kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mjölkskorv

Mjölkskorv är ett slags seborroiskt eksem och en relativt ofarlig åkomma som oftast drabbar spädbarn upp till 2 månader gamla. Den visar sig som kladdiga, gulbruna fjäll i hårbottnen. I svåra fall kan fjällen bilda till utseendet eksemliknande tjocka lager. Lätta fall av åkomman försvinner med tiden. Den vuxna versionen av mjölkskorv heter seborroisk dermatit (engelska: seborrhoeic dermatitis).

Symptom och behandling
Mjölkskorv är relativt ofarligt och de flesta barn känner inga besvär av det då det inte kliar. Vid milda fall behövs ingen behandling och mjölkskorven försvinner av sig själv. Genom att massera med babyolja, olivolja eller vaselin kan dock fjällen behandlas. Också antisvamp-medel kan användas. En svensk pilotstudie har även indikerat att behandling av mjölkskorv med olja ifrån gurkörtens (Borago officinalis) frön kan potentiellt vara effektivt för att bli av med mjölkskorv.

Se även
Seborré

Referenser

Hudsjukdomar
Dermatit

nl:Seborrhoïsch eczeem
Önskelista

Önskelista kallas en lista över önskade gåvor eller andra önskningar.

I Sverige förknippas önskelistor främst med jul och födelsedagar, då barn gör en lista över vad de helst vill få i julklapp eller present. Önskelistan kan placeras på en synlig plats i hemmet, överlämnas till bekanta eller skickas till jultomten.

I USA är det vanligt att inför exempelvis bröllop placera önskelistor, gift registries, i utvalda butiker, där presenter bockas av allt eftersom gästerna köpt saker från listan.

Önskelista kan även syfta på olika önskemål eller förhoppningar även utan att det finns en specifik lista.

Önskelistor till jultomten 

Flera länder mottar och besvarar årligen önskelistor och hälsningar till jultomten från olika delar av världen.

Danmark 
Danska barn brukade skicka sina önskelistor till Grönland, men från och med 2010 hamnar posten till julemanden hos Julemandens Postcenter i Köpenhamn.

Finland 
Julgubben i Rovaniemi får årligen ca 600 000 brev med önskningar från 150 länder. Det var under 1900-talet som breven började strömma in efter att ett populärt barnprogram i finsk radio hade slagit fast att julgubben bodde i Rovaniemi. Då besvarades breven av lediga skogshuggare, men nuförtiden sköts arbetet på ett särskilt postkontor. Drygt 30 000 brev besvaras årligen (siffror från 2012).

Kanada 
Vid The Vancouver Sun arbetar omkring 10 000 personer med att besvara post till jultomten (siffror från 2011). Den kanadensiska jultomten fick år 2010 omkring 1,2 miljoner brev och 43 000 mejl, samtliga besvarades.

Norge 
Årligen inkommer omkring 20 000 brev till julenissen i Drøbak med önskelistor och personliga berättelser (siffror från 2009). Alla öppnas och blir lästa, men på grund av ekonomiska problem har många avsändare blivit utan svar under 2000-talet. Alla brev adresserade till julnissen eller Nordpolen kommer fram. I många år tog även Oslo kommun emot post adresserad till "Julenissen på Nordpolen".

Sverige 

Det är vanligt att yngre barn postar sin önskelista till jultomten inför julen. Önskelistor som skickas till jultomten i Sverige hamnar på postcentralen i Tomteboda. Alla barn som har bifogat sin adress garanteras att få en hälsning tillbaka. Förutom önskelistor brukar breven till jultomten innehålla hälsningar och råd till jultomten. Omkring 100 000 brev inkommer till Tomteboda från våren till december (siffror från 2012), med kulmen i november och december. I Sverige började barn skriva till jultomten under 1800-talet. Tidningen Jultomten tog emot breven. När tidningen lades ned 1935, fortsatte barn att skicka hälsningar till jultomten. Det var då Posten beslutade sig för att ta hand om breven.

Källor

Externa länkar 
Brev till Tomten. Postnord.

Jul
Vägfärgningsproblemet

Inom grafteori är vägfärningsproblemet ett problem som rör graffärgning. Problemet är om det är möjligt att i ett nätverk kunna skapa instruktioner som gör att man kan ta sig till en specifik punkt från alla punkter med samma instruktion.

Problemet ställdes först av Benjamin Weiss och Roy Adler 1970. September 2007 visade Avraham Trahtman att det var möjligt att skapa såna instruktioner.

Beskrvning 
Till höger finns en bild på riktad graf med åtta noder där varje nod har utgrad 2 (varje nod har också en ingrad som är 2, men det är inte nödvändigt för att en synkroniserad färgning ska finnas). Bågarna i grafen har färgats för att skapa en synkroniserad färgning. 

Exempelvis, om du vill ta dig till den gula noden kan du följa färgningen "blå-röd-röd, blå-röd-röd, blå-röd-röd" var du än är i grafen och till slut, efter att ha passerat nio bågar, hamna i den gula noden. Om du istället vill komma till den gröna noden kan du följa färgningen "blå-blå-röd, blå-blå-röd, blå-blå-röd".

Matematisk beskrivning 
Låt  vara en ändlig riktad graf där alla noder har samma utgrad  och låt  vara ett alfabet med tecknen 1, ..., . En synkroniserad färgning av  är en färgning av bågarna i  så att varje nod har exakt en utgående båge med varje färgning och det till varje nod  i grafen finns ett ord  av tecken i  så att varje väg i  som definieras av  slutar i .

För att en sådan färgning ska existera krävs det att man från varje nod i grafen kan komma till varje nod i grafen (att grafen är starkt sammanhängande) och att det inte finns något heltal större än ett som delar längden av alla cykler i grafen (att grafen är en aperiodisk graf). Vägfärgningssatsen säger att det även är ett tillräckligt villkor, så att:
Varje ändlig starkt sammanhängande aperiodisk graf där varje nod har samma utgrad har en synkroniserad färgning.

Referenser 

Grafteori
Moring

En moring är en stor flytande boj som används för förtöjning av stora fartyg. Moringar ligger ofta i vattenytan, väger flera ton och är gjorda i betong. De brukar vara oupplysta nattetid och utgör därför en stor fara för små fartyg. Moringar skall finnas utmärkta på bland annat svenska sjökort.

Moringar kan också vara kraftiga ringbultar av stål fastsatta i berget eller i kajen och avsedda att förtöja fartyg i.

I flottning av timmer användes moringar, fästa i berg, eller med en flytkropp av grovt timmer vilket ankrades på en lämplig plats.

Se även
Förtöjning
Pollare

Källor

Noter

Sjöfartsanläggningar
Aperiodisk graf

Inom det matematiska området grafteori är en aperiodisk graf en riktad graf där det inte finns något heltal k > 1 som delar längderna av alla cykler. Ekvivalent kan man säga att en aperiodisk grafs cykellängder har minsta gemensamma nämnaren 1 (denna minsta gemensamma nämnaren brukar kallas grafens period).

Grafer som inte kan vara aperiodiska
I varje riktad cyklisk graf finns endast en cykel, så en sådan graf har en period som är lika med cykellängden och därmed ej aperiodisk.

I varje riktad bipartit graf har alla cykler en längd som är delbar med två och därför kan riktade bipartita grafer inte vara aperiodiska. I varje riktad graf utan cykler delar alla tal alla cykellängder (eftersom det inte finns några cykler), så riktade grafer utan cykler kan inte vara aperiodiska.

Mer allmänt kan inte en riktad graf med hörnmängd V vara aperiodisk, om det finns ett heltal kstörre än 1, och en partition (V1,...,Vk) av V, sådan att varje kant som börjar i ett Vi slutar i Vi+1, om i < k, och i V1, om i = k. I så fall måste nämligen alla cykellängder delas av k.

Omvändningen gäller också. Om det inte finns någon partition av hörnmängden med de egenskaper som anges ovan, så är grafen aperiodisk.

Grafteori
Cyklisk graf

Cyklisk graf i det matematiska området grafteori är en graf som är en stor cykel, dvs ett antal noder i en stängd kedja. Den cykliska grafen med  noder brukar betecknas .  har lika många bågar som noder. Givet att n är minst 3 så har varje nod grad 2, dvs varje nod har två bågar anslutna till sig.

En riktad cyklisk graf är en riktad graf där alla bågar pekar åt samma håll. I en riktad cyklisk graf har alla noder utgrad 1 och ingrad 1.

Cyklisk graf kan ibland betyda en graf som inte är en acyklisk graf (en graf helt utan cykler).

Grafteori
Inuvik

Inuvik är en stad i Northwest Territories i Kanada med 3 243 invånare (2016). De är inuiter men också ursprungsamerikaner samt vita kanadensare.

Klimat

Kända personer 
Alexandria Loutitt, backhoppare och olympisk medaljör

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats 

Orter i Northwest Territories
Orter grundade 1954
Eyak

Eyak är ett numera utdött språk som talades i Alaska. Språket hör till na-dene-språk och bildade en egen gren inom athabask-eyak-språk.. Språket talas av eyaker som i dagens läge talar endast engelska. Den sista talaren dog i januari 2008..

Språket har ingen skriftlig standard.

Delstaten Alaska har erkänt eyak som ett officiellt språk sedan 2014 tillsammans med många andra ursprungsspråk.

Fonologi

Vokaler 

Källa:

Konsonanter 

Källa:

Utdött och revitalisering 
Den sista modermålstalaren, Marie Smith Jones, avled år 2008. Eyak blev det första ursprungsspråk i Alaska som förklarades som utdött. 

Lingvisten Michael Krauss har sysslat med elak sedan 1970 då han publicerade den första ordboken. År 2009 fick språkgemenskapen i Alaska veta att en ung fransk man, Guilluame Leduey, hade lärt sig att tala eyak och besökte Alaska samma år. Senare har Leduey också börjat undervisa språket.. 

På grund av revitaliseringen kan språket anses vara vaknande.

Källor

Externa länkar 

 Marie Smith Jones talar eyak år 1995

Utdöda språk
Språk i USA
Na-dene
Forrest Griffin

Forrest Griffin, född 1 juli 1979 i Columbus, Ohio, USA, är en amerikansk utövare av mixed martial arts. Han var tidigare mästare i Ultimate Fighting Championships lätta tungviktsklass. Griffin är också känd från den amerikanska dokusåpan The Ultimate Fighter där han under första säsongen var en av de tävlande och under sjunde säsongen en av de två lagledarna.

Biografi 
Forrest Griffin är född i Columbus, Ohio men uppvuxen i delstaten Georgia. Han har en examen i statsvetenskap från University of Georgia och har också en tid arbetat som polis, vid sidan av studierna.

Karriär inom MMA 
Griffins väg in i UFC var genom den första upplagan av dokusåpan The Ultimate Fighter 2005. I slutet av denna serie besegrade han Stephan Bonnar och blev därmed seriens första mästare i lätt tungvikt. Sin första match i UFC gick han mot Bill Mahood, Griffin vann via rear naked choke. I sin andra match möte han Australiensaren Elvis Sinosic, Forrest van på TKO. Sin tredje match gick Griffin mot tidigare mästaren Tito Ortiz i UFC 59. En match Griffin förlorade på poäng. Nästa match, under UFC 62, ställdes Griffin åter mot Stephan Bonnar och vann. Därefter kom ytterligare en förlust, denna gång mot Keith Jardine under UFC 66. Under UFC 72 besegrade han Hector Ramirez.

Griffin mot Rua 
Efter sina inledande matcher i UFC fick Griffin nu chansen att gå en match mot pridemästaren Mauricio Rua i UFC 76. Rua var förhandsfavoriten hos de flesta bedömare, men Griffin lyckades vinna på en strypning i slutet av tredje ronden. Denna vinst gjorde att Griffin nu skulle få chansen att gå en match om titelbältet mot Quinton Jackson

Griffin mot Jackson 
5 juli 2008, under UFC 86, gick så titelmatchen av stapeln i Las Vegas. Matchen gick alla fem ronderna ut och var en relativt jämn tillställning. Domarna beslöt enhälligt att ge Griffin segern.

Griffin mot Evans  
Griffins nästa match skulle vara mot den obesegrade Rashad Evans. Denna match var Griffin första titel försvar.
Rond ett och två vann Griffin men i tredje ronden lyckades Evans vinna via teknisk knockout.

Mixed martial arts tävlingsfacit

Externa länkar 
Officiell webbplats
Profil på Sherdog

Födda 1979
Amerikanska utövare av mixed martial arts
Män
Levande personer
Idrottare från Columbus, Ohio
Aspnäs gårdskyrka

Aspnäs gårdskyrka hör till Östervåla församling i Uppsala stift. Kyrkan ligger vid Aspnäs gård på en udde vid norra delen av sjön Tämnaren i norra Uppland.

Kyrkobyggnaden
Kyrkobyggnaden består av ett rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i öster. Norr om koret ligger en vidbyggd sakristia och vid långhusets västra kortsida ligger ett vapenhus med ingång. Byggnaden har en stomme av tegel och vitputsade väggar. Långhuset täcks av ett spånklätt tälttak på vars mitt finns en åttakantig spånklädd takryttare. Även vapenhus och sakristia har spånklädda yttertak.

Tillkomst och ombyggnader
Kyrkan uppfördes i början av 1300-talet som privatkapell till godset Aspnäs och helgades åt S:t Göran. Ännu på 1700-talet fanns där en illa medfaren bild av helgonet. Byggnaden uppfördes av högrött tegel med dekorationer av gult tegel. Norra väggen var svartmålad. Numera är kyrkan vitputsad, men det är okänt när den vita putsen tillkom. Någon gång på 1500-talet brann kyrkan. Hur stora skadorna blev är inte fastställt. Kyrkans nuvarande målningar är daterade till 1595 och kom till efter denna brand. Målningarna är helt bibliska och saknar helgonbilder.

Förfall och restaurering
Efter sista gudstjänsten 1796 fick kyrkan förfalla och tjänstgjorde som spannmålsmagasin och fårhus. År 1922 upprättade arkitekten Erik Fant ett restaureringsförslag. Inte förrän år 1962 kunde den omfattande restaureringen, under slottsarkitekten Ragnar Jonssons ledning, avslutas. Elfte söndagen efter trefaldighet, 2 september 1962 återinvigdes kyrkan av ärkebiskop Gunnar Hultgren.

Inventarier
 Den tolvsidiga dopfunten av ek är från 1982. Funten har snidade kristna symboler målade i gult, beige, brunt, blått och grönt.
 Två ljuskandelabrar av silver i rokokostil är tillverkade 1943.
 Två krucifix skänktes till kyrkan av familjen Sandström när kyrkan återinvigdes 1962.
 Nuvarande kyrkklocka är gjuten av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Tidigare kyrkklockor är försvunna.

Orgel
Kororgeln byggdes 1975 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Orgeln är mekanisk och har slejflåda. Tonomfånget är på 56/27. Den togs i bruk under september månad 1975.

Bildgalleri

Referenser

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 46, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor
 Upplandia - En site om Uppland
 Aspnäs gårdskyrka, Barbro Bohman, Kyrkobeskrivning 2001-2002

Noter 

Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader i Heby kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1300-talet
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Marjorie Jackson

Marjorie Jackson, senare Jackson-Nelson, född den 13 september 1931 i Coffs Harbour, Australien är en australisk politiker och före detta friidrottare som under 1950-talet tävlade i kortdistanslöpning.

Biografi
Jacksons genombrott kom vid Samväldesspelen 1950 där hon vann fyra titlar. Inför Olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors sågs hon som en av storfavoriterna eftersom hon även i flera tävlingar hade besegrat den stora fixstjärnan Fanny Blankers-Koen. Jackson vann två olympiska guld, dels 100 meter där hennes segertid på 11,5 också innebar ett nytt världsrekord. Hon vann också guld på 200 meter, och hon hade möjlighet till guld i stafett men där växlade Australien bort sig och det slutade med två guld. Hennes guldmedaljer var de första för Australien i friidrott sedan Teddy Flack vann OS-guld 1896. 

Jackson förbättrade senare världsrekordet på 100 meter till 11,4. 

Efter den aktiva karriären var Jackson en av dem som bar den olympiska flaggan vid invigningen av Olympiska sommarspelen 2000 i Sydney. 2001 utsågs hon till guvernör i South Australia ett uppdrag som hon hade fram till och med den 31 augusti 2007.

1953 fick hon utmärkelsen Member of the Order of the British Empire.

Källor 
 Biografi

Australiska kortdistanslöpare
Olympiska guldmedaljörer 1952
Australiska olympiska guldmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Australien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Världsrekordhållare på 100 meter löpning
Australiska politiker under 2000-talet
Födda 1931
Levande personer
Kvinnor
Monika Zehrt

Monika Zehrt, född den 29 september 1952 i Riesa, är en tysk före detta friidrottare som under 1970-talet tävlade för Östtyskland på 400 meter.

Zehrt vann 400 meter vid EM för juniorer 1970 vilket blev hennes genombrott. Året efter vid EM 1971 i Helsingfors sprang hon i det östtyska stafettlag som vann guld och satte ett nytt världsrekord på 4 x 400 meter. 1972 slog hon även världsrekordet på 400 meter med tiden 51,0 (manuell tidtagning). Ett rekord som stod sig två år innan Irena Szewińska slog rekordet. 

Zehrts främsta merit kom vid Olympiska sommarspelen 1972 i München där hon vann guld på 400 meter och guld i stafett. Det östtyska laget på 4 x 400 meter slog världsrekordet både i försöken och i finalen.

Källor
 Fakta på databaseOlympics.com

Födda 1952
Östtyska kortdistanslöpare
Östtyska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Östtyskland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1972
Världsrekordhållare på 400 meter löpning
Världsrekordhållare på 4 x 400 meter löpning
Kvinnor
Levande personer
Personer från Riesa
Barnavårdscentral

Barnavårdscentral eller BVC, i Finland barnrådgivningsbyrå, är en speciell vårdcentral som svarar för kontroller av nyfödda och yngre barns hälsa. När barnet börjar förskoleklass är det skolans elevhälsa som tar över ansvaret för barnets hälsovård. BVC är en del av primärvården och besök på barnavårdcentralen är kostnadsfria.  Barnets längd- och viktutveckling samt dess mentala och motoriska utveckling följs och man sköter även vaccinering, bland annat mot mässlingen, påssjuka och röda hund.

På BVC arbetar barnsjuksköterskor som är en specialistsjuksköterska med inriktning mot hälso- och sjukvård för barn och ungdomar

Historia
Den svenska offentliga barnhälsovårdens historia kan spåras tillbaka till 1700-talet men det var framförallt vid sekelskiftet 1900 som barns hälsa och vällevnad blev en central samhällelig och politisk fråga.

Mjölkdroppeverksamhet
Hälsovårdsarbetet under 1900-talet tog sig form i bland annat råd och hjälp till mödrar och s.k. mjölkdroppeverksamhet. Den hade sitt ursprung i Frankrike, där några läkare startade med upplysning för mödrarna och undersökning av barnen. Man ville därigenom motverka den höga spädbarnsdödligheten. Man uppmanade mödrarna att amma barnen så länge som möjligt. Vid samma tid började en annan grupp franska läkare att dela ut steriliserad mjölk med näringstillskott till fattiga mödrar, som hade slutat att amma, och att undersöka deras barn varje vecka. De båda grupperna enades, efter vissa stridigheter om amningen, om att i första hand uppmuntra amning, men att samtidigt hjälpa de barn som fick bröstmjölksersättning och att mer arbeta förebyggande.

Mjölkdroppar i Sverige
Mjölkdroppeidén spred sig till Förenta staterna och till stora delar av Europa. Den första föreningen i Sverige startades i Stockholm 1901 på initiativ av läkaren Moritz Blumenthal, som hade fått ett startkapital på 5000 kronor av en filantrop. Föreningar bildades på olika håll i Sverige och 1920 fanns de på tjugo orter. Fram till 1910 var de flesta så kallade komjölkdroppar, som delade ut färdiga mjölkblandningar, men då ändrade man allmänt sin filosofi och började att aktivt propagera för amning. Verksamheten blev mera sofistikerad med mer förebyggande arbete och större krav måste ställas på föreståndarnas kunskaper. Från mitten av 1920-talet anställdes endast sjuksköterskor.    

De flesta föreningarna var fattiga och beroende av enskilda donationer, även om de oftast hade vissa kommunala anslag. Omkring 1940 övergick allt fler mjölkdroppeföreningar i kommunal regi, påverkade av beslutet om statsbidrag till barnhälsovården 1937, då Medicinalstyrelsen erbjöd avsevärda statliga anslag om verksamheten kommunaliserades. Arbetet på de kommunala barnavårdscentralerna (BVC) fortsatte som tidigare, men avgifterna för mödrarna togs bort och personalen fick bestämda arbetstider.

Vidare läsning

Källor

Noter

Patientvård
Hälsovård, utbildning samt socialvård och social service
Hälsovårdsinformation
Prothorax

Prothorax är det främsta av de tre segmenten som utgör insekternas mellankropp. Det främsta benparet hör till detta segment. Hos några få insektsgrupper, till exempel familjen praktfjärilar är de ben som hör till prothorax starkt tillbakabildade. Ingen insektsart har vingar på prothorax. 

Ryggplåten som hör till detta segment benämns pronotum. Om pronotum är särskilt stor eller kraftig kallas den halssköld. Bukplåten kallas prosternum och sidoplåtarna propleuron.

Hos trollsländor är prothorax jämfört med hos många andra insektsordningar relativt fritt rörlig gentemot de två andra mellankroppssegmenten och kallas för halsring.

Se även 
Mesothorax
Metathorax

Entomologi
Leddjursanatomi
Julius Wener

Carl Anders Julius Wener , född 5 december 1821 i Sånga församling, Stockholms län, död 22 juni 1894 i Stockholm (folkbokförd i Sånga församling), var en svensk arrendator och riksdagsman.

Julius Wener var riksdagsledamot i andra kammaren för Färentuna, Sollentuna, Danderyds, Åkers och Värmdö domsagas valkrets 1867–1869.

Referenser 
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1988), band 1, s. 276

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Födda 1821
Avlidna 1894
Män
Personer från Sånga socken, Uppland
Situationsplan

En situationsplan är en handling som upprättas i samband med ny- eller ombyggnad av byggnader. Den är en del av underlaget vid ansökan om bygglov och visar vad byggherren planerar att göra.

På situationsplanen anges tomtens begränsning och mått samt markens nivå. Situationsplanen visar befintligt eller planerat läge för byggnader, tillbyggnader och andra anläggningar på tomten och i förhållande till tomtens gränser. På en situationsplan visas markdispositioner som planteringar, hårdgjorda ytor, p-platser och liknande. En situationsplan som ingår bland handlingar för ansökan om bygglov är oftast upprättad på en nybyggnadskarta i skala 1:400 eller 1:500. Situationsplanen upprättas av byggherren eller av dennes arkitekt.

Källor
 Plan- och byggtermer 1989, Tekniska nomenklaturcentralen publikation nr 89

Se även 
 Huvudritning
 Nybyggnadskarta

Begrepp inom arkitektur
Samhällsplanering
Ivan Warberg

Peter Ivan Warberg , född 1 juni 1816 i Karlstads stadsförsamling, Värmlands län, död där 31 januari 1899, var en svensk kommissionslantmätare och riksdagsman.

Warberg är begravd på Västra kyrkogården i Karlstad.

Källor 
 
 Warberg, Petter Ivan på SvenskaGravar.se

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Svenska lantmätare
Politiker från Karlstad
Gravsatta på Västra kyrkogården i Karlstad
Födda 1816
Avlidna 1899
Män
William Meade Fishback

William Meade Fishback, född 5 november 1831 i Jeffersonton, Virginia, död 9 februari 1903 i Fort Smith, Arkansas, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var den 17:e guvernören i delstaten Arkansas 1893-1895.

Fishback studerade juridik vid University of Virginia. Han inledde 1857 sin karriär som advokat i Illinois. Han flyttade 1858 till Arkansas. Han deltog i amerikanska inbördeskriget i nordstatsarmén.

Fishback och Elisha Baxter valdes 1864 av Arkansas lagstiftande församling till ledamöter av USA:s senat. Båda två förnekades tillträde, eftersom Arkansas inte hade formellt godkänts som delstat i USA på nytt efter utträdet 1861. Arkansas fick nya senatorer först 1868 och då fick republikanerna delstatens båda mandat.

I 1892 års guvernörsval besegrade Fishback Populistpartiets kandidat Jacob P. Carnahan och republikanen William G. Whipple. Efter en mandatperiod som guvernör arbetade Fishback igen som advokat.

Fishbacks grav finns på Oak Cemetery i Fort Smith.

Externa länkar 
 Biografi på National Governors Associations webbplats
 William Meade Fishback, Seventeenth Governor of Arkansas av Amelia Martin.  Sid.30
 William Meade Fishback på Old State House Museum
 Political Graveyard

Amerikanska demokrater
Guvernörer i Arkansas
Amerikanska advokater
Personer i Amerikanska inbördeskriget (Unionen)
Personer från Culpeper County
Födda 1831
Avlidna 1903
Män
Alumner från University of Virginia
Personer som tjänstgjort i USA:s armé