kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nils Skoglund

Nation:  

Nils Skoglund, känd som Niklas Skoglund, född 15 augusti 1906 i Adolf Fredriks församling, Stockholm, död 1 januari 1980 i Matteus församling, var en svensk simhoppare, dykare, dokumentärfilmare, regissör och redaktör. Han blev som fjortonåring olympisk silvermedaljör i raka hopp i Antwerpen 1920.

Skoglund var son till handelsbokhållaren Aron Skoglund och Elin Lindgren samt yngre bror till skådespelaren och regissören Gunnar Skoglund och filmcensor Erik Skoglund samt farbror till skådespelaren Rolf Skoglund.

Efter studentexamen 1924, anställd hos AB Fox-film i Stockholm 1928, Stockholms-Tidningen 1929, Kungliga Automobilklubben (KAK) 1931, Stockholms Dagblad 1933, Svensk Filmindustri 1941, Filmo 1942 och Film AB Futurum från 1950. Han var författare till Storsumpare (1945), Anne-Simmaren (1949) och Som fisken i vattnet (1953).

Niklas Skoglund var under en period gift med Astrid Bosäter (1912–2007) och fick sonen Niklas (född 1946).

Referenser

Noter 

Födda 1906
Avlidna 1980
Svenska simhoppare
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1920
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Tävlande i simhopp vid olympiska sommarspelen 1920
Män
Idrottare från Stockholm
Kat Dennings

Kat Dennings, född som Katherine Litwack den 13 juni 1986 i Bryn Mawr utanför Philadelphia, Pennsylvania, är en amerikansk skådespelare.

Hon gjorde sin rolldebut år 2000 i ett avsnitt av Sex and the City och har även varit med i flera avsnitt av Cityakuten. Dennings har sedan dess bland annat medverkat i filmerna The 40 Year-Old Virgin, Raise Your Voice och Nick och Norahs oändliga låtlista. I Thor från 2011 spelar hon rollen som Darcy Lewis.

Hon föddes i orten Bryn Mawr, och är yngst av fem syskon.

Filmografi i urval

 2011– 2017 – Två panka tjejer (TV-serie)

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 Officiell hemsida

 Kat Dennings kanal på YouTube

Födda 1986
Kvinnor
Levande personer
Amerikanska skådespelare
Amerikanska barnskådespelare
Personer från Montgomery County, Pennsylvania
Bill Drescher

William Clayton "Bill" Drescher, även kallad Dutch, född den 23 maj 1921 i Congers i delstaten New York, död den 15 maj 1968 i Haverstraw i delstaten New York, var en amerikansk professionell basebollspelare som spelade tre säsonger i Major League Baseball (MLB) 1944–1946. Drescher var catcher.

Drescher inledde sin proffskarriär i New York Yankees farmarklubbssystem 1942 och fick göra sin MLB-debut för Yankees den 19 april 1944. Han deltog dock bara i fyra matcher för Yankees den säsongen, men året efter var han med i 48 matcher. 1946 spelade han bara fem matcher för Yankees. Totalt spelade Drescher 57 matcher i MLB med ett slaggenomsnitt på 0,266, inga homeruns och 16 RBI:s (inslagna poäng).

Sin sista match som proffs gjorde Drescher 1954.

Referenser

Webbkällor 
 
 
 

Amerikanska basebollspelare
Idrottare från delstaten New York
Personer från Rockland County
Amerikanska idrottare under 1900-talet
Spelare i New York Yankees
Födda 1921
Avlidna 1968
Män
Katarinaberget

För Katarinaberget i Egypten, se Katarinaberget, Egypten.

Katarinaberget är ett delnamn på den förkastningsbrant som finns på stadsdelen Södermalm norra del i Stockholms stad. Namnet omfattar förkastningsbranten mellan Götgatan och Renstiernas gata norr om Tjärhovsgatan. Den högsta punkten ligger på Fiskargatan, 47 m ö.h. Öster om Renstiernas gata kallas berget Stigberget. Väster om Katarinaberget, efter Pustegränd, kallas det för Mariaberget. Förkastningsbranten fortsätter österut längs Nacka kommuns norra kustlinje. Katarinaberget består av olika typer av Stockholmsgranit.

Historisk bebyggelse

Området kring Katarina kyrka härjades 1723 av en våldsam eldsvåda. Enstaka byggnader klarade sig. Tre stycken borgarhus i trä på sydsidan av Mäster Mikaels gata uppfördes efter branden. I närheten uppfördes Rutenbeckska gården, som fick sitt slutliga utförande på 1770-talet. På platsen växte en stadsmiljö fram med en blandning av bostadshus och fabrikslokaler från mitten av 1700-talet. På 1750-talet byggdes Elias Kullmans hus av skräddarmästare Elias Kuhlman i hörnet Klevgränd / Katarina kyrkobacke och på 1780-talet lät bryggare Lorentz Sifvert uppföra ett boningshus samt ett angränsande bryggeri söder om kyrkan.

Skyddsrummet

Inne i berget byggdes på 1950-talet ett atombombssäkert skyddsrum i tre plan med en storlek av 15 900 m² som skulle ge plats för cirka 25 000 personer. Det var på sin tid världens största atombombssäkra skyddsrum och tog sex år att bygga. Anläggningen sträcker sig i Katarinaberget från Katarinavägen under Mosebacke torg ända till Björns trädgård. Det finns elva inrymningsvägar. De största går från Katarinavägen och Tjärhovsgatan. Även från ett enkelt dörrpar på Högbergsgatan löper trappor ned i underjorden. Utrymmet har sedan 1957 nyttjats som garage för 500 bilar som nås via bensinmacken på Katarinavägen eller från Tjärhovsgatan vid Björns trädgård.

Trafikplanering
Under berget går sedan 1933 Stockholms tunnelbana genom Södertunneln. Enligt 2004 års detaljplan för området skulle Saltsjöbanans sträckning läggas i en ny tunnel under Katarinaberget. Planen är dock inte aktuellt längre.

I samband med Projekt Slussen kommer Nacka- och Värmdöbussarna få en ny terminal insprängd i Katarinaberget med huvudentré från nuvarande P-hus Slussen.

Se även 
 Katarinabergsutredningen
 Panoramabilder över Stockholm från Katarinaberget

Källor
 Stadsplanearbetet med Saltsjöbanan/Tvärbanan, delsträcka Slussen - Varvsbranten Södermalm

Noter

Externa länkar

Södermalm
Civilt försvar
Informella områden i Stockholm
Krusty's Fun House

Krusty's Fun House är ett datorspel baserad på den animerade TV-serien Simpsons . Spelet utvecklades under namnet Rat-Trap av Fox William för det brittiska programvaruföretaget Audiogenic, som licensierade det till Acclaim Entertainment. 

Spelet kom ut mellan 1992 och 1993 till Amiga, NES, IBM PC, Sega Master System, Game Boy, Super NES och Mega Drive /Genesis Acclaim var utgivaren för konsolversionerna, och version till PC-datorer stod Virgin för. Versionen för Super NES och Mega Drive / Genesis gick under titeln Krusty's Super Fun House.

Spelet  
Krustys nöjehus har fått besök av råttor och spelarens uppgift är att styra Krusty genom nöjeshuset och få bort råttorna. Varje nivå är uppbyggd som ett labyrint, och ett antal råttor måste utrotas. Med hjälp av olika föremål och hinder måste Krusty skapa en väg som råttorna följer, och vägleda dem ut ur huset. I nöjeshuset finns också andra djur som ormar och flygande grisar som försöker hindra Krusty och skadar honom. För att få bort dessa djur måste Krusty kasta pajer på dem. 

I slutet av varje nivå medverkar en karaktär från TV-serien som  Bart och Homer Simpson samt Sideshow Mel. För att komma tillbaka till en nivå använder spelet ett lösenordssystem som meddelas i början av varje nivå.

Externa länkar

Källor

Datorspel 1992
Datorspel 1993
Datorspel baserade på Simpsons
Amigaspel
MS-DOS-spel
Game Boy-spel
Sega Game Gear-spel
NES-spel
Sega Master System-spel
Sega Mega Drive-spel
Super NES-spel
Rosenzweig

Rosenzweig:
 Franz Rosenzweig
 Rachel Zoe Rosenzweig
 Roy Alan Rosenzweig

Tyska efternamn
Sjölund

Sjölund är ett svenskt efternamn, som den 31 december 2014 bars av 3162 personer bosatta i Sverige. I augusti 2015 var 589 personer med namnet Sjölund bosatta i Finland.

Personer med efternamnet Sjölund
 Anders Sjölund (född 1948), politiker, moderat
 Annica Sjölund (född 1985), åländsk fotbollsspelare
 Annika Sjölund (född 1965), åländsk operasångerska 
 Daniel Sjölund (född 1983), åländsk fotbollsspelare
Gunny Widell Sjölund (1929–2014), journalist och chefredaktör
 Jonas Sjölund (1830–1916), hemmansägare och politiker
 Kjell Sjölund (1919–2007), gitarrist och kompositör
 Lilian Sjölund (född 1961), journalist och politisk redaktör
 Pelle Sjölund, pseudonym för Georg Falk, (1907–1960), författare av revysketcher
 Peter Sjölund, flera personer
 Peter Sjölund (fotbollsspelare) (född 1980), åländsk fotbollsspelare
 Peter Sjölund (författare) (född 1966), släktforskare
 Stig Sjölund (född 1955), konstnär, professor
 Tobias Sjölund (född 1976), serietecknare

Källor

Svenska efternamn
Efternamn i Finland
Höggud

Höggud, eller högsta väsende, är en religionshistorisk term för en gudstyp, som alltid karakteriseras av upphöjdhet (gärna med anknytning till himlen), skaparkraft, allvetande och avsaknad av regelbunden kult. 

Höggudar har påvisats hos många folk, men ofta har också de indoeuropeiska folkens himmelsgudar räknats hit. I diskussionen om gudstrons uppkomst och om monoteismen som den ursprungliga religionen, har höggudstron spelat en viktig roll i Sverige, särskilt hos Geo Widengren.

Noter
Vi har en påve!

Vi har en påve! (originaltitel: Habemus Papam) är en italiensk film från 2011 i regi av Nanni Moretti. Originaltiteln Habemus Papam är ursprungligen den fras på latin som används för att meddela att en ny påve valts. Filmen premiärvisades i Italien i april 2011 och var nominerad till Guldpalmen vid Filmfestivalen i Cannes 2011.

Handling 
Påven har avlidit och kardinalerna samlas till konklav i Rom. Tidiga valsedlar slutar med svart rök eftersom ingen av de främsta kandidaterna har fått det antal procent av rösterna som krävs. Efter flera omgångar av röstning är kardinal Melville (Michel Piccoli) vald till påve. Vid tidpunkten för offentliggörandet, med de troende samlade på Petersplatsen får den nyvalde påven en panikattack och visar sig inte på balkongen.

Talesmannen för den Heliga Stolen kringgår frågor från pressen och nyfikenhet av omvärlden genom att rapportera att den nya påven kände behovet av att binda sig i bön och eftertanke innan han tillträdde, och genom att förklara att han kommer att göra sin officiella framträdande inom en några timmar. Det gör han dock inte .

I enlighet med lagarna i kyrkan, tills påven visar sig på balkongen, är ceremonin för valet inte över och ingen i konklaven kan ha kontakt med omvärlden.

Kardinalkollegiet är djupt oroat över krisen och depressionen som den nya påven verkar lida av, och kallar dit professor Brezzi som är psykoanalytiker. Kardinalerna reagerar på honom med viss misstänksamhet eftersom det visar sig att han är ateist men låter honom ändå undersöka den nya påven. Vatikanens talesman Marcin Rajski får alla att tro att påven är i djup bön på sitt rum, och så småningom hittas Melville och kardinalerna vill ge honom en ny chans att ge sitt godkännande. Men när Melville kommer ut på balkongen avböjer han sin nya tjänst, han hävdar "Jag är inte den ledare ni behöver" och återvänder in i Peterskyrkan.

Källor

Externa länkar 
 
 

Franska filmer 2011
Franska dramafilmer
Franska komedifilmer
Italienska dramafilmer
Italienska komedifilmer
Italienska filmer 2011
Engelskspråkiga filmer
Franskspråkiga filmer
Italienskspråkiga filmer
Latinskspråkiga filmer
Polskspråkiga filmer
Spanskspråkiga filmer
Tyskspråkiga filmer
Ernst von Dobschütz

Ernst Adolf Alfred Oskar Adalbert von Dobschütz, född 9 oktober 1870, död 20 maj 1934, var en tysk teolog.

von Dobschütz blev 1899 professor i Nya testamentet och patristik i Jena, från 1913 i Halle. Bland von Dobschütz arbeten märks Das apostolische Zeitalter (1905, 2:a upplagan 1917, svensk översättning 1905), Der Apostel Paulus (2 band, 1926-28), Das neue Testament (1927). von Dobschütz självbiografi ingår i Religionswissenschaft der Gegenwart im Selbstdarstellungen (1928).

Källor

Noter

Tryckta källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Tyska professorer i teologi
Bibelforskare
Patristiker
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Jena universitet
Alumner från Leipzigs universitet
Personer verksamma vid Harvard University
Personer verksamma vid Jena universitet
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Personer verksamma vid universitetet i Wrocław
Tyska fackboksförfattare
Tyskspråkiga fackboksförfattare
Personer i Tyskland under 1900-talet
Födda 1870
Avlidna 1934
Män
Brorson

Brorson är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Anders Winding Brorson
 Broder Brorson
 Christian Bagger Brorson
 Hans Adolph Brorson
 Nicolai Brorson
Ludwig von Dóczy

Ludwig von Dóczy, ursprungligen Dux, född 29 november 1845 i Sopron, död 28 augusti 1918 i Budapest, var en ungersk-tysk friherre, författare och poet.

Dóczy kom som korrespondent för Die Presse till Budapest, var sedan i ministerpresidiets pressbyrå och blev 1871 avdelningschef under Gyula Andrássy d.ä. i utrikesdepartementet i Wien. Från 1901 ägnade han sig helt åt litteraturen. 

Bland Dóczys lustspel märks Der Kuss (1874), Gräfin Vera (1880) och Maria Szécsy (1885). Senare utgav han noveller, lyriska dikter och översättningar till ungerska av Goethes Faust, Friedrich Schillers dikter och Wallenstein.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Tyska författare
Födda 1845
Avlidna 1918
Män
Hushållsel

Hushållsel syftar på, precis som namnet antyder, den el som direkt förbrukas av hushållet. Detta innefattar men är inte begränsat till elapparater som TV, lampor, kylskåp m.m. Till exempel, i ett flerbostadshus är hushållselen generellt den el som förbrukas i lägenheterna medan el till trapphusbelysning, fläktar, pumpar m.m. brukar klassas som fastighetsel. 

Att man särskiljer el till hushåll är viktigt till exempel när man skall redovisa fastighetens energiprestanda, då ingår oftast inte hushållsel.

Se även 
 Fastighetsel

Fotnoter 

Elektricitet
Peter Vilhelm Jacobsen

Peter Vilhelm Jacobsen, född den 21 december 1799 i Köpenhamn, död den 13 maj 1848, var en dansk historiker.

Jacobsen, som titulerades etatsråd, var 1820-33 anställd i kansliet, blev därefter overretsassessor och 1841 ledamot i Rentekammeren. Han skrev flera lärda avhandlingar om Danmarks inre förhållanden under kungarna Kristian III och Fredrik II samt därjämte en tragedi, Trolddom (1847), till vilken ämnet var hämtat från en häxeriprocess under den period, med vars studerande han i synnerhet sysselsatte sig. Fastän mycket intressant, vann den dock ej publikens ynnest, varken 1847 eller då den åter framfördes 1897. En samling Breve utgavs 1899, och hans Dagbøger 1827-33 trycktes på nytt i "Personalhistorisk Tidsskrift" samma år.

Källor 

 

Danska historiker
Historiker under 1800-talet
Danska forskare under 1800-talet
Danska ämbetsmän under 1800-talet
Personer från Köpenhamn
Födda 1799
Avlidna 1848
Män
Ugglan
Ralph Dodd

Ralph Dodd, född omkring 1756, död 1822, var en brittisk ingenjör. Hans son George Dodd var även han en känd ingenjör.

Dodd byggde Vauxhallsbron i London och vattenverken vid South Lambert med flera arbeten. Dodd gjorde även en plan till en tunnel under Themsen, vilken senare utformades av den franske ingenjören Marc Isambard Brunel.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter 

Brittiska ingenjörer
Födda 1750-talet
Avlidna 1822
Män
Francis Dodd

Francis Edgar Dodd, född 29 november 1874, död 7 mars 1949, var en brittisk konstnär.

Dodd utbildade sig dels som målare, och framträdde både med genrebilder och med landskap, dels som grafiker, på vilket område han vann vidsträckt berömmelse. Dodd är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 

Representerade vid Nationalmuseum
Brittiska konstnärer
Födda 1874
Avlidna 1949
Män
Jacob Peter Jacobsen

Jacob Peter Jacobsen, född den 13 december 1869 vid Vejle, död där den 30 september 1918, var en dansk kultur- och religionshistoriker. Han var gift med Lis Jacobsen.

Jacobsen blev 1896 cand. mag. i franska och 1903 filosofie doktor på avhandlingen Det komiske Dramas Oprindelse og Udvikling i Frankrig før Renaissancen. Hans studier samlades efter hand kring forntidens och medeltidens kulturhistoria, i synnerhet i Frankrike, varifrån han gav lärda och självständiga skildringar i "Folkenes Historie" och "Verdenskulturen". Särskilt intresserade honom övergången från hedendom till kristendom, och hans huvudarbete är det ofullbordade Manes, de døde og Menneskelivet (3 band, 1914-20), där han hävdar, att det bärande och förblivande i alla tiders religiositet är den folkliga dödskulten. Jacobsen skrev bland annat Heros og Helgen (1913) och utgav medeltidstexter; postumt utkom Afhandlinger og Artikler (1919).

Källor

Noter

Danska religionshistoriker
Kulturhistoriker
Danska fackboksförfattare
Danskspråkiga författare
Födda 1869
Avlidna 1918
Män
Personer från Vejle
Vympel K-13

K-13 eller R-3 (NATO-beteckning: AA-2 Atoll) är en sovjetisk jaktrobot som är skapad genom reverse engineering av AIM-9 Sidewinder.

Historia
Hösten 1958 utkämpades luftstrider över Taiwansundet mellan F-86 Sabres från taiwanesiska flygvapnet och MiG-17 från folkets befrielsearmés flygvapen. Eftersom MiG-17 kunde flyga på högre höjd än F-86 hade de till en början övertaget. Det övertaget försvann 24 september då taiwanesiska flygvapnet fick 100 stycken AIM-9 Sidewinder från USA:s flotta. 28 september träffades en kinesisk MiG-17 av en Sidewinderrobot som inte exploderade utan i stället fastnade i flygkroppen. Den i stort sett oskadade Sidewinderroboten uppläts till Sovjetunionen för undersökning i utbyte mot att Kina fick gratis tillgång till den teknologi som den representerade.

Ryska forskare konstruerade en kopia av roboten som sattes i produktion under beteckningen K-13. Enligt Ron Westrum skulle Sovjetunionen även ha fått ritningar på AIM-9 Sidewinder från den svenske spionen Stig Wennerström. Resultatet blev så snarlikt att när Finlands flygvapen skaffade Sidewinder-robotar till sina Draken-flygplan 1972 fann de att delarna var utbytbara med de K-13 som de redan hade till sina MiG-21.

Varianter
K-13 (R-3) första exemplaren direkt kopierade från AIM-9 Sidewinder.
K-13A (R-3S, AA-2a) serieproducerad version med förenklad kylning vilket ger längre minimiräckvidd.
K-13R (R-3R, AA-2b eller AA-2-2) version med semiaktiv radarmålsökare.
K-13M (R-3M, AA-2c) förbättrad variant med längre räckvidd, zonrör och känsligare målsökare.

Källor
AA-2 Atoll Federation of American Scientists
R-3 and R-13 (AA-2 Atoll) Air-to-air missile Janes Air Launched Weapons

Externa länkar

Sovjetiska jaktrobotar
Sovjetisk krigsmateriel under kalla kriget
Dodd

Dodd är ett engelskt efternamn, som burits av bland andra:

 Christopher Dodd
 Claire Dodd
 Francis Dodd
 Mike Dodd
 Ralph Dodd
 Rory Dodd
 William Dodd

Engelska efternamn
Blanc (olika betydelser)

Se även Blanc (mynt).

Blanc är ett franskt efternamn, som burits av bland andra:

 Alberto Blanc (1835–1904), italiensk baron, diplomat och politiker
 Aldir Blanc (1946–2020), brasiliansk skribent och sångtextförfattare
 Charles Blanc (1813–1882), fransk konstskriftställare och kopparstickare
 Dominique Blanc (född 1956), fransk skådespelare
 J.B. Blanc (född 1969), fransk-brittisk skådespelare
 Johan von Blanc (1738–1796), fransk-svensk teaterledare, lindansare och krögare
 Jonny Blanc (1939–2011), svensk operasångare och teateradministratör
 Laurent Blanc (född 1965), fransk fotbollsspelare
 Louis Blanc (1811–1882), fransk politiker, historiker och skriftställare
 Madame de Blanc, förnamn okänt (aktiv 1786), skådespelare och lindansare i Sverige
 Magda Blanc (1879–1959), norsk skådespelare
 Marie Blanc (1833–1881), ägare och direktör för kasinot i Monaco
 Mel Blanc  (1908–1989), amerikansk röstskådespelare
 Tharald Blanc (1838–1921), norsk teaterhistoriker

Franska efternamn
Pickup (fordon)

En pickup (eller pickupbil) är en biltyp med täckt eller öppet flak avsedd för mindre godstransporter eller användning inom jordbruk, entreprenad, skogsbruk, verkstadsindustri etc. Pickupper är vanligen två- eller tresitsiga och kan av många tillverkare fås i fyrhjulsdrivet utförande. Begreppet kommer från amerikansk engelska och betyder plocka upp, tänkt närmast som ett fordon lämpligt för att hämta, eller "plocka upp" mindre försändelser från t. ex. godsstationen. Stora internationella tillverkare av pickuper är Volkswagen, Ford, Chevrolet, GMC och Toyota.

Fordonstypen registreras i Sverige ofta som lätt lastbil.

Lastbilar
Ingemar Willgert

John Ingemar Willgert, född 24 oktober 1928 i Gävle, död 1990, var en svensk fil. mag. tecknare, målare, grafiker, författare och poet.

Han var son till glasmästaren John Willgert och Gunhild Axalia Eriksson och gift 1952–1958 Anna Ninni Hildeborg Trost. Willgert arbetrade som lärare i Karlstad 1961–1962 och bederev därefter språkstudier i Uppsala som resulterade i en fil. mag.-examen 1964.    

Ingemar Willgert är främst känd för sina tuschteckningar, som han skapade till sina många vänner och bekanta, bland annat i brev, på vykort och kuvert. På beställning utförde han ett flertal exlibris i linoleumsnitt. Som tecknare och konstnär var han autodidakt och bedrev självstudier under resor till Paris, Nederländerna och Danmark. Han tilldelades Uppsala kommuns kulturstipendium 1965. Uppsala konstmuseum har en samling med en del av hans verk. Willgert gav också ut böcker där hans teckningar förekommer som illustration till dikter och texter. I diktsamlingen Ett naturbarns dikter från 1959 som utgavs i 509 exemplar fanns 17 tryckta illustrationer och ett par originalteckningar i vare bok (olika i varje exemplar). Han separatdebuterade med en utställning i Gävle 1954 och medverkade därefter i Gävleborgs läns konstförenings salonger och var representerad i utställningen Konst på papper som visades på Gävle stadshus 1955. Förutom i Gävle ställde han ut separat i bland annat Karlskoga och ett flertal gånger i Uppsala. 

I sin opublicerade "Dagbok Utan Hänsyn" skriver han bland annat bittert hur bekanta ber honom skriva och rita på kuvert, för att sedan härma hans stilgrepp i sina svar till honom. Om sitt vägval att bli konstnär skriver han bland annat:

Bibliografi 
Dagbok utan hänsyn 1958-1965 (Ej publicerad)
Ett naturbarns dikter 1959, Appelbergs boktryckeri AB, Uppsala
Ur mitt inre- Mellan Mark och Sky (Dikter, Aforismer, prosa, teckningar. Urval av Lars Gustavsson) 1964, Bonniers, Stockholm
Högt och lågt- Aforismer, dikter, prosa 1975, Centraltryckeriet, Uppsala 
För mig borde var dag och stund vara fyllda av jubel Ingår i: Artes. - Stockholm : Natur och kultur, 1975-. - ISSN 0345-0015. ; 1992 (18:1), s. 39-52 : ill. (delvis i färg)

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 694-695, Allhems Förlag, Malmö. 
Bok om Ingemar Willgert: Känd för att vara okänd : Ingemar Willgert Författare: Bäckström, Lars, 1925-2006

Noter

Externa länkar
teckning av Ingemar Willgert

Svenska målare under 1900-talet
Födda 1928
Avlidna 1990
Män
Konstnärer från Gävle
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Tilläggsisolering

Tilläggsisolering syftar oftast på värmeisolering av byggnaders klimatskal och innebär att man lägger ett nytt lager isolering på klimatskalet. Vanligtvis tilläggsisolerar man vindsbjälklag (eller tak om det finns en s.k. varmvind) och ytterväggar men även golvbjälklag. Syftet är förstås att minska värmeförlusten genom byggnadens klimatskal och därmed även minska behovet av uppvärmning. Detta, i sin tur, innebär att byggnadens värmekostnader samt miljöpåverkan minskar.

De tekniska möjligheterna för tilläggsisolering är beroende av byggnadens utformning, till exempel om utrymme för mer isolering finns ovanpå vindsbjälklaget eller om ytterväggarnas konstruktion är lämplig för att fästa ny isolering i. Exempel på tilläggsisolering av vindsbjälklag är att man sprutar på ett lager lösull ovanpå den befintliga isoleringen (givet att den befintliga inte är skadad eller möglig, i så fall ersätter man den). Exempel på tilläggsisolering av ytterväggar är att fästa reglar i den befintliga fasaden, fylla på med isolerplattor mellan reglarna och sedan fästa den nya fasaden i reglarna utanpå isoleringen, med ett vindskydd mellan den nya fasaden och den nya isoleringen.

Se även
Värmeisolering
Energieffektivisering
Enstegstätad fasad

Byggteknik
Energieffektivisering