden Globe för Bästa film för The Descendants. Två gånger har han nominerats till Guldpalmen, 2002 för About Schmidt och 2013 för Nebraska.

Mellan 2003 och 2006 var han gift med skådespelaren Sandra Oh.

Filmografi 
 (manus och regi)
 (manus och regi)
 (manus)
 (manus och regi)
 (manus och regi)
 (produktion)
 (manus och regi, delen "14e arrondissement")
 (produktion)
 (manus)
 (produktion)
 (produktion)
 (manus, regi och produktion)
 (produktion)
 (manus och regi)
 (produktion)
 (manus, regi och produktion)
 (regi)

Referenser

Externa länkar 

Män
Födda 1961
Levande personer
Personer från Omaha
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska manusförfattare under 1900-talet
Amerikanska manusförfattare under 2000-talet
Amerikanska filmproducenter
Oscar för bästa manus efter förlaga
Alumner från UCLA School of Theater, Film and Television
Djerba-Zarzis internationella flygplats

Djerba-Zarzis internationella flygplats (franska: Aéroport international de Djerba-Zarzis, arabiska: مطار جربة جرجيس الدولي), IATA-kod: DJE ICAO-kod: DTTJ, är den största flygplatsen på ön Djerba i Tunisien.

Destinationer 
Flygbolag som flyger till Djerba-Zarzis
 Austrian Airlines
 Alitalia
 Aigle Azur
 City Airline
 Czech Airlines
 Corsair
 Croatia Airlines
 Condor
 Europe Airpost
 Edelweiss Airlines
 Ficher Air
 Jetairfly
 Karthago
 Luxair
 LOT
 Martinair
 Thomas Cook
 Nouvelair Tunisie
 SWISS
 Transavia
 Tunisair
 TNT Airways
 Travel Service
 Tyrolean
 XL Airways France

Externa länkar 
 Djerba Airport (på engelska)

Flygplatser i Tunisien
Nasreddin hodja

Nasreddin hodja är en skämtfigur i den turkiska folklitteraturen. En mängd anekdoter och lustiga berättelser handlar om honom; till största delen är de turkiska, men somliga är hämtade utifrån. Berättelserna om Nasreddin har senare överförts till arabiska och Nasreddin har sammansmält med den motsvarande arabiska figuren Djuha. I dag berättas historierna om honom i hela Främre Orienten.

Huruvida Nasreddin hodja ursprungligen är en historisk figur är oklart, men han uppges ha varit skolmästare (hodja) i Akşehir i Anatolien på Timurs tid, omkring år 1400.

Nasreddin på svenska 
På svenska har flera verk med historier om Nasreddin utkommit, bland annat en sammanställning av Gustaf Noring (Ali Nouri),
en av Fredrik Böök och en av Idries Shah i översättning av Claes Hylinger. 
Den ryske författaren Leonid Solovjev har skrivit en roman i två delar om Nasreddin som är översatt till svenska med titeln Skälmen från Bokhara.

Källor 

Noter

Externa länkar 

Turkiet i skönlitteratur
Litterära figurer
Sentimental (Deborah Cox-låt)

Sentimental är en låt med den kanadensiska R&B-sångerskan Deborah Cox, komponerad av Dallas Austin, Colin Wolfe och henne själv för sitt debutalbum Deborah Cox.

Låten gavs ut som skivans ledande singel den 26 september 1995 och mottog positiv kritik. Det lugna midtempo spåret ingick i Arista Records plan att introducera Cox för musikvärlden med återhållsam sång som endast skulle ge lyssnarna en föraning av sångerskans talang. "Vi ville inte att jag skulle debutera med en låt där jag gjorde en massa sång-akrobatik då risken var stor att det skulle tolkas som jag ville bevisa något." förklarade Cox i en intervju med Jet. "Sentimental" hade stor framgång på USA:s R&B-lista där den klättrade till en 4:e plats. Debutsingeln blev även en massiv radiohit och sålde sammanlagt hela 353,000 kopior i USA. Internationellt blev singeln en stadig grund för sångerskan med topp-30 positioner på de flesta listor den tog sig in på.

Listor

Referenser 

Musiksinglar 1995
Låtar av Deborah Cox
Georges Cochery

Georges Cochery, född 20 mars 1855, död 10 augusti 1914, var en fransk politiker. Han var son till Adolphe Cochery.

Cochery blev deputerad 1885. Han var fem gånger ordförande för budgetutskottet, och bekämpade som sådan ett under Léon Bourgeois regering framlagt förslag om inkomstskatt. Cochery var finansminister i Jules Mélines regering 1896-1898 och i Aristide Briands 1909. Han var deputeradekammarens vicepresident 1898-1902.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Frankrikes finansministrar
Franska politiker under 1800-talet
Födda 1855
Avlidna 1914
Män
Svensk uppslagsbok
Gunnar Wessman (industriman)

Gunnar Wessman, född den 23 september 1928 i Ulricehamn, död den 19 februari 2019 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk civilingenjör och företagsledare. 

Wessman var verkställande direktör för Pharmacia 1980–1984 och dessförinnan för Uddeholm och Perstorp AB.

Utmärkelser och ledamotskap
 Ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien (LIVA 1984)
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL 1975)

Källor 
 
Noter

Svenska företagsledare
Svenska kemiingenjörer
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Personer från Ulricehamn
Födda 1928
Avlidna 2019
Män
Charles-Nicolas Cochin

Charles-Nicolas Cochin, född 22 februari 1715, död 29 april 1790, var en fransk tecknare och kopparstickare.

Cochin var sin tids främste bokillustratör och utförde eller gjorde utkast till omkring 1500 blad, bland annat till upplagor av La Fontaine och Rousseau. Cochin var liksom sin far även en uppskattad dekoratör vid Ludvig XV:s hovfester. Som författare bekämpade han rokokons förlastade stil och bidrog till klassicismens genombrott.

Den så kallade Cochin antikva är ett typsnitt som utformades 1913 efter hans illustrationstexter i koppargravyr. Cochin finns representerad vid bland annat Nationalmuseum.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter 

Representerade vid Nationalmuseum
Franska grafiker
Franska tecknare
Franska konstnärer under 1700-talet
Födda 1715
Avlidna 1790
Män
Svensk uppslagsbok
Half Nelson

Half Nelson är en amerikansk dramafilm från 2006 i regi av Ryan Fleck, skriven av Anna Boden och Ryan Fleck. Medverkar gör bland andra Ryan Gosling, Shareeka Epps och Anthony Mackie. Musiken i filmen gjordes av det kanadensiska bandet Broken Social Scene.

Filmen premiärvisades i samband med Sundance Film Festival. Ryan Gosling blev nominerad för en Oscar i kategorin bästa manliga huvudroll för sin medverkan i filmen.

Handling 
Filmen handlar om en engagerad högstadielärare, Dan Dunne (Ryan Gosling), i Brooklyn. Han ger inspirerande föreläsningar men har privat ett kämpigt liv. Dan begraver sina personliga besvikelser i ett drogmissbruk, men blir en dag påkommen av en elev, Drey (Shareeka Epps).

Medverkande (urval) 
 Ryan Gosling – Dan Dunne
 Shareeka Epps – Drey
 Anthony Mackie – Frank
 Monique Gabriela Curnen – Isabel
 Denis O'Hare – Jimbo

Källor

Externa länkar 
 
 

Amerikanska dramafilmer
Filmer 2006
Brooklyn på film
Forshaga församling

Forshaga församling var en församling i Forshaga kommun i Värmlands län. År 2013 uppgick församlingen i Forshaga-Munkfors församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1 november 1908 ur Grava församling och var till 1 maj 1919 kapellförsamling i ett pastorat med Grava församling. Från 1 maj 1919 till 2013 utgjorde församlingen ett eget pastorat. År 2013 uppgick församlingen i Forshaga-Munkfors församling.

Kyrkor 
 Forshaga kyrka

Se även
Forshaga köping

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Forshaga kommun
Bildanden 1908
Upplösningar 2012
Edvard Hagerup

Edvard Hagerup, född den 9 september 1781 i Kristiansand, död den 29 mars 1853 i Bergen, var en norsk ämbetsman och politiker. 

Hagerup blev student 1797, cand. jur. 1802, assessor i Bergens överrätt 1810, 1822 amtmand i Nordre, 1831 i Søndre Bergenhus Amt och 1834–52 stiftamtmand i Bergen. 

Hagerup var 1. representant för staden Bergen redan på det urtima Stortinget 1814, på vilket han efter sina väljares bestämda anvisning röstade mot föreningen med Sverige, senare 1824, 1827 och 1828. 

Han valdes på de två sistnämnda till president i Lagtinget. 1836 avslog han att inträda i regeringen. Av hans brev och dagböcker är utdrag tryckta i samlingen Breve fra Danske og Norske (Köpenhamn 1876).

Källor 

 

Födda 1781
Avlidna 1853

Norska ämbetsmän
Norska politiker
Män
Grava socken

Grava socken i Värmland ingick i Karlstads härad, ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Grava distrikt.

Socknens areal är 165,04 kvadratkilometer varav 153,06 land (innan utbrytningen av Forshaga köping). År 1933 fanns här 7 751 invånare. Tätorterna Forshaga, Skåre och Älvåker, som är en del av stadsdelen Råtorp i Karlstad samt sockenkyrkan Grava kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Grava församling och för de borgerliga frågorna bildades Grava landskommun. Ur församlingen utbröts 1908 Forshaga församling och ur landskommunen utbröts 1944 Forshaga köping. Den kvarvarande landskommun uppgick 1971 i Karlstads kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Grava, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Karlstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente, Alsters kompani och Värmlands regemente, Kils kompani.

Geografi
Grava socken ligger norr om Karlstad kring Klarälven. Socknen har slättbygd väster om älven i söder och öster om älven i norr noch är i övrigt en skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravfält och en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs 1359 Grawu och kommer från en gård vid kyrkan. Namnet kan komma från ett äldre namn på Gravån, Grava, 'gräva' med syftning på åns nedskurna lopp. Alternativt kan namnet innehålla grava, 'nedskärning' syftande på ett terrängavsnitt eller (fångst)grop.

Befolkningsutveckling

Se även
 Grava församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Karlstads härad
Hammarö socken

Hammarö socken i Värmland ingick i Karlstads härad och ingår från 1971 i Hammarö kommun och utgör från 2016 Hammarö distrikt. 

Socknens areal är 55,20 kvadratkilometer varav 54,15 land. År 2000 fanns här 14 141 invånare. Tätorterna Skoghall och Vidöåsen samt sockenkyrkan Hammarö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hammarö församling och för de borgerliga frågorna bildades Hammarö landskommun. 

Den 1 januari 1934 fördes hemmanet Vidön över från Karlstad landsförsamling.

Landskommunen ombildades 1950 till Hammarö köping som 1971 ombildades till Hammarö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Hammarö, med samma omfattning som socknen och kommunen.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Karlstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Kils kompani.

Geografi
Hammarö socken ligger söder om Karlstad och omfattar Hammarön med kringliggande mindre öar. Socknen är småkuperad och skogrik med stort inslag av tätbebyggelse.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns ett 20-tal gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns tre gravfält och en domarring.  En runsten, Hovlandastenen, har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1296 Hammarö och kommer från ön. Det innehåller hammar, 'stenig höjd, stenbacke'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Hammarö församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Hammarö kommun
Socknar i Karlstads härad
Karlstads socken

Karlstads socken i Värmland ingick i Karlstads härad, uppgick 1934 i Karlstads stad, och området är sedan 1971 en del av Karlstads kommun.

Socknens areal var 46,75 kvadratkilometer land. År 1933 fanns här 3 578 invånare. Delar av Karlstad (Kroppkärr, Våxnäs) och en del av tätorten Alster med Alsters herrgård ligger i den dåvarande socknen. Sockenkyrkan Karlstads domkyrka delades med Karlstads stad och låg i staden och ej i denna socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung under namnet Tingvalla socken. 8 mars 1584 utbröts Karlstads stad och Karlstads stadsförsamling och samtidigt namnändrades socknen till Karlstads socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Karlstads landsförsamling och för de borgerliga frågorna bildades Karlstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1934 i Karlstads stad och församlingen uppgick samtidigt i Karlstads församling. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Karlstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Närkes regemente och Värmlands regemente.

Geografi
Karlstads socken ligger i tre enklaver runt Karlstad norr om Vänern. I den östra återfinns Jäverön, den södra ligger vid Klarälven utlopp på nordvästra delen av Hammarön och i den västra återfinns sandmon Sörmon. Socknen har slättbygd väster om älven i söder och öster om älven i norr och är i övrigt en skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravfält och en fornborg.

Befolkningsutveckling

Se även
 Karlstads landsförsamling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 1 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Karlstads härad
Karlstads landskommun

Karlstads landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Karlstads socken i Karlstads tingslag i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

1934 uppgick landskommunen i Karlstads stad som 1971 ombildades till Karlstads kommun.

Källor

Indelningar i Karlstads kommun

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Värmlands län
Karlstads landsförsamling

Karlstads landsförsamling var en församling i Karlstads stift i nuvarande Karlstads kommun. Församlingen uppgick 1934 i Karlstads församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung under namnet Tingvalla församling. 5 mars 1584 utbröts Karlstads stadsförsamling samtidigt som denna församling namnändrades till Karlstads landsförsamling. 1934 uppgick församlingen i Karlstads församling.

Pastorat
Medeltiden till 5 mars 1584: Moderförsamling i pastoratet Tingvalla, Grava och Hammarö.
5 mars 1584 till 1591: Annexförsamling i pastoratet Karlstads stadsförsamling, Karlstads landsförsamling och Hammarö.
1591 till 1595: Annexförsamling i pastoratet Karlstads stadsförsamling, Karlstads landsförsamling, Grava och Hammarö.
1595 till 7 december 1649: Annexförsamling i pastoratet Karlstads stadsförsamling, Karlstads landsförsamling och Grava.
7 december 1649 till 1933: Annexförsamling i pastoratet Karlstads stadsförsamling och Karlstads landsförsamling.

Befolkningsutveckling

Se även
Karlstads socken

Källor 

Indelningar i Karlstads kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Borgviks socken

Borgviks socken i Värmland ingick i Grums härad och området ingår sedan 1971 i Grums kommun och motsvarar från 2016 Borgviks distrikt.

Socknens areal är 61,35 kvadratkilometer varav 56,23 land. År 2000 fanns här 369 invånare. Det tidigare bruket och kyrkbyn Borgvik samt sockenkyrkan Borgviks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 11 januari 1716 genom en utbrytning ur Grums socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Borgviks församling och för de borgerliga frågorna bildades Borgviks landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Eds landskommun som 1969 uppgick i Grums köping som 1971 ombildades till Grums kommun. Församlingen uppgick 2010 i Ed-Borgviks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Borgvik, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Grums härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Grums kompani.

Geografi
Borgviks socken ligger nordväst om Vänern kring Borgviksälven och norr och väster om Borgvikssjön, innanför Grumsfjärden och söder om Värmeln. Socknen är en kuperad skogsbygd med odlingsbygd vid vattnen.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. En hällkista och rester av fornborgar finns här också.

Namnet
Namnet skrevs 1397 Burwika och avsåg då en kvarn och kommer från bruket och kyrkbyn. Namnet innehåller bor, 'passage mellan eller utmed vatten' och syftar på Borgviksälven.

Befolkningsutveckling

Se även
 Borgviks församling

Referenser

Vidare läsning

Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Borgviks hembygdsförening

Indelningar i Grums kommun
Socknar i Grums härad
Borgviks landskommun

Borgviks landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Borgviks socken i Grums härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Eds landskommun som 1969 uppgick i Grums köping, från 1971 Grums kommun.

Politik

Mandatfördelning i Borgviks landskommun 1942-1946

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Grums kommun
Eds socken, Värmland

Eds socken i Värmland ingick i Grums härad och området ingår sedan 1971 i Grums kommun och motsvarar från 2016 Eds distrikt.

Socknens areal är 91,82 kvadratkilometer varav 90,45 land. År 2000 fanns här 2 200 invånare. Tätorterna Segmon, Slottsbron och en del av Grums samt sockenkyrkan Eds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eds församling och för de borgerliga frågorna bildades Eds landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1969 i Grums köping som 1971 ombildades till Grums kommun. Församlingen uppgick 2010 i Ed-Borgviks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ed, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Grums härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Grums kompani.

Geografi
Eds socken ligger nordväst om Vänern med Vänern (Åsfjorden) i öster och Grumsfjärden i norr. Socknen är slättbygd i öster och kuperad skogsbygd i väster med höjder som i Daltjärnshöjden når 170 meter över havet.

Fornlämningar
Från stenåldern finns hällkistor. Från bronsåldern finns gravrösen i kustlägen. Från järnåldern finns gravfält och tre fornborgar. Vid Slottsbrosundet finns rester av Edholms slott från 1300-talet.

Namnet
Namnet skrevs på 1330-talet Eder, 1440 Edz och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ed, 'passage mellan eller utmed vatten' och syftar på läget mellan två vikar.

Befolkningsutveckling

Se även
 Eds församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Indelningar i Grums kommun
Socknar i Grums härad
Grums socken

Grums socken i Värmland ingick i Grums härad, ombildades 1948 till Grums köping och området ingår sedan 1971 i Grums kommun och motsvarar från 2016 Grums distrikt.

Socknens areal var 174,05 kvadratkilometer varav 156,20 land. År 2000 fanns här 6 430 invånare. Tätorten Grums samt sockenkyrkan Grums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 11 januari 1716 utbröts Borgviks socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Grums församling och för de borgerliga frågorna bildades Grums landskommun. Landskommunen ombildades 1948 till Grums köping som 1971 ombildades till Grums kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Grums, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Grums härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Grums kompani.

Geografi
Grums socken ligger väster om Karlstad kring sjön Långsjön med Vänern i öster, Grumsfjorden i söder, Värmeln i nordväst och Lill-Emsen i nordost. Socknen är odlingsbygd vid vattnen och är i övrigt en skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns drygt 100 gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1331 Gromshäret och är ett bygdenamn med efterleden härad, 'bygd'. Förleden drägg, slam, gyttja syftar på den innersta delen av Grumsfjärden.

Befolkningsutveckling

Se även
 Grums församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Indelningar i Grums kommun
Socknar i Grums härad
Grums landskommun

Grums landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Grums socken i Grums härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

26 maj 1939 inrättades i kommunen Grums municipalsamhälle.
1948 ombildades kommunen och dess municipalsamhälle till Grums köping som 1971 ombildades till Grums kommun.

Politik

Mandatfördelning i Grums landskommun 1938-1946

Källor

Indelningar i Grums kommun

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Värmlands län