kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Blädinge socken

Blädinge socken i Småland ingick i Allbo härad i Värend, ingår sedan 1971 i Alvesta kommun i Kronobergs län och motsvarar från 2016 Blädinge distrikt.

Socknens areal är 80,01 kvadratkilometer, varav land 70,10. År 2000 fanns här 495 invånare. Blädinge kyrkby med sockenkyrkan Blädinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Blädinge socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Blädinge församling och för de borgerliga frågorna till Blädinge landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Vislanda landskommun som sedan 1971 uppgick i Alvesta kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Blädinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Allbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Skatelövs kompani, Smålands grenadjärkår, Sunnerbo kompani.

Geografi
Blädinge socken ligger väster om sjön Salen. Socken består av odlingsbygd närmast sjön och mossrik skogsbygd väster därom.

Fornminnen
Några hällkistor från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern och några järnåldersgravfält samt en hällristning finns här.

Namnet
Namnet (1350 Bädhinge), taget från kyrkbyn, har ett förled med oklar tolkning, både ett mansnamn och blad har föreslagits. Efterledet inge är en vanlig ortnamnsändelse som betyder boplats.

Se även
Blädinge församling
Lista över fasta fornminnen i Alvesta kommun#Blädinge

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Alvesta kommun
Socknar i Allbo härad
Skatelövs församling

Skatelövs församling är en församling i Skatelövs pastorat i Allbo-Sunnerbo kontrakt i Växjö stift och i Alvesta kommun i Kronobergs län. 

Församlingskyrka är Skatelövs kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen bildade på medeltiden pastorat med Blädinge församling för att därefter till 1 maj 1893 vara moderförsamling i pastoratet Skatelöv, Västra Torsås och Härlunda. Därefter utgjorde församlingen under ett sekel eget pastorat. Från 1992 är den moderförsamling i pastoratet Skatelöv och Västra Torsås.

Organister och klockare

Se även
Skatelövs socken

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats för Skatelövs pastorat

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Alvesta kommun
Polykrati

Polykrati, av grekiskans poly (många) och kratos (styrka), är beteckningen på en stat som styrs av fler än en person. Ett annat namn för polykrati är polyarki.

Många stater som kan synas vara autokratiska är ofta i själva verket polykratiska. Även om en enskild individ framstår som ledare har personen i fråga ofta någon form av nätverk med vars hjälp personen styr landet.

Nazityskland har sagts vara totalitärt, men det är mer korrekt att se det som en polykratisk stat. Adolf Hitler delegerade ansvar till ett stort antal personer, och de som stod under honom, till exempel Albert Speer kämpade ofta för att utöka sin egen makt.

Speer anger till exempel att då Hermann Göring fick höra om Fritz Todts död i februari 1942 skyndade han sig till Hitler i hopp om att få ta över Todts ansvarsområden och därmed hans makt. Så blev nu inte fallet: Hitler hade redan utsett Speer till Todts efterträdare. Detta gjorde Göring så upprörd att han inte närvarade vid Todts begravning.

Även socialistiska regeringar är kända för hårda strider mellan olika falanger. Bland de mer kända är kampen mellan Josef Stalin och Lev Trotskij. Den senare mördades slutligen i Mexiko av den sovjetiske NKVD-agenten Ramón Mercader.

Polykrati har många likheter med totalitarism. Den brittiske journalisten Mark Curtis hävdade i en diskussion om samtida brittisk utrikespolitik att polyarki är vad brittiska ledare menar då de talar om att marknadsföra "demokrati" utomlands. Detta är ett system där en liten grupp styr och det breda deltagandet begränsas till att välja ledare i val som styrs av en tävlande elit.

Polykrati är för närvarande den mest spridda styrformen i världen; de flesta stater har en regering, en riksdag, lobbyorganisationer och företag. Detta gör att den egentliga makten, även om länderna själva definierar sig som monarkier, kommunistiska stater eller demokratier, ligger hos en politisk elit.

I ett polykratiskt samhälle finns det per definition ett antal grupper som, beroende på landets traditioner, tävlar om makten. Dessa grupper kan kallas klaner, lobbyorganisationer, politiska partier, familjer eller läger. Dessa gruppers viktigaste tillgångar är statlig finansiering i någon form. Dessa samhällen skapar lagar eller sedvänjor för frågor som rätten att bära vapen, yttrandefrihet, religionsfrihet, jämlikhet, etc.

Typiskt för polykratiska stater är också deras kontroll av media, till exempel genom lagar eller indirekt genom media tillhöriga en viss fraktion. En polykratisk stat kan också sägas ignorera viktig social och politisk utveckling eller dölja desamma med omfattande irrelevant information.

Se även 
 Polyarki

Referenser

Litteratur
 
(Tyska originalets titel: )
(Svensk översättning: )

 Robert A. Dahl. 1956. A Preface to Democratic Theory. Chicago: The University of Chicago Press.   
 Robert A. Dahl. 1972. Polyarchy: Participation and Opposition. Yale University Press . 
 Mark Curtis, Web of Deceit: Britain's Real Role in the World, sid. 247, London: Vintage UK Random House.

Översättning

Statsskick
Statsvetenskap
Dyngmyggor

Dyngmyggor (Scatopsidae) är en familj insekter som tillhör ordningen tvåvingar och underordningen myggor med cirka 350 beskrivna arter världen över. De hithörande arterna är typiskt små och mörka tvåvingar, ungefär 0,5–4 millimeter i längd, vars larver lever i organiska och ruttnande material, som till exempel murken ved, djurspillning eller as. Det finns även exempel på arter med larver som lever i svampar eller som parasiterar på myror.

De fullbildade insekterna, imago, har för myggor robust kroppsbyggnad och ganska korta antenner. De har vidare ett litet rundat huvud, en proportionellt sett något förlängd mellankropp och ganska korta och kraftiga ben. Vingarna är genomskinliga med få vingribbor. Bara de främsta vingribborna är tydligt framträdande, vingens mönstringen i övrigt är ganska otydlig. Dyngmyggor kan som fullbildade insekter besöka blommor, till exempel kan de förekomma i stora mängder på flockblommiga växter. Även om de fullbildade individerna till utseendet kan påminna lite om knott så varken sticks eller bits de.

Dyngmyggor är ofta svåra att artbestämma utan noggranna studier, men vingarnas ådring är en av de karaktärer på vilken man kan avgöra till vilket släkte de hör. En annan karaktär som kan användas vid artbestämning är hanarnas parningsorgan.

Larverna är vita till ljust gråaktiga och har en långsträckt, lite spolformad och tillplattad kropp med ett tydligt markerat huvud.

Referenser

Externa länkar 

Myggor
TekWar (TV-serie)

TekWar eller TekWar: The Series är en amerikansk-kanadensisk sciencefiction serie från 1995. Serien baseras på  TekWar novellerna av William Shatner. Serien sändes mellan åren 1995 och 1996 på kanalen CTV. Trots att showen belönades med en Emmy Award-nominering skapades endast två säsonger.

Handling
Året är 2045 och "tek", en beroendeframkallande dator-baserad drog, tar dess användare till en fantasivärld. Jake Cardigan en polis sittande i fängelse frisläpps och anställs av den mystiska Walter Bascom för att bekämpa drogen. Jakes första partner är Sid Gomez men ersätts av den attraktiva Sam Houston. Den statligt anställda agenten Shelley Grout uppgift är att stoppa Jake till varje pris.

Rollbesättning
 Greg Evigan - Jake Cardigan (18 episoder, 1994-1996)
 William Shatner - Walter H. Bascom (18 episoder, 1994-1996)
 Natalie Radford - Nika (18 episoder, 1994-1996)
 Maria del Mar	- Sam Houston (13 episoder, 1995-1996)
 Maurice Dean Wint - Lieutenant Winger (9 episoder, 1994-1996)
 Eugene Clark - Sid Gomez (8 episoder, 1994-1995)
 Torri Higginson - Beth Kittridge (4 episoder, 1994-1995)
 Christian Campbell - Danny Cardigan (4 episoder, 1995-1996)

Se även 
TekWar

Referenser 

TV-seriestarter 1995
TV-serieavslutningar 1996
Kanadensiska TV-serier från 1990-talet
Torri Higginson
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i CTV Television Network
Amerikanska TV-serier från 1990-talet
Amerikanska science fiction-TV-serier
Kanadensiska science fiction-TV-serier
Théodore-Jules Cazot

Théodore-Jules Joseph Cazot, född 11 februari 1821, död 27 november 1912, var en fransk politiker.

Cazot var advokat i Paris från 1848, därefter advokat i Nîmes 1859-1870. Han blev 1871 medlem av nationalförsamlingen, där han anslöt sig till L’union républicaine, vars ledare han blev. Från 1875 var Cazot medlem av senaten för livstiden, och om vartannat var han sedan justitieminister i ministärerna Freycinet, Ferry och Gambetta (1879–1882). Han hade stor del i lagstiftningen mot de andliga ordnarna. 1883 blev han president i kassationsdomstolen, och måste 1884 avgå på grund av inblandning i ett svindelföretag. Han var medlem av de politiska domstolar, som dömde Georges Boulanger (1890) och Paul Déroulède (1899).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund (1930).

Franska politiker
Frankrikes justitieministrar
Födda 1821
Avlidna 1912
Män
Jacques Cazotte

Jacques Cazotte, född 7 oktober 1719 och död 25 september 1792, var en fransk författare.

Cazotte började sin författarbana med Contes orientaux, en sagoberättelse i den stil som blev på modet efter Antoine Gallands Tusen och en natt-tolkning. På 1740-talet övergick han till parodiska berättelser och utgav 1742 Mille et une fadaises, contes à dormir debout. Sitt egentliga rykte grundlade han med ett prosaepos Ollivier (1762), och med Le diable amoureux (1772), som fick inflytande över de tyska senromantikerna. Cazotte anslöt sig 1775 till de så kallade illuminaterna. Han samlade verk finns utgivna i olika upplagor 1798, 1816-17 och i urval 1880.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Franska författare
Födda 1719
Avlidna 1792
Män
Henry Céard

Henry Céard, född 18 november 1851 och död 16 augusti 1924, var en fransk författare.

Céard tillhörde den naturalistiska riktningen. Céard medarbetade med berättelsen La saignée i Les soirées de Médan, utgiven 1880 av några av Zolas lärjungar. Bland hans övriga verk kan nämnas romanen Une belle journée (1880) samt en dramatisering av Goncourts roman Renée Mauperin.

Noter

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Franska författare under 1800-talet
Franska dramatiker under 1800-talet
Födda 1851
Avlidna 1924
Män
Lekaryds församling

Lekaryds församling var en församling i Växjö stift, belägen i Alvesta kommun. Församlingen uppgick 2010 i Alvesta församling.

Församlingskyrka är Lekaryds kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var före 1 maj 1924 moderförsamling i pastoratet Lekaryd och Aringsås, därefter annexförsamling i pastoratet Aringsås (från 1945 Alvesta), Lekaryd och Härlöv. Från 1962 var den annexförsamling i pastoratet Alvesta, Lekaryd, Härlöv och Hjortsberga med Kvenneberga. Församlingen uppgick 2010 i Alvesta församling.

Församlingskod var 076402.

Se även
Lekaryds socken

Referenser

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Alvesta kommun
Lekaryds socken

Lekaryds socken i Småland ingick i Allbo härad i Värend, ingår sedan 1971 i Alvesta kommun och motsvarar från 2016 Lekaryds distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 36,17 kvadratkilometer, varav land 32,88. År 2000 fanns här 333 invånare. Kyrkbyn Lekaryd med sockenkyrkan Lekaryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lekaryds socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lekaryds församling och för de borgerliga frågorna till Lekaryds landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun. Församlingen uppgick 2010 i Alvesta församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Lekaryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Allbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Norra Sunnerbo kompani.

Geografi
Lekaryds socken är en kuperad dalgångsbygd vid Lekarydsån-Dansjön (Mörrumsån).

Kronobergshed, exercisplatsen för Kronobergs regemente ligger i norra delen av socknen.

Fornminnen
Några hällkistor från stenåldern, några gravrösen från bronsåldern och några järnåldersgravfält med en skeppssättning finns här.

Namnet
Namnet (1422 Lekarydh), taget efter kyrkbyn, har troligen förledet lekare, gycklare och efterledet ryd, röjning.

Se även
Lekaryds församling
Lista över fasta fornminnen i Alvesta kommun#LEkaryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Alvesta kommun
Socknar i Allbo härad
Svatopluk Čech

Svatopluk Čech, född 21 februari 1846, död 23 februari 1908, var en tjeckisk författare.

Čech studerade juridik och var under många år verksam som advokat. Han ägnade sig från 1879 på heltid åt författarskapet och utgav en litterär tidskrift Květy, som han redigerade fram till sin död. Čech, som var en framstående representant för sin tidsålders varma och kampglada patriotism, framträdde dels som lyriker, och dels som episk författare, ofta med ett satiriskt inslag. År 1874 vann han framgång med sitt epos Adamiterna, en skidring från husitkrigen, och 1879 med idyllcykeln I lindens skugga. Bland senare verk märks romanen Smeden i Lešetin (1883), versberättelsen Dagmar (1883–1884), diktcykeln Trälens sånger (1895). Čech författade även en mängd kåserier, noveller och reseskildringar, av vilka ett urval Berättelser, arabesker och humoresker 1884 utgavs i svensk översättning av Emil Peterson. Alfred Jensen utgav 1898 ett urval och en kortfattad biografi på svenska 1895 i Nordisk revy och Ord och bild.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Externa länkar 
 

Tjeckiska författare
Tjeckiskspråkiga författare
Födda 1846
Avlidna 1908
Män
Svensk uppslagsbok
Lekaryds landskommun

Lekaryds landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Lekaryds socken i Allbo härad i Småland då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

I samband med kommunreformen 1952 inkorporerades den i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun.

Politik

Mandatfördelning i Lekaryds landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Indelningar i Alvesta kommun
Härlövs socken

Härlövs socken i Småland ingick i Allbo härad i Värend, ingår sedan 1971 i Alvesta kommun och motsvarar från 2016 Härlövs distrikt i Kronobergs län.

Socknens areal är 14,54 kvadratkilometer, varav land 12,28. År 2000 fanns här 131 invånare. Kyrkbyn Härlöv med sockenkyrkan Härlövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Härlövs socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Härlövs församling och för de borgerliga frågorna till Härlövs landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun. Församlingen uppgick 2010 i Alvesta församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Härlöv, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Allbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Norrvidinge kompani.

Geografi
Härlövs socken ligger vid sjön Furen och består av odlingsbygd vid sjön och skogsbygd i övrigt.

Fornminnen
Ett gravröse från bronsåldern och några järnåldersgravfält finns här.

Namnet
Namnet (1273 Härälde), taget efter kyrkbyn, har oklar tolkning där samband med ordet härälde, stenmoras har föreslagits.

Se även
Härlövs församling
Lista över fasta fornminnen i Alvesta kommun#Härlöv

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Alvesta kommun
Socknar i Allbo härad
Härlövs landskommun

Härlövs landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Härlövs socken i Allbo härad i Småland då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

I samband med kommunreformen 1952 inkorporerades den i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Indelningar i Alvesta kommun
Hjortsberga socken, Småland

Hjortsberga socken i Småland ingick i Allbo härad i Värend och är sedan 1971 en del av Alvesta kommun i Kronobergs län, från 2016 inom Hjortsberga-Kvenneberga distrikt.

Socknens areal är 103,34 kvadratkilometer, varav land 100,28. År 1949 fanns här 1 082 invånare. Tätorten Hjortsberga samt kyrkbyn Hjortsberga kyrkby med sockenkyrkan Hjortsberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hjortsberga socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hjortsberga församling och för de borgerliga frågorna till Hjortsberga landskommun.  Denna senare utökades 1952 för att sedan 1963 uppgå i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun. Församlingen uppgick 1957 i Hjortsberga och Kvenneberga församling som sedan  2010 uppgick i Alvesta församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Hjortsberga-Kvenneberga, med samma omfattning som Hjortsberga med Kvenneberga församling fick 1957, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Allbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente, Skatelövs kompani, Smålands grenadjärkår, Sunnerbo kompani.

Geografi
Hjortsberga socken ligger kring Sjöatorpssjön. Socken består av kuperad skogsmark, med odlingsmark kring byarna.

Fornminnen
Några hällkistor från stenåldern och några järnåldersgravfält finns här. Runristningar finns vid Linneryd och Transjö.

Namnet
Namnet (1287 Horzbyrghom), taget från kyrkbyn, består av förledet hjort och ett efterledet plural av berg.

Se även
Hjortsberga församling
Lista över fasta fornminnen i Alvesta kommun#Hjortsberga

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning

Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Alvesta kommun
Socknar i Allbo härad
Sveti Ivan Zelina

Sveti Ivan Zelina är en stad i Kroatien. Staden har 2 700 och kommunen 16 268 invånare (2001). Sveti Ivan Zelina ligger i Zagrebs län i centrala Kroatien, 37 km nordöst om huvudstaden Zagreb.

Orter i kommunen
Sveti Ivan Zelina utgör huvudorten i kommunen men samma namn. I kommunen finns förutom Sveti Ivan Zelina följande 61 orter: Banje Selo, Berislavec, Biškupec Zelinski, Blaškovec, Blaževdol, Breg Mokrički, Brezovec Zelinski, Bukevje, Bukovec Zelinski, Bunjak, Curkovec, Črečan, Donja Drenova, Donja Topličica, Donja Zelina, Donje Orešje, Donje Psarjevo, Dubovec Bisaški, Filipovići, Goričanec, Goričica, Gornja Drenova, Gornja Topličica, Gornje Orešje, Gornje Psarjevo, Gornji Vinkovec, Hrastje, Hrnjanec, Kalinje, Keleminovec, Kladešćica, Komin, Krečaves, Križevčec, Laktec, Majkovec, Marinovec Zelinski, Mokrica Tomaševečka, Nespeš, Novakovec Bisaški, Novo Mjesto, Obrež Zelinski, Paukovec, Polonje, Polonje Tomaševečko, Prepolno, Pretoki, Radoišće, Salnik, Selnica Psarjevačka, Suhodol Zelinski, Sveta Helena, Šalovec, Šulinec, Šurdovec, Tomaševec, Velika Gora, Vukovje Zelinsko, Zadrkovec, Zrinšćina och Žitomir.

Historia
1185 omnämns staden för första gången i ett skrivet dokument utfärdat av den kroatisk-ungerske kungen Béla III. Dokumentet slår fast att Zagrebs prästerskap besitter rätten till Zelina. 1200 omnämns Johannes döparens kyrka (crkva Svetog Ivana Krstitelja) i ett dokument och 1328 utfärdade den kroatiske banen Mikac Mihaljević ett dokument som gav invånarna flera privilegier. Sveti Ivan Zelina kom därefter att utvecklas till en köpstad.

I samband med parlamentet i Cetin 1527 kom staden att formellt sortera under den habsburgska kronan. Under 1800-talet och den spirande illyrismen blev staden en viktig mötesplats för rörelsens medlemmar.

Se även

Centrala Kroatien

Referenser

Orter i Zagrebs län
Kvenneberga socken

Kvenneberga socken i Småland ingick i Allbo härad i Värend och är sedan 1971 en del av Alvesta kommun i Kronobergs län, från 2016 inom Hjortsberga-Kvenneberga distrikt.

Socknens areal är 35,66 kvadratkilometer, varav land 35,51. År 1949 fanns här 317 invånare. Socknen delade från 1830-talet kyrka med Hjortsberga socken

Administrativ historik
Kvenneberga socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kvenneberga församling och för de borgerliga frågorna till Kvenneberga landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Hjortsberga landskommun som sedan 1963 uppgick i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun. Församlingen uppgick 1957 i Hjortsberga med Kvenneberga församling som 2010 uppgick i Alvesta församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Hjortsberga-Kvenneberga, med samma omfattning som Hjortsberga med Kvenneberga församling fick 1957 och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Allbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Kronobergs regemente och Smålands grenadjärkår, Sunnerbo kompani.

Geografi
Kvenneberga socken är en mossrik skogsbygd.

Fornminnen
Några gravrösen från bronsåldern och några järnåldersgravfält finns här.

Namnet
Namnet (1273 Quamabiacrghum), har ett efterled plural av berg.

Se även
Kvenneberga församling
Lista över fasta fornminnen i Alvesta kommun#Kvenneberga

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning

Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Alvesta kommun
Socknar i Allbo härad
Kungstensgymnasiet

Kungstensgymnasiet, är en gymnasieskola i Vasastan i Stockholm. Gymnasiet är inrymt i Stockholms högskolas före detta huvudbyggnad på Kungstensgatan 45. Skolan drivs av Folkuniversitetet och har drygt 530 elever fördelade på fyra program, Samhällvetenskapligt program med samhällsvetenskaplig inriktning och Samhällsvetenskapligt program med inriktning på beteendevetenskap. Ekonomiprogrammet med inriktning ekonomi, Ekonomiprogrammet med inriktning juridik, samt estetiska programmet med foto- och språkinriktning. Skolan satsar på  ämnesövergripande projekt. Elever åker i årskurs 3 på en tre veckor lång praktik till Düsseldorf, Barcelona eller Aix-en-Provence.

Externa länkar
Gymnasiets webbplats
Gymnasieskolor i Stockholm
Kvenneberga landskommun

Kvenneberga landskommun var en tidigare kommun i Kronobergs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Kvenneberga socken i Allbo härad i Småland då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

I samband med kommunreformen 1952 inkorporerade den i Hjortsberga landskommun. Denna kommunbildning klarade inte tiden fram till nästa indelningsreform, utan gick redan 1963 upp i Alvesta köping som 1971 ombildades till Alvesta kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Kronobergs län
Indelningar i Alvesta kommun
Zelina

Zelina kan syfta på:
 Zelina (vattendrag i Kroatien)
 Sveti Ivan Zelina, en stad i Kroatien