kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Roger Rönning

Björn Roger Rönning, född 20 december 1947 i Örnsköldsvik, är en svensk låtskrivare, musiker och sångare.

Biografi
Roger Rönning flyttade som ung från Örnsköldsvik och växte upp i Småland, där hans första band Melvins bildades i Nybro 1963. Bandet spelade framför allt låtar av Kinks, men även av Rolling Stones och andra 60-talsband. Han var därefter medlem i växjöbandet Splains TX, som bland annat turnerade i utomlands och medverkade i TV. På 70-talet bildade Rönning tillsammans med Ted Steerling (från Contact), Marion Noel och Susie Heine den akustiska kvintetten Flex. Gruppen var inspirerade av bland andra Crosby, Stills, Nash and Young och deras stämsång, och de medverkade i TV-program och turnerade runt landet. Han var även under en period medlem i Py Bäckmans band Py Gang. Han medverkade tillsammans med Ted Steerling på Mikael Rickfors första soloalbum.

Första soloplattan Rötter från 1977 spelades in med Rickfors som producent. Efter fyra snabba skivsläpp och intensivt turnerande blev han förälder i början av 1980-talet och slutade med turnerandet.

Diskografi

Album
1977 - Rötter 
1979 - Nattens skuggor 
1980 - R.R.
1982 - Telepati
1985 - Brinner av lust
1988 - Roger Rönning
1991 - Tiden bara går (samlingsalbum)
1995 - Månskuggor
1998 - Fem barn
2003 - Snabbare än livet
2005 - Glimtar över tiden (samlingsalbum)
2009 - Ingen kvinna Ingen man
2012 - Att finnas till
2013 - Tretton akustiska låtar
2015 - Vi lägger pussel
2017 - Vår inre kompass (vinylalbum)

Referenser

Svenska sångare
Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska kompositörer under 2000-talet
Födda 1947
Män
Levande personer
Personer från Örnsköldsvik
Sankei Shimbun

Sankei Shimbun  är en japansk dagstidning grundad 1933. Tidningen, som ges ut av Sangyo Keizai , fokuserar främst på ekonominyheter (namnet betyder ekonomi och industri).

På ledarplats är tidningen nationalistisk, konservativ och USA-vänlig.

Japanska dagstidningar
WP:Projekt Japan
Dagstidningar startade 1933
Nikkei (olika betydelser)

Nikkei kan syfta på:

 Nikkei – ett aktieindex för Tokyobörsen
 Nikkei – en förkortning för den japanska dagstidningen Nihon Keizai Shimbun
Östra Husby socken

Östra Husby socken i Östergötland ingick i Östkinds härad, ingår sedan 1974 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Östra Husby distrikt.

Socknens areal är 70,86 kvadratkilometer, varav 70,85 land. År 2000 fanns här 1 461 invånare. Tätorten Östra Husby med sockenkyrkan Östra Husby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Östra Husby socken har medeltida ursprung. 1615 utbröts Kvarsebo socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Östra Husby församling och för de borgerliga frågorna till Östra Husby landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Östra Vikbolandets landskommun som uppgick 1967 i Vikbolandets landskommun och ingår sedan 1974 i Norrköpings kommun. Församlingen utökades 2010. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Husby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Östkinds härad. De indelta soldaterna tillhörde   Andra livgrenadjärregementet, Liv-kompaniet. De indelta båtsmännen tillhörde Östergötlands båtsmanskompani.

Geografi
Östra Husby socken ligger på norra delen av Vikbolandet utmed Bråviken. Socknen består av bördig slättmark som omges av skogsbygd.

Fornlämningar
I socknen finns omkring 2 300 fornminnen bevarade vilket är mer än någon annan socken i Östergötland. Kända från socknen är flera gravrösen och skärvstenhögar från bronsåldern samt omkring 80 gravfält, sex kilometer av stensträngar och fem fornborgar från järnåldern. Fyra runristningar är kända. Vid Stensö, nära Bråvikens strand, finns lämningar efter en kastal från 1100-1200-talet.

Namnet
Namnet (1278 Husaby) kommer från den gamla kungsgården. Tillägget östra började användas redan under medeltiden.

Bildgalleri

Se även
Östra Husby församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Östra Husby)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Östkinds hembygdsförening

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Östkinds härad
Nihon Keizai Shimbun

Nihon Keizai Shimbun  är en av Japans största dagstidningar, grundad 1876. Tidningen har utpräglat finans- och affärsfokus.

Andra tidningar i koncernen
Nikkei Sangyō Shinbun (日経産業新聞)
Nikkei Kinyū Shinbun (日経金融新聞)
Nikkei Marketing Journal (日経MJ)
The Nikkei Weekly
Sanyō Shinbun (山陽新聞), lokaltidning i Okayama

Japanska dagstidningar
WP:Projekt Japan
Dagstidningar startade 1876
Vikingstads socken

Vikingstads socken i Östergötland ingick i Valkebo härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Vikingstads distrikt.

Socknens areal är 38,26 kvadratkilometer, varav 38,15 land. År 2000 fanns här 2 001 invånare. En del av tätorten Vikingstad samt sockenkyrkan Vikingstads kyrka som ligger tre kilometer söder om tätorten ligger i socknen.

Administrativ historik
Vikingstads socken har medeltida ursprung. 1786 införlivades Rakereds församling (jordebokssocknen införlivades 1892) och socknen benämndes sedan under tiden mellan 1786 och 1900 Vikingstad med Rakeryds socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vikingstads församling och för de borgerliga frågorna till Vikingstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vikingstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Valkebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Vikingstads socken ligger sydväst om Linköping. Socknen är en slättbygd på Östgötaslätten i norr och är en skogsbygd i söder.

Socken består av flera mindre byar och större gårdar, bland andra Rakered, Gismestad, Gustad, Skölstad, Tillorp, Brink, Nybble, Kvarstad, Boo, Gunnorp. Gården Bankeberg blev stationssamhälle och bytte 1927 namn till Vikingstad.

Fornlämningar

Kända från socknen är stensättningar från bronsåldern samt 27 gravfält och stensträngar från järnåldern. Sex runristningar är antecknade.

Namnet
Namnet (1317, Vikyngstathom) kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Förleden är mansnamnet Viking. Efterleden är sta(d), 'plats'.

Se även
Vikingstads församling
Rakereds socken
Östergötlands runinskrifter 190
Östergötlands runinskrifter 238
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Vikingstad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 1 Hermes 1946 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Valkebo härad
Nikkei

Nikkei eller Nikkei 225  är ett aktieindex för Tokyobörsen. Indexet har använts sedan 1950 och är det som vanligtvis används i Sverige.

Sedan 1970 har indexet beräknats av den japanska tidningen Nihon Keizai, Shimbun.

Den 15 februari 2021 passerade Nikkei 225-indexet 30 000 poäng, vilket var det högsta resultatet under de senaste 30 åren. Anledningen till tillväxten är det monetära stimulansprogram som genomförts av Bank of Japan för att mildra de finansiella effekterna av COVID-19-pandemin.

I slutet av 2022 har Tokyo Electron (TYO: 8035) störst påverkan på indexet.

Indexberäkning 
Indexera genom att bestämma summan av "justerade aktiekurser" och dividera detta belopp med en "divisor". Ett "justerat pris" på en aktie är priset multiplicerat med prisjusteringskoefficienten. Prisjusteringskoefficienten är vanligtvis 1 för de flesta aktier, men för aktier med ett relativt högt pris är denna koefficient lägre. ""Divisorn"" justeras när en aktiekorg ändras, liksom under en aktiesplit eller omvänd split, för att förhindra en kraftig förändring i indexet av dessa icke-marknadshändelser.
Nikkei 225-indexet består av företagsaktier. Fondandelar, börshandlade fonder, fastighetsfonder och preferensaktier ingår inte. De mest omsatta aktierna väljs. Om ett företag i indexet faller ut på grund av en fusion eller konkurs söks en ersättare inom samma marknadssektor.

Sedan januari 2010 har indexet uppdaterats var 15:e sekund under handelssessioner. Listan över företag som ingår i Nikkei 225 revideras en gång om året, i oktober.

Noter 

Aktieindex
Västerlösa socken

Västerlösa socken i Östergötland ingick i Vifolka härad (före 1895 även delar i Gullbergs härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Västerlösa distrikt.

Socknens areal är 31,43 kvadratkilometer, varav 31,24 land. År 2000 fanns här 620 invånare. Tätorten  Västerlösa med sockenkyrkan Västerlösa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västerlösa socken har medeltida ursprung.

Före 1895 hörde delar av socken till Gullbergs härad: Västerlösa nr 1-4, lägenheten Haddorp, Egeby nr 1-8, Hackeryd nr 1-5, Hölja, Höljebotorp nr 1-2, Kråktorp, Lind nr 1-2, Smedstorp, Stora Sonorp, Lilla Sonorp nr 2-3, Västerby nr 1-3, lägenheterna Gillestomten, Lindbotorp, Solkeryd och Västerlösa nr 5, Linkelösa nr 1-2 och Stämminge nr 1-2. Dessa delar överfördes 1895 till Vifolka härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västerlösa församling och för de borgerliga frågorna till Västerlösa landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Norra Valkebo landskommun och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vikingstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Västerlösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs och Bergslags kompanier.

Geografi
Västerlösa socken ligger väster om Linköping med Svartån i norr. Socknen är en uppodlad slättbygd på Östgötaslätten med mindre skogsområden i söder.

Fornlämningar
 
Kända från socknen är nio mindre gravfält, stensättningar och stensträngar från järnåldern. Två runristning är antecknade, en i form av en gravhäll vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1325, Wästerlöso) kommer från kyrkbyn. Förleden är väster. Efterleden är lösa, 'glänta'.

Se även
Västerlösa församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Västerlösa)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris
En sockenbeskrifning från Östergötlands slättbygd/ Karl Johan Petersson, 1901. libris
Västerlösa bygdekrönika. / Karl Johan Petersson, 1948. libris

Externa länkar

Västerlösa bygdegrupp

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Vifolka härad
Socknar i Gullbergs härad
Trollesund

Trollesund (f.d. Ludgonäs), herrgård i Ludgo socken i Nyköpings kommun grundlades 1638-1644 av J. Silverstierna (död 1660). Gården stannade inom hans släkt till 1800, då den köptes av friherre Axel Fabian Löwen till Sjösa. Enligt testamentariskt förordnande år 1808 av överstelöjtnant Fredrik Trolle gjordes egendomen till fideikommiss med namnet Trollesund. I och med detta kom ägaren att kalla sig Trolle-Löwen. Ätten Trolle-Löwen har fortfarande godset i sin egendom.

Under en arvstvist på 1940-talet var Trollesund 1942-45 barnhem för finska krigsbarn. Arvtagare blev Carl Otto Trolle-Löwen, som även innehade Sjösa fideikommiss. Denne omkom i en trafikolycka i Belgien, varefter hans yngre bror August Trolle-Löwen övertog fideikommissen. Trollesunds herrgård har varit utarrenderat sedan 1946. Sedan den siste fideikommissarien friherre kammarherre August Trolle-Löwen avlidit avvecklades fideikommisset.

Den nuvarande huvudbyggnaden uppfördes 1918 enligt ritningar av Axel Lindegren med 1600-talsbyggnaden som inspiration. Flyglarna är från 1700-talet. Ekonomibyggnaderna från tidigt 1900-tal ligger på samma plats som 1600-talet fägård.

Källor 

 Lagerstedt, Torsten (1906-1969); Hur bondebygd blev herrgård, Uppsala, 1941, (SAB) Ncacz Trollesund, serie Meddelanden från Uppsala universitets geografiska institution, Serie A, 99-0276152-6 - 28, LIBRIS-id 1805374

Externa länkar

Herrgårdar i Södermanland
Byggnader och anläggningar i Nyköpings kommun
Avvecklade fideikommiss i Sverige
Byggnader avbildade i Suecian
Stöten (film)

Stöten är en svensk kuppfilm från 1961 i regi av Hasse Ekman. I huvudrollerna ses Gunnar Hellström, Maude Adelson och Tor Isedal.

Handling 
De två unga brottslingarna Erik och Janne flyr från fängelset och börjar en stor kupp. De söker upp två gamla kamrater, Peter och Esse. De genomför först en mindre kupp för att skaffa medel till den större. De tvingar under pistolhot croupiern och spelarna på en spelklubb att lämna ifrån sig sina pengar. 

De lyckas väl med detta och ställer därför till med en fest. Under festen märks det att en viss missämja finns mellan kumpanerna. Erik träffar Mona, en kvinna som han beslutar sig för att hålla ihop med. Den stora kuppen som männen planerar kommer utifrån det de tror hjälpa dem att starta om på nytt. Kuppen ska utföras på Täby Galopp och planerna går i lås. 

Erik och Janne kommer undan med en stor summa pengar. De gör sig av med Peter och Esse genom att stänga in dem båda i ambulansen som använts för kuppen. Erik och Janne kör mot Köpenhamn. Mona får ta hand om pengarna och sätts på ett plan mot samma mål. Under tiden har Peter och Esse blivit fast i Stockholm, och situationen har förvärrats ytterligare då de dödat en polis. 

Nu är Erik och Janne efterlysta i Köpenhamn och deras försprång blir allt mindre. Köpenhamns polis kommer dem på spåren. 

Mona, som samtidigt väntar på ett hotellrum, blir spårad och förhörd. Erik och Janne försöker komma undan polisen men de fångas i en fälla och måste till slut ge sig.

Om filmen 
Filmen spelades in på flera platser, i Sverige: på Södermalm, i Filmstaden, på Långholmen, Stockholm, i Hötorgets tunnelbanestation och på Täby Galopp, Täby och i Danmark: på Kastrup, Köpenhamn och i Nyhavn, Köpenhamn. Den hade premiär 4 september 1961.

Stöten har visats flera gånger i SVT, bland annat i oktober 2018.

Rollista 
Gunnar Hellström – Erik "Jerka", rånare
Maude Adelson – Mona Hansson
Tor Isedal – Janne, rånare
Nils Hallberg – Peter Bergefrag, rånare
Curt Masreliez – Esse, rånare
Hjördis Petterson – fru Jansson
Gunnar Nielsen – Bertil, vaktkonstapel
Ann-Mari Wiman – Marianne, Bertils fru
Harry Ahlin – Snyftarn
Eric Stolpe – Hampe, boxare
Bengt Eklund – croupieren på illegal spelklubb
Margit Andelius – Monas hyresvärdinna
Göthe Grefbo – Hotellreceptionist

Filmens titel i andra länder 
Filmen har internationellt haft andra namn än originaltiteln:

 Jaget i København (Danmark)
 Sendas de barro (Spanien)
 Blueprint for a Million (USA)

Musik i filmen 
Originalmusik ur filmen Nattens ljus, kompositör Bengt Hallberg 
Romance Awakens, kompositör King Palmer
Show Jumping, kompositör Frank Naylor
Champagnegaloppen, kompositör Hans Christian Lumbye
Teenage March, kompositör Jack Jordan
George's Bad Habit, kompositör Trevor Duncan
M–83, kompositör Rune Öfwerman
I himmelen, i himmelen, text Laurentius Laurinus 
Finns det flickor, ja då finns det kyssar, kompositör Jules Sylvain, text Gösta Stevens, framförd av Tor Isedal

DVD 
Filmen gavs ut på DVD år 2016.

Externa länkar 
 
 

Svenska filmer 1961
Svenska kriminalfilmer
Filmer i regi av Hasse Ekman
Stockholm på film 
Köpenhamn på film
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1960-talsfilmer
Herrberga socken

Herrberga socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Herrberga distrikt.

Socknens areal är 11,70 kvadratkilometer, varav 11,43 land. År 2000 fanns här 190 invånare. Kyrkbyn Herrberga med sockenkyrkan Herrberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Herrberga socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Herrberga församling och för de borgerliga frågorna till Herrberga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vifolka landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingen uppgick 2010 i Veta församling som 2018 uppgick i Vifolka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Herrberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Herrberga socken ligger nordost om Mjölby kring Svartån. Socknen är en slättbygd på Östgötaslätten med någon skogsmark i söder.

Fornlämningar
Kända från socknen är fyra gravfält från järnåldern. Två runristningar är antecknade.

Namnet
Namnet (1322, Harbiärghum) kommer från kyrkbyn. Förleden kan vara dialektordet har,harg, 'stenig mark, stengrund'. Efterleden berg syftar på en mindre höjd i byn.

Fram till 1927 användes också namnet Härberga socken.

Se även
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Herrberga

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad
Normlösa socken

Normlösa socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Normlösa distrikt.

Socknens areal är 22,43 kvadratkilometer, varav 21,06 land. År 2000 fanns här 388 invånare. Kyrkbyn Normlösa med sockenkyrkan Normlösa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Normlösa socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Normlösa församling och för de borgerliga frågorna till Normlösa landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Bobergs landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingen uppgick 2010 i en återbildad Skänninge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Normlösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Normlösa socken ligger nordost om Mjölby kring Svartån. Socknen är en uppodlad slättbygd på Östgötaslätten.

Fornlämningar
 
Kända från socknen är fyra gravfält, stensättningar och stensträngar från järnåldern. En runristning finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1177, Normalöso) kommer från kyrkbyn. Förleden är oklar, kan innehålla nordhma, 'nordligast' eller Norhema, 'inbyggarna i Nordhem'. Efterleden är lösa, 'glänta'.

Se även
Normlösa församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Normlösa

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris
Normlösa : glimtar ur socknens historia / Ragnhild Gustavsson. Utgiven av Normlösa hembygdsförening 1984. libris

Externa länkar

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad
Skunk ape

Skunk Ape eller Florida Skunk Ape eller Stink Ape, (vilket översatt betyder skunkapa, skunkapa från Florida respektive stinkapa på engelska) är en påstådd människoapa (hominid kryptid) som sägs bebo sydöstra USA. Rapporter om arten är vanligast från Everglades i Florida, men den har rapporterats synlig även på andra platser. Arten är uppkallad efter sitt apliknande utseende och sin otrevliga stank. Enligt United States National Park Service, så existerar skunk ape endast som lokal myt. Det finns således inga vetenskapliga bevis för artens existens. Rapporter om artens förekomst var vanligast under 1960 och 1970-talen. Välkända fall av observationer av skunk ape är ”Knobby” och ”Fouke-monstret”.

Beskrivning och utbredning av arten 

Skunk ape sägs vara ett stort hårigt tvåbent däggdjur. Stora vuxna hanar sägs kunna väga upp emot  200 kg och nå en längd av ca 180-215 cm med en rödaktig eller brun päls som täcker hela kroppen likt en gorilla eller orangutang.

Myakkafotografierna 

År 2000 så togs två fotografier som sägs föreställa en skunk ape. De skickades till Sarasota Sheriff’s Department i Florida tillsammans med ett anonymt brev från en kvinna som hävdade att hon fotograferat varelsen i utkanten av sin trädgård. Fotografen hävdade att under tre kvällar så hade apan tagit sig in på tomten och tagit frukter från en planta på hennes veranda. Hon var övertygad om att det var en förrymd orangutang. Polisen kallades till platsen vid ett flertal tillfällen, men när de kom fram var apan försvunnen. 

Bilderna har för Bigfoot-entusiaster blivit kända som ”The Myakka Skunk-Ape Photos”. Loren Coleman är den främste som forskat på Myakkafotografierna, har spårat de två fotografierna till ett fotolabb i Sarasota County i Florida.

Övrig litteratur 

 Newton, Michael (2005). "Skunk Ape". Encyclopedia of Cryptozoology: A Global Guide. McFarland & Company, Inc.. . 
 Bigfoot!: The True Story of Apes in America (NY: Paraview Pocket-Simon and Schuster, 2003, ), which contains primary historical material on Apes, Skunk Apes, and the Myakka photographs.
 The Field Guide to Bigfoot, Yeti, and Other Mystery Primates Worldwide, Loren Coleman och Patrick Huyghe, med illustrationer av Harry Trumbore,

Källor

Denna artikel är en översättning av motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia. De som vill ta del av källorna hänvisas dit.

Kryptozoologi
Sya socken

Sya socken i Östergötland ingick i Vifolka härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Sya distrikt.

Socknens areal är 16,70 kvadratkilometer, varav 16,05 land. År 2000 fanns här 519 invånare. Tätorten  Sya med sockenkyrkan Sya kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Sya socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sya församling och för de borgerliga frågorna till Sya landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vifolka landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingen uppgick 2010 i Veta församling som 2018 uppgick i Vifolka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sya, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Vifolka härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Stångebro kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vifolka kompani.

Geografi
Sya socken ligger öster om Mjölby och söder om Svartån. Socknen är en slättbygd på Östgötaslätten med kuperad skogsmark i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är fyra gravfält och två kilometer av stensträngar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1411, Sya) kommer från kyrkbyn. Sya har troligen varit ett ånamn. Ett mindre vattendrag rinner vid kyrkan ut i Svartån.

Se även
Sya församling 
Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Sya

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 2 Hermes 1947 libris

Externa länkar

Sya hembygds- och fornminnesförening

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Vifolka härad