Johanniterorden i Sverige

Johanniterorden i Sverige är en svensk halvofficiell riddarorden. Den utgör en evangelisk, självständig gren av Johanniterorden. Ordens huvuduppgift är att i en kristen medmänsklig anda stödja och hjälpa människor i nöd.

Historik 
Johanniterorden i Sverige har sitt ursprung i det svenska riddarförbund som 1920 grundades av svenskar som upptagits i det så kallade balliet Brandenburg, det vill säga den evangeliska grenen av Johanniterorden. Kung Gustaf V och Drottning Victoria, vilka båda sedan tidigare var förste hedersledamot av balliet Brandenburg, ställde sig som beskyddare av det svenska riddarförbundet. Som förste kommendator utsågs Walther von Hallwyl. Från 1930 krävdes den svenske kungens godkännande för upptagande av svenskar i orden. 

Under den nazistiska regimen förde Johanniterorden en tynande tillvaro i Tyskland och banden till det svenska riddarförbundet försvagades. Detta ledde till att man 1946 beslutade att frigöra den svenska organisationen och grunda Johanniterorden i Sverige. Sveriges kung skulle vara ordens Herre och Mästare. Sveriges nuvarande kung Carl XVI Gustaf har dock avböjt detta uppdrag och står idag istället som ordens höge beskyddare.

Organisation 
Ordens högsta beslutande organ är Riddardagen, vilken äger rum varje år, normalt i maj. Vid Riddardagen har samtliga medlemmar plats och stämma. Verksamheten leds av ett konvent under ledning av en kommendator. Ordens kontor och arkiv är beläget på Riddarhuset i Stockholm.

Orden samarbetar med de övriga protestantiska johanniterordnarna inom ramen för Johanniteralliansen.

Kommendatorer 
1920–1921 Walther von Hallwyl
1921–1940 Henning Wachtmeister
1941–1944 Adam Lewenhaupt
1945–1950 Eugène von Rosen
1950–1961 Wilhelm Klingspor
1961–1972 Carl Hamilton af Hageby
1972–1994 Fredrik Löwenhielm
1994–2002 Henry Montgomery
2002–2010 Thomas Ihre
2010–2021 Henric Ankarcrona
2021–     Otto Drakenberg

Hjälpverksamhet 
Inom Sverige samarbetar orden nära med sjukhus, etablerade hjälporganisationer och skolor samt kyrkliga och andra kristna samfund och organ. Johanniterordens i Sverige operativa hjälpverksamhet bedrivs sedan 2005 av den ideella föreningen Johanniterhjälpen.

Grader och ordenstecken 
Johanniterordens ledamöter indelas i två klasser: riddare (RJohO) och rättsriddare (R-RJohO). Riddare är den lägre graden och den högre graden rättsriddare uppnås efter cirka tio år. Därutöver kan förtjänta personer kallas som hedersledamöter. Biskopen Bo Giertz är den hittills ende icke-adliga hedersledamoten. Formellt är orden öppen för män oavsett börd, men i praktiken upptas endast adelsmän. 

Ordenstecknen utgörs dels av ett halskors och dels av ett bröstkors. Halskorset består av ett emaljerat vitt åttauddigt johanniterkors försett med vasar av guld mellan korsarmarna. För rättsriddare är halskorset krönt med en sluten krona. Halskors bärs i svart band med smala vita kanter. Bröstkorset utgörs av ett vitemaljerat johannisterkors och bärs på vänster sida under eventuella kraschaner.

Ordensdräkt
Ordensdräkt för rättsriddare under tidigt 1900-tal:

Se även
Johanniterklostret i Eskilstuna
Kronobäck

Källor

Externa länkar 

Johanniterordens i Sverige webbplats

Johanniterorden i Sverige
Carl XVI Gustafs beskydd