kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Benito Juárez

Benito Pablo Juárez García, född 21 mars 1806 i San Pablo Guelatao i Oaxaca, död 18 juli 1872 i Mexico City, var en mexikansk politiker och president 1858, 1861–1863 och 1867–1872. Han var Latinamerikas första indianska president och räknas som en av Mexikos nationalhjältar.

Biografi
Juaréz föddes i en fattig indianfamilj med zapotekursprung. Trots detta lyckades han utbilda sig till advokat 1834. Som ivrig liberal gav han sig in i det politiska livet. Åren 1847–1852 var Juárez guvernör i staten Oaxaca. Han drevs 1853 i landsflykt av diktatorn Antonio López de Santa Anna, men kunde återvända efter revolutionen 1855 då Santa Anna avsattes. Han författade större delen av 1857 års konstitution och blev samma år Ignacio Comonforts vicepresident. Efter en konservativ statskupp 1858 övertog Juárez för en kort tid presidentposten men tvingades under inbördeskriget 1858–1861 att dra sig tillbaka till Veracruz. Där proklamerade han omstörtande antiklerikala lagar, bland annat om kyrkogodsens försäljande. 

År 1861 återvände han till Mexico city och valdes till president. Som president beslutade han att ställa in landets betalningar på statsskulden, vilket ledde till att Frankrike, inledningsvis med Storbritanniens och Spaniens stöd, intervenerade militärt. Efter att Juárez inledningsvis stoppat den franska invasionsarmén vid Puebla 5 maj 1862 tvingades han retirera. Fransmännen installerade 1864 den österrikiske ärkehertigen Maximilian som mexikansk kejsare. Juárez ledde motståndet mot Frankrikes ockupation med regering i Chihuahua 1863–1867. Sedan fransmännen lämnat Mexiko kunde Juárez tillfångata kejsare Maximilian som arkebuseras i Querétaro den 19 juni 1867. 

Trots fortsatt reformvilja väckte Juárezs styre ökat missnöje, och han omvaldes endast med knapp majoritet till president 1871.

Benito Juárez är främst känd för La Reforma, de förändringar i den mexikanska lagstiftningen som gjorde Mexiko till en sekulär stat. Ett av hans mer kända tal innehåller uttalandet "Mellan länder och människor är respekt en förutsättning för fred" (ett citat från den tyska filosofen Immanuel Kant); detta riktat mot vad han menade var en aggressiv utrikespolitik från USA:s sida.

Övrigt 
 Benito Mussolini fick namnet Benito av sina socialistiska föräldrar, för att de beundrade Juárez verk.

Källor 
Nationalencyklopedin, Benito Juárez. (hämtad 2019-11-07)

Noter

Externa länkar

 Mexico's Lincoln: The Ecstasy and Agony of Benito Juarez
 Historical Text Archive: Juarez, Benito, on La Reforma
 Timeline
 Juarez Photos - Planeta.com
Benito Juarez at Find-A-Grave

Mexikos presidenter
Mexikanska politiker under 1800-talet
Födda 1806
Avlidna 1872
Män
Kroatiska försvarsrådet

Kroatiska försvarsrådet (kroatiska: Hrvatsko vijeće obrane) (HVO), var kroatiska republiken Herceg-Bosnas armé under Bosnienkriget (1992-1995). I början av kriget kämpade HVO tillsammans med den bosniska armén (ARBiH) mot serberna, men kom sedan att slåss mot varandra.

HVO belägrade bland annat den östra delen av staden Mostar, som i stort sett förstördes av det kroatiska artilleriet. I april 1994 skrev de kroatiska och bosniska parterna på ett fredsfördrag och beslutade sig för att gå i allians mot de serbiska truppstyrkorna. I augusti 1995, samtidigt som den kroatiska armén inledde sin offensiv (Operation Storm) mot serbiska styrkor i Kroatien och västra Bosnien, började HVO sin egen offensiv mot serberna i södra Bosnien. Med stöd från den bosniska armén intog de flera städer och stod endast ett 30-tal kilometer utanför staden Banja Luka, som var bosnienserbernas huvudstad.

Efter krigsslutet upplöstes HVO genom att gå samman med den bosniska armén.

Bosnienkriget
Mate Boban

Mate Boban, född 1940, död 7 juli 1997, var president i kroatiska republiken Herceg-Bosna och chef över Kroatiska försvarsrådet (HVO) under Bosnienkriget från 1992 till 1995.

Referenser

Kroatiska militärer
Kroatiska politiker
Män
Födda 1940
Avlidna 1997
Mukkajärvi, Övertorneå kommun

Mukkajärvi är en by i nordvästra delen av Övertorneå kommun, vid sjöarna Mukkajärvi och Paskajärvi norr om Jänkisjärvi. 
Byn ligger 148 m ö.h.

Mukka betyder krök eller sväng, järvi betyder sjö. 

Byn grundades under första hälften av 1700-talet av soldaten Lars Larsson Lorf, som var från Alkullen.

Mukkavaara är en bydel som ligger söder om sjön Mukkajärvi, mellan sjön och berget Mukkavaara. (vaara = berg)

Vidare läsning 

Om livet i Mukkavaara berättas av Tyra Helena Lindström i fyra böcker.

Fotnoter 

Orter i Övertorneå kommun
Phoenix (TV-kanal)

Phoenix är en offentligt ägd TV-kanal i Tyskland. Den är ett samarbete mellan ARD och ZDF och har sitt huvudkontor i Bonn. Kanalen visar dokumentärer, reportage, nyheter och diskussionsprogram. 

TV-kanaler i Tyskland
TV-kanaler och TV-stationer startade 1997
Tyskspråkiga TV-kanaler
Sat.1

Sat.1 är en tysk TV-kanal som ingår i ProSiebenSat.1 Media. Den lanserades den 1 januari 1984.

Vid 1990-talets slut hårdbevakade kanalen bland annat Bundesligafotbollen samt sände sport, filmer och TV-serier.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Sat.1
 ProSiebenSat.1 Media AG

TV-kanaler i Tyskland
TV-kanaler och TV-stationer startade 1984
Tyskspråkiga TV-kanaler
Företag i Bayern
Galliumarsenid

Gallium(III)arsenid, galliumarsenid (ofta förkortat GaAs) är en förening av grundämnena gallium (kemisk beteckning 'Ga') och arsenik (kemisk beteckning 'As'). Den är en viktig halvledare och används för att tillverka integrerade kretsar som arbetar i mikrovågsfrekvenser (flera GHz), infraröda lysdioder, laserdioder och solceller.

Tillämpningar

Fördelar med galliumarsenid
Galliumarsenid har några elektroniska egenskaper som gör den bättre än kisel. Den har högre elektronrörlighet, vilket möjliggör drift i så höga frekvenser som 250 GHz. GaAs-kretsar genererar mindre brus när de drivs i höga frekvenser. De kan även användas med hög effekt eftersom de har högre genomslagsspänning än kisel. Dessa egenskaper gör GaAs särskilt lämpat för kretsar i mobiltelefoner, satellitkommunikation, mikrovågslänkar och några radarsystem. GaAs används också vid tillverkningen av Gunndioder, vilka används för att skapa mikrovågor.

Tack vare sin höga kopplingshastighet borde GaAs vara ypperligt lämpat för datorapplikationer, och i slutet av 1980-talet trodde många att mikroelektronikmarknaden skulle skifta från kisel till GaAs. De första som försökte göra övergången till GaAs var superdatortillverkarna Cray Computer Corporation, Convex och Alliant, i ett försök att ligga före den konstant förbättrande CMOS-mikroprocessorerna. Endast Cray lyckades leverera en GaAs-baserad dator i början av 1990-talet men lanseringen misslyckades och företaget gick i konkurs 1995.

Nackdelar med galliumarsenid i förhållande till kisel
Kisel har tre stora fördelar över GaAs. 

För det första är kisel ett mycket vanligt material som är billigt att framställa och enkelt att bearbeta. Kislets större fysiska styrka tillåter tillverkningen av större wafers (~300 mm i diameter jämfört med bara ~150 mm för GaAs).

Den andra fördelen är existensen av kiseldioxid (en av de bästa isolatorerna). Kiseldioxid kan enkelt infogas i kiselbaserade kretsar som då bildar stabila vidhäftande lager mot rent kisel. GaAs bildar inte liknande vidhäftande isolatorlager.

Den tredje och kanske största fördelen med kisel är att hålen rör sig lättare i materialet än i GaAs. Detta möjliggör tillverkningen av snabba P-kanals fälteffekttransistorer som krävs för CMOS-logik. Eftersom GaAs-kretsar saknar en snabb CMOS-struktur har de högre effektförbrukning vilket omöjliggör konkurrens med kisel.

Miljö och säkerhet
Galliumarsenidens toxikologiska egenskaper har inte studerats ingående. Ämnet betraktas dock som väldig toxiskt och cancerframkallande.

Externa länkar 

Galliumföreningar
Arsenikföreningar
Halvledare
Cancerframkallande ämnen
Pelle Jutehammar

Pelle Strindberg Jutehammar, född 10 april 1967 i Stockholm, är en svensk journalist, författare och TV-producent. 

Jutehammar startade 2004 AIK Webbradio (sedermera TV-kanalen AIK Media), för vilken han även var redaktör. Under 2004 var han huvudredaktör för medlemstidningen "AIK-Nytt". Från 2010 var Jutehammar filmproducent hos filmproduktionsbolaget FöretagsTV. 2018/19 gjorde han tillsammans med Melker Becker och Mediabruket dokumentärserien "Bocksagan, vägen mot undergången". Serien premiärsändes på SVT 20 oktober 2019. Jutehammar har även arbetat som frilansjournalist åt bland annat Aftonbladet, Falu-Kuriren, Södra Dalarnes Tidning och Mitt i Stockholm.

Han är medförfattare till böckerna Sveriges mörka hemligheter (Pennan & Svärdet, 2021) och "Stockholms mörka hemligheter" (Pennan & Svärdet, 2022).

Referenser

Externa länkar
AIK Media hos AIK Fotboll

Födda 1967
Svenska journalister under 1900-talet
Personal i AIK Fotboll
Män
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Journalister från Stockholm
Svenska författare
Pingstkyrkan, Linköping

Pingstkyrkan är en kyrkobyggnad i Linköping. Kyrkan tillhör Sionförsamlingen i Linköping.

Instrument
Den nuvarande orgeln flyttades 1984 till kyrkan från Grenholms gods, Vånga. Orgeln var byggd 1954 av Bruno Christensen & Sønner, Tinglev, Danmark. Orgeln är mekanisk. 2015 flyttades orgeln till Nya Slottet Bjärka-Säby.

Referenser 
Pingstkyrkan i Linköping

Kyrkobyggnader i Linköping
Svensk frikyrkorörelse
Linköping
Gunnar Stenfors

Gunnar Stenfors, kallad "Stena" bland vännerna, född 23 februari 1903 i Åbo, död 6 juni 1955 i Kolari, hörde till den finska skideliten i utförsskidåkning under 1930-talet. Han deltog bland annat i världsmästerskapen i alpin skidsport i Zakopane 1939. "Stena" deltog år 1937 i de första finländska mästerskapen i alpin skidåkning, och placerade sig på en tredje plats. "Stena" var pionjär i fjällskidning och ledde kurser också på Yllästunturi i Äkäslompolo, då en liten by, idag ett av Finska Lapplands största skidcentra. Här byggde han också den fjällstuga som fortfarande fungerar som pensionat och lägergård och bland Lapplandsvänner är känd som Stena. 

Gunnar Stenfors hedrades 1949 av Suomen Latu med titeln Ikäsusi nr. 2. Kolari kommun gav honom titeln "Ylläs Stormästare" år 1953. Gunnar ”Stena” Stenfors minnesplakett hittar man på Kesänkifjällets södra topp.

Referenser 

Finländska alpina skidåkare
Idrottare från Åbo
Födda 1903
Avlidna 1955
Män
Socialterapi

Socialterapi är en arbetsmetod och ett förhållningssätt i arbete med vuxna som anses vara i behov av själslig vård. Metoden bygger på den antroposofiska läran som grundades av Rudolf Steiner. Metoden betonar stabilitet, förutsägbarhet och hanterbarhet vilket sägs uppnås genom fasta rutiner, planering och fokus på årstidernas växling. 

Socialterapin praktiseras i de socialterapeutiska arbets- och livsgemenskaperna, såsom vissa verkstäder och gruppbostäder.

Socialterapin och läkepedagogiken är spridda över världen i ett fyrtiotal länder med några hundra verksamheter.
Socialterapin i Sverige har vuxit fram ur läkepedagogiken som initierades 1935 då initiativet togs till den första läkepedagogiska verksamheten i Sverige, Mikaelsgården i Järna.

Se även
 Camphill
 Waldorfpedagogik

Externa länkar 
 Svenska Förbundet för Läkepedagogik och Socialterapi
 Antroposofiskt Infocenter
 Mikaelgården

Källor

Antroposofisk omsorg
Rosendalen

Rosendalen, bulgariska Розова долина, Rozova dolina, ligger i Bulgarien i området nära Kazanlăk, och där har man odlat rosor i över 300 år.

Externa länkar
Diaporama of the rose of bulgaria Valley

Bulgariens geografi
Svenska låtar

Svenska låtar är en omfattande samling av svensk folkmusik. Verket består av 24 delar med cirka 8 000 nummer. En tiondel är vokal musik, majoriteten av låtarna är instrumentala, främst polskor och valser. Svenska låtar har av Gunnar Ternhag betecknats som "svensk folkmusiks största och viktigaste källpublikation".

Uppläggningen på Svenska låtar följer den plan som Folkmusikkommissionens sekreterare Nils Andersson utarbetade och som vidarefördes av hans medarbetare Olof Andersson, Åhus, som tog över som redaktör efter Nils Anderssons plötsliga bortgång 1921. Då var det första bandet av Svenska låtar ännu inte publicerat, men Nils Anderssons namn kom att stå som redaktör för hela utgåvan. Till skillnad från en del andra folkmusikutgåvor är Svenska låtar uppbyggd utifrån de enskilda spelmännen och sångarnas repertoarer. Dessa har i sin tur ordnats sockenvis och därefter sammanställts landskapsvis. Första delen utkom 1922 (Dalarna), den sista delen utkom 1940 (Skåne). Samtliga landskap i Sverige är inte representerade: Gotland saknas - där fanns redan August Fredins utgåva Gotlandstoner - men även de nordligaste landskapen ägnades inga häften. Svenska låtar återutgavs i början av 1970-talet och sedan början av 2000-talet har Svenskt visarkiv återkommande omtryckt verket.

Svenska låtar omfattar endast en liten del av hela Folkmusikkommissionens samling. I många fall har låtar och visor redigerats i större eller mindre omfattning. Bakgrundsmaterialet finns sedan 2007 tillgängligt via en webbpresentation.

Delar i Svenska låtar 
 Svenska låtar Dalarna, Häfte 1, 1922 Libris 1313634
 Svenska låtar Dalarna, Häfte 2, 1923 Libris 1313635
 Svenska låtar Dalarna, Häfte 3, 1924 Libris 1313636
 Svenska låtar Dalarna, Häfte 4, 1926 Libris 1313618
 Svenska låtar Jämtland och Härjedalen, Häfte 1, 1926 Libris 1313630
 Svenska låtar Jämtland och Härjedalen, Häfte 2, 1927 Libris 1313631
 Svenska låtar Medelpad, 1928 Libris 1313632
 Svenska låtar Hälsingland och Gästrikland, Häfte 1, 1928 Libris 1313628
 Svenska låtar Hälsingland och Gästrikland, Häfte 2, 1929 Libris 1313629
 Svenska låtar Värmland, 1930 Libris 1313633
 Svenska låtar Dalsland,  1931 Libris 1313620
 Svenska låtar Bohuslän och Halland, 1931 Libris 1313619
 Svenska låtar Västergötland, 1932 Libris 1313625
 Svenska låtar Västmanland, 1933 Libris 1313626
 Svenska låtar Närke, 1933 Libris 1313621
 Svenska låtar Uppland, 1934 Libris 1313624
 Svenska låtar Södermanland, 1934 Libris 1313623
 Svenska låtar Småland, Öland och Blekinge, 1935 Libris 1313622
 Svenska låtar Östergötland, Häfte 1, 1936 Libris 1313637
 Svenska låtar Östergötland, Häfte 2, 1936 Libris 1313641
 Svenska låtar Skåne, Häfte 1, 1937 Libris 1313627
 Svenska låtar Skåne, Häfte 2, 1938 Libris 1313638
 Svenska låtar Skåne, Häfte 3, 1939 Libris 1313639
 Svenska låtar Skåne, Häfte 4, 1940 Libris 1313640

Referenser

Externa länkar
Publikationer från Svenskt visarkiv Andersson, Nils: Svenska Låtar, alla 24 delar
Musik från Svenska låtar i noter och midi, Folkwiki
Folkkommissionens samlingar

Kultur i Sverige
Folkmusik
Svensk folkmusik
Lennart Schön

Nils Lennart Bertil Schön, född 29 juni 1946 i Jönköping, död 6 januari 2016 i Lund, var professor i ekonomisk historia vid Lunds universitet. Han har bland annat skrivit boken En modern svensk ekonomisk historia där han behandlar tillväxt och omvandling av ekonomin under de två senaste seklen i Sverige. Han invaldes 2010 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien.

Hans bok En modern svensk ekonomisk historia: tillväxt och omvandling under två sekel som utkom första gången 2000 och därefter i flera upplagor är ett standardverk på ekonomisk-historiska utbildningar i Sverige.

Lennart Schön är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Externa länkar

Referenser 

Svenska professorer i ekonomisk historia
Svenska ekonomhistoriker
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Forskare från Jönköping
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1946
Avlidna 2016
Män
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Naum

Naum är kyrkbyn i Naums socken, i Vara kommun i Västergötland.

I Naum finns Naums kyrka och fanns gästgiveri och tingsställe (dessa båda låg söder om kyrkan), samt galgbacke och doktor. Den sista doktorn hette Grenander och bodde på gården Västtorp. Vidare fanns även ett apotek, som låg på gården Karstorp. Allt detta flyttade senare till Vara, efter att järnvägen dragits genom denna ort. 

I själva byn Naum låg gårdarna Hofmansgården, Jutagården, Dränggården, Ödegården samt Östergården och Västergården. Västergården var där som gästgiveriet fanns samt även tingsstället. Naum ligger placerat på den gamla vägen från Lödöse upp till Skara och vidare norrut.

Själva byn splittrades upp i samband med skiftena i Sverige.

Orter i Vara kommun
Förlovat land

Förlovat land är den svenske artisten Ola Magnells tionde album, utgivet på CD 1993.

Låtlista
Alla låtar är skrivna av Ola Magnell.
"Ett hus" – 3:52
"Johanna (i skuggan av Stockholm)" – 5:31
"Kom till min sjö" – 4:44
"I denna vackra värld" – 4:27
"Fåfängans natt" – 4:13
"Staffans lykta" – 4:18
"Förlovat land" – 4:03
"Bränt ljus" – 5:22
"Messias" – 5:14
"Slaget vid Birkenbaum" – 4:28
"Dager i dis" – 5:15

Medverkande 
 Marie Bergman – sång
 Lasse Englund – gitarrer, klaviaturer, sjöflöjt, slagverk
 Backa Hans Eriksson – bas
 Tommy Lydell – klaviatur
 Ola Magnell – sång, munspel, akustisk gitarr
 Magnus Persson – trummor, slagverk
 Mats Ronander – munspel på "Messias"

Källor

Fotnoter 

Album av Ola Magnell
Musikalbum 1993
Album utgivna på EMI
Adairville

Adairville är en stad i Logan County, Kentucky, USA. År 2000 hade staden 920 invånare. Den har enligt United States Census Bureau en area på 3,4 km², allt är land.

Källor

Orter i Kentucky
Logan County, Kentucky
Albany, Kentucky

Albany är en stad i Clinton County i delstaten Kentucky, USA. År 2000 hade staden 2 200 invånare. Den har enligt United States Census Bureau en area på 8,8 km², allt är land. Albany är administrativ huvudort (county seat) i Clinton County.

Källor

Externa länkar 

Orter i Kentucky
Clinton County, Kentucky
Centro de Lançamento de Alcântara

Centro de Lançamento de Alcântara är en brasiliansk rymdbas, belägen i Alcântara (delstaten Maranhão), och drivs av det brasilianska flygvapnet (Comando da Aeronáutica). Det planeras att bygga en civil rymdbas, som ska administreras av den brasilianska rymdstyrelsen Agência Espacial Brasileira.

Centro de Lançamento de Alcântara ligger, precis som ESA:s rymdbas Centre Spatial Guyanais, nära ekvatorn.

Rymdbaser
Brasiliens militär
Kabinettsfråga

Kabinettsfråga är ett ultimatum ställt av regeringen eller enskilda statsråd till parlamentet i fall när de är oeniga i för regeringen avgörande frågor. Ordet "kabinett" kommer av att regeringen förr och i andra länder kallas kabinett. Genom att förklara en fråga en kabinettsfråga, förklarar regeringen att den inte kan ha kvar den verkställande makten om ett visst lagförslag går igenom eller inte går igenom.

Kabinettsfrågor kan uppkomma i den situation regeringen inte får igenom ett förslag, som regeringen anser är av avgörande art för fortsatt regerande. Finner inte regeringen stöd i parlamentet för förslaget kommer den att förklara sin avgång. Genom att deklarera sin avgång, ifall förslaget inte får stöd i parlamentet, kan regeringen förmå representanter i parlamentet att stödja förslaget, som i och med det löser "kabinettsfrågan". 

Denna process kan indirekt betraktas som ett "förtroendevotum".

Sverige 
Till skillnad mot i flera andra förvaltningssystem är ett yrkande om kabinettsfråga inte juridiskt bindande i Sverige. En politiker eller en regering som väljer att ställa kabinettsfråga är inte juridiskt bunden att avgå om denne förlorar en omröstning. Därför är inte kabinettsfrågor särskilt vanliga i svensk politik. Däremot kan en regering eller en enskild ledamot känna sig moraliskt förpliktigad att avgå om man förlorar en omröstning efter ha gjort den till en kabinettsfråga. 

Ett nutida exempel var när statsminister Magdalena Andersson i juni år 2022 valde att göra ett av oppositionen riktat misstroendevotum mot justitieminister Morgan Johansson till en kabinettsfråga. Oppositionen förlorade omröstningen i riksdagen (det skilde en röst) och regeringen satt därför kvar.

Se även 
 Misstroendeförklaring
 Regeringskris

Omröstning
Politiska termer
Vara församling

Vara församling var en församling i Skara-Barne kontrakt i Skara stift. Församlingen låg i Vara kommun i Västra Götalands län och ingick i Vara pastorat. Församlingen uppgick 2018 i Varabygdens församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1920 annexförsamling i pastoratet Skarstad, Hällum, Vara och Önum för att därefter till 2002 vara moderförsamling i ett pastorat omfattande samma församlingar. Församlingen införlivade 2002 Hällums församling, Skarstads församling och Önums församling och var sedan till 2018 moderförsamling i pastoratet Vara, Levene, Ryda, Larv, Vedum och Kvänum. Församlingen uppgick 2018 i Varabygdens församling.  

Församlingskod var 147001.

Kyrkor 
Hällums kyrka
Skarstads kyrka
Vara kyrka
Önums kyrka

Se även
Vara socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Giovanni Bianchini

Giovanni Bianchini (Latinsk form: Johannes Blanchinus) (1410 – c:a 1469) var en italiensk astronom och matematiker från Bologna, professor i astronomi vid Universitetet i Ferrara.  Han var en äldre kollega till Georg Peurbach  och Regiomontanus. 

År 1464 fick Bianchini ett brev daterat 11 february från Regiomontanus. När denne var i Venedig 1462 hade han kommt över bland andra gamla böcker,  en ofullständig kopia av Diophantus' Arithmetica. Regiomontanus skriver att om han kunde hitta en fullständig version, så skulle han översätta den grekiska texten. Brevet innehåller också Regiomontanus' analys av alla sätt på vilka den då vedertagna astronomiska teorin avvek från observerade fenomen och uttryckte åter hopp om en gemensam ansträngning för att återetablera disciplinen.

Giovanni var troligen far till instrumentmakaren Antonio Bianchini.

Blanchinus’ krater på månen har fått sitt namn efter Giovanni.

Giovanni ska inte förväxlas med andra som fått månkratrar uppkallade efter sig: Francesco Bianchini (1662–1729) (Bianchini-kratern) eller Giuseppe Biancani (1566–1624) (Blancanus’ krater).

Referenser 
  Duhem, Pierre M.; Medieval Cosmology, Univ of Chicago PR  (1987).

Externa länkar 

Födda 1410
Avlidna 1469
Män
Italienska professorer i astronomi
Krigsåret 1993



Pågående krig
Bosnienkriget (1992-1995)
Bosnien och Hercegovina
Kroatiska republiken Herceg-Bosna och Kroatien
Republika Srpska

Kroatiska självständighetskriget (1991-1995)
Kroatien på ena sidan
Jugoslaviens armé, JNA och Republika Srpska Krajina på andra sidan.

Händelser

April
3 - Slaget om Mostar inleds.

November
9 - Den berömda bron Stari most i Mostar förstörs under det pågående kriget.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Läöarna

Läöarna kan syfta på:

 Leeward Islands – läöarna i Små Antillerna i Västindien
 Îles Sous-le-Vent – läöarna i Sällskapsöarna i Franska Polynesien

Se även 
 Lovartöarna

Ögrupper
Gamla Grisslehamn

Gamla Grisslehamn, eller Grisslehamn som det hette från början, är en ort på mellersta Väddös östsida och föregångare till den nuvarande orten Grisslehamn. Orten nämns i historiska handlingar första gången 1376 i samband med postgången till Finland via Åland, en verksamhet som hade mycket stor betydelse för Kronan. Posthanteringen var under långa tider en viktig sysselsättning för Grisslehamnsborna.  

1564 reglerades att postfiskarna i Grisslehamn skulle se till att hålla sig med egna båtar. Från 1638 anordnades en regelbunden posttrafik mellan Åland och Gamla Grisslehamn. byn brändes 1719 av ryssarna, men återuppbyggdes strax därefter.

Grisslehamn brann och flyttades
När en brand ödelade platsen 1754 bestämde Kronan att flytta Grisslehamn till dagens plats på norra delen av Väddö, där ett nytt posthus och militärkasern (nedlagd 1869) uppfördes. Posthuset, som 1756 uppföres efter ritningar av Carl Fredrik Adelcrantz, är det äldsta i sitt slag uppfört endast för postens verksamhet. Det viktigast skälet att flytta byn var att den nya platsen hade en kortare sträcka över Ålands hav till Eckerö på Åland vilket underlättade postroteböndernas överfart något. Det ursprungliga Grisslehamn kom därefter att kallas Gamla Grisslehamn och försjönk efterhand till att blott vara en liten fiskeby. 

Under andra hälften av 1700-talet kom dock mycket av persontrafiken att fortsätta att gå över Gamla Grisslehamn då resande ännu var vana att fara den vägen.

Denna by var huvudplatsen i den svenska långfilmen Vi på Väddö från 1958 med Karl-Arne Holmsten i en av huvudrollerna.

Källor

Noter

Orter i Norrtälje kommun
Grisslehamn