kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arboga stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Arboga stad. För orten se Arboga, för dagens kommun, se Arboga kommun.

Arboga stad var en stad och kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Franciskanermunkar etablerade sig i staden på 1200-talet och 1256 påbörjades byggandet av klosterkyrkan (nuvarande Heliga Trefaldighets kyrka). 1200-talet anses också den tid staden fick stadsrättigheter.

När 1862 års kommunalförordningar började gälla ombildades Arboga stad till en stadskommun. 1947 inkorporerades större delen av Säterbo landskommun. 1954 överflyttades ett område omfattande 3,02 kvadratkilometer (varav 2,95 land) till staden från Arboga socken i Medåkers landskommun. 1971 gick staden upp i den då nybildade Arboga kommun.

Egen jurisdiktion hade Arboga fram till 1939, då rådhusrätten drogs in och staden lades under Åkerbo och Skinnskattebergs tingslag.

Arboga stad tillhörde Arboga stadsförsamling vari Säterbo församling uppgick 1947.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2273 som motsvarar den omfattning staden med dess landskommun hade kring 1950, vilket innebär att sockenkoden också används för Säterbo socken.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en svart örn med näbb, tunga och fötter röda samt vardera vingknogen belagd med en sexuddig stjärna av guld.

Vapnet fastställdes av Kungl Maj:t så sent som 1969 som stadsvapen och registrerades för den nya kommunen år 1974 i PRV enligt de nya reglerna. Bilden går dock ytterst tillbaka på ett medeltida sigill, som innehöll en örn belagd med tre kulor, två stjärnor och ett "A". Tillbehör föll bort med tiden och endast örnen blev kvar. För att särskilja vapnet från andra med örnar lades de två stjärnorna på örnens vingknogar inför fastställelsen.

Geografi
Arboga stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 56,83 km², varav 55,32 km² land.

Tätorter i staden 1960

Tätortsgraden i staden var den 1 november 1960 93,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Befolkningsutveckling

Se även
Lista över borgmästare i Arboga

Referenser

Indelningar i Arboga kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Säterbo landskommun

Säterbo landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Säterbo socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Den 1 januari 1947 delades kommunen i tre delar. En del, omfattande 16,07 kvadratkilometer (varav 16,05 land), överfördes till Arboga landskommun. En annan del, omfattande 1,96 kvadratkilometer (varav 1,83 land) överfördes till Kung Karls landskommun. Den resterande delen, omfattande 33,41 kvadratkilometer (varav 32,23 land), överfördes till Arboga stad och ingår sedan 1971 i Arboga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Arboga kommun

Tidigare kommuner i Västmanlands län
Säterbo församling

Säterbo församling var en församling i Strängnäs stift och i Arboga kommun i Västmanlands län. Församlingen uppgick 1947 Arboga stadsförsamling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och var till 1947 annexförsamling i pastoratet Arboga stadsförsamling, Arboga landsförsamling och Säterbo. Församlingen uppgick 1947 i Arboga stadsförsamling och Arboga landsförsamling.

Organister

Kyrkor 

Säterbo kyrka

Se även
 Säterbo socken

Källor 

Historiska församlingar i Strängnäs stift
Indelningar i Arboga kommun
Säterbo socken

Säterbo socken i Västmanland ingick i Åkerbo härad upplöstes 1947 och området är sedan 1971 en del av Arboga kommun, från 2016 inom Arboga stadsdistrikt och Arboga landsdistrikt.

Socknens areal var 50,58 kvadratkilometer land. År 1947 fanns här 537 invånare. Sockenkyrkan Säterbo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Säterbo socken har medeltida ursprung, före 1622 ingick socknen i Västerrekarne härad i Södermanland.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Säterbo församling och för de borgerliga frågorna till Säterbo landskommun. 1947 upplöstes socken och 33,41 kvadratkilometer av den överfördes till Arboga stad och Arboga stadsförsamling, 16,17 till Arboga socken och Arboga landsförsamling och 1,00 till Kung Karls socken.

1 januari 2016 inrättades distrikten Arboga stadsdistrikt, med samma omfattning som Arboga stadsförsamling fick 1947 samt Arboga landsdsdistrikt, med samma omfattning som Arboga landsförsamling fick 1947, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Åkerbo härad.  De indelta soldaterna tillhörde Västmanlands regemente, Kungsörs kompani, Livregementets grenadjärkår, Kungsörs kompani och Livregementets husarkår.

Geografi

Säterbo socken låg sydost om Arboga, söder om Arbogaån och norr om Hjälmaren. Socknen är en skogsbygd.

Namnet
Namnet (1291 'Sæterboherdhe') har efterleden härad, 'bygd' och förleden säter, 'utmarksäng'.

Befolkningsutveckling

Se även
Säterbo församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Åkerbo härad, Västmanland
Indelningar i Arboga kommun
Medåkers landskommun

Medåkers landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Medåkers socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun då förutvarande Himmeta landskommun, Västra Skedvi landskommun och Arboga landskommun lades samman med Medåker. 1954 överflyttades ett område omfattande 3,02 kvadratkilometer (varav 2,95 land) från Arboga socken i kommunen till Arboga stad. 1958 överflyttades Alvestaboda rote, omfattande 26,86 kvadratkilometer (varav 25,87 land), till Heds socken i Skinnskattebergs landskommun. Vid kommunreformen 1971 splittrades landskommunen, varvid Medåkers församling och Arboga landsförsamling uppgick i Arboga kommun medan Himmeta och Västra Skedvi församlingar uppgick i Köpings kommun.

Kommunkoden 1952–1970 var 1902.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Medåkers församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Arboga landsförsamling, Himmeta och Västra Skedvi.

Geografi
Medåkers landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 350,43 km², varav 328,09 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Medåkers landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Arboga kommun
Indelningar i Köpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Himmeta landskommun

Himmeta landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Himmeta socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Medåkers landskommun. Området tillhör sedan 1971 Köpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Köpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Västra Skedvi landskommun

Västra Skedvi landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Västra Skedvi socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Medåkers landskommun. Området tillhör sedan 1971 Köpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Köpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Bro landskommun, Västmanland

Bro landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Bro socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

1939 uppgick kommunen i Bro-Malma landskommun 1950 namnändrad till Kolsva landskommun. Området tillhör sedan 1971 Köpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Köpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Malma landskommun, Västmanland

För landskommunen med detta namn i Västergötland, se Malma landskommun.
Malma landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Malma socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

1939 uppgick kommunen i Bro-Malma landskommun 1950 namnändrad till Kolsva landskommun. Området tillhör sedan 1971 Köpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Köpings kommun

Tidigare kommuner i Västmanlands län
Munktorps landskommun

Munktorps landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Munktorps socken i Snevringe härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun då Odensvi landskommun inkorporerades. Vid kommunreformen 1971 uppgick i landskommunen i Köpings kommun.

Kommunkoden 1952–1970 var 1905.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Munktorps församling. Den 1 januari 1952 tillkom Odensvi församling.

Geografi
Munktorps landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 242,96 km², varav 239,48 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Munktorps landskommun fanns tätorten Munktorp, som hade 338 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 12,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1946-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Köpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Odensvi landskommun, Västmanland

Odensvi landskommun var en tidigare kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Odensvi socken i Åkerbo härad i Västmanland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 gick den upp i Munktorps landskommun. Området tillhör sedan 1971 Köpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Köpings kommun
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Köpings församling, Västerås stift

Köpings församling var en församling i Västerås stift och i Köpings kommun i Västmanlands län. Församlingen uppgick 2010 i Köpingsbygdens församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1920 genom samgående av  Köpings landsförsamling och Köpings stadsförsamling och utgjorde därefter ett( eget pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Köpingsbygdens församling.

Organister

Kyrkor 
Köpings kyrka

Se även 
Köpings socken
Köpings stad

Källor 

Indelningar i Köpings kommun
Historiska församlingar i Västerås stift
Köpings landsförsamling

Köpings landsförsamling var en församling i Västerås stift i nuvarande Köpings kommun. Församlingen uppgick 1920 i Köpings församling.

Församlingskyrka var Köpings kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung under namnet Köpings församling. 1474 utbröts Köpings stadsförsamling och denna kvarvarande del namnändrades till Köpings landsförsamling. Församlingen uppgick med Köpings stadsförsamling i Köpings församling 1920. Församlingen bildade ett gemensamt pastorat med stadsförsamlingen som även bestod av Kungs-Barkarö församling före 1867.

Se även
Köpings socken

Referenser

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Köpings kommun
Köpings stadsförsamling

Köpings stadsförsamling var en församling i Västerås stift i nuvarande Köpings kommun. Församlingen uppgick 1920 i Köpings församling.

Församlingskyrka var Köpings kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen bildades genom utbrytning ur Köpings församling när Köpings stad bildats 1474. Församlingen uppgick med Köpings landsförsamling i Köpings församling 1920. Församlingen bildade ett gemensamt pastorat med landsförsamlingen som även bestod av Kungs-Barkarö församling före 1867.

Organister

Referenser

Historiska församlingar i Västerås stift
Indelningar i Köpings kommun
Köpings stad

Köpings stad var en stad och kommun i Västmanlands län.

Administrativ historik
Stadsrättingheter för Köping utfärdades av Sten Sture den äldre i Örebro den 19 januari 1474 då staden redan länge varit köpstad som en sigill från 1300-talet visar.

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) från och med den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. 1919 inkorporerades Köpings landskommun. 1971 gick staden upp i den då nybildade Köpings kommun.

Egen jurisdiktion hade Köping fram till 1958 då rådhusrätten drogs in varefter staden ingick i staden lades under Åkerbo och Skinnskattebergs tingslag.

I kyrkligt hänseende har Köping till 1920 hört till Köpings stadsförsamling och därefter till Köpings församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 2302 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket innebär att även Köpings socken har samma sockenkod.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av guld ett blått, latinskt kors med de tre övre armarma korsade.

Köpings kommunvapen går tillbaka på stadens sigill, känt från 1378. I sigillet fanns, förutom korset, även bokstaven "K". När vapnet fastställdes av Kungl Maj:t år 1940 avlägsnades bokstaven. 1971 övertogs vapnet oförändrat av Köpings kommun och registrerades för denna i PRV år 1974.

Geografi
Köpings stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 62,35 km², varav 61,82 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Köpings stad fanns tätorten Köping, som hade 16 819 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 95,2 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Befolkningsutveckling

Se även
Lista över borgmästare i Köping

Källor

Indelningar i Köpings kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Västmanlands län
Köpings historia
Teenage Whore

"Teenage Whore" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, skriven av samtliga fyra medlemmar. Det är första spåret tillika första singeln från bandets debutalbum, Pretty on the Inside, och gavs ut i augusti 1991 på skivbolaget City Slang. Det var Holes första utgivning på CD, då alla deras tidigare singlar enbart hade släppts på vinyl.

Låten producerades av Kim Gordon från Sonic Youth.

Låtlista 
7"-singel
 "Teenage Whore" (Love/Erlandson/Emery/Rue) – 2:59
 "Drown Soda" (Love/Erlandson/Emery/Rue) – 4:52

12"-singel
 "Teenage Whore" (Love/Erlandson/Emery/Rue) – 2:59
 "Drown Soda" (Love/Erlandson/Emery/Rue) – 4:52
 "Burn Black" (Love/Erlandson) – 4:56

Medverkande 
Hole
Courtney Love - sång, kompgitarr
Eric Erlandson - sologitarr
Jill Emery - bas
Caroline Rue - trummor, slagverk

Tekniker
Kim Gordon - producent, ljudtekniker
Don Fleming - producent, ljudtekniker
Brian Foxworthy - ljudtekniker, mixning
Wharton Tiers - ljudtekniker, mixning ("Drown Soda")
Jack Endino - mixning ("Burn Black")

Referenser 

Hole-låtar
Musiksinglar 1991
Engelskspråkiga sånger
Musik om prostitution
Miss World (sång)

"Miss World" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, skriven av fronfiguren Courtney Love och sologitarristen Eric Erlandson. Det var den första singeln från deras andra album, Live Through This, och släpptes den 28 mars 1994. Den har uppnått plats 13 på Billboard-listan Modern Rock Tracks och gick också in som 64:a på den brittiska singellistan.

Videon till låten filmades i Los Angeles i regi av Sophie Muller och var bandets första samarbete med en professionell regissör.

Bakgrund 
Erlandson och Love skrev "Miss World" sommaren 1992 efter att de tidigare medlemmarna Jill Emery och Caroline Rue hade avgått. En tidig version av låten, inspelad tillsammans med Loves make och Nirvana-frontman Kurt Cobain, spelades in vid BMG Ariola Ltda i Rio de Janeiro den 21 januari 1993. Med Love som sångare och gitarrist, nyrekryterade trummisen Patty Schemel samt Cobain på bas, spelade trion in låten, vid sidan av "She Walks on Me", "Softer, Softest" och "Closing Time" med flera, under Nirvanas session. Ljudteknikern Craig Montgomery har sagt att medan en del låtar var "halvfärdiga idéer" kunde "'Miss World' betraktas som en färdig låt vid det stadiet".

I oktober 1993 spelade bandet in albumversionen av låten, tillsammans med övriga låtar på Live Through This, vid Triclops Studios i Atlanta, Georgia.

Låtlista 
Europeisk 7"-singel
"Miss World" (Love/Erlandson) – 2:58
"Rock Star" (alternate mix) (Love/Erlandson) – 2:33

Brittisk CD-singel
"Miss World" (Love/Erlandson) – 2:58
"Rock Star" (alternate mix) (Love/Erlandson) – 2:33
"Do It Clean" (live) (Echo & the Bunnymen-cover) – 1:26

Amerikansk 7"-singel
"Miss World" (Love/Erlandson) – 2:58
"Over the Edge" (Wipers-cover) – 2:48

Listplaceringar

Referenser 

Hole-låtar
Musiksinglar 1994
Engelskspråkiga sånger
Musikvideor regisserade av Sophie Muller
Doll Parts

"Doll Parts" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, skriven av fronfiguren Courtney Love. Det var den andra singeln från deras andra album, Live Through This, och släpptes den 15 november 1994 i samband med bandets nordamerikanska turné. Den har uppnått plats 4 på Billboard-listan Modern Rock Tracks och blev även Holes listdebut på Billboard Hot 100, där den gick in som 58:a. I Storbritannien hamnade den som bäst på plats 16. Låten har av både kritiker och fans betraktats som en av Holes signaturlåtar.

Videon till låten regisserades av Samuel Bayer.

Låtlista 
Brittisk 7"-singel
"Doll Parts" (Love) – 3:31
"The Void" (The Raincoats-cover) – 2:57

Amerikansk 7"-singel 
"Doll Parts" (Love) – 3:31
"Plump" (live) (Love/Erlandson) – 2:42

Brittisk CD-singel
"Doll Parts" (Love) – 3:31
"The Void" (The Raincoats-cover) – 2:57
"Hungry Like the Wolf" (live) (Duran Duran-cover) – 1:42

Brittisk CD-singel
"Doll Parts" (Love) – 3:31
"Plump" (live) (Love/Erlandson) – 2:42
"I Think That I Would Die" (live) (Love/Erlandson/Bjelland) – 4:22
"Credit in the Straight World" (live) (Moxham) – 2:49

Listplaceringar

Referenser 

Hole-låtar
Musiksinglar 1994
Singlar utgivna på Geffen Records
Musikvideor regisserade av Samuel Bayer
Violet (sång)

"Violet" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, skriven av fronfiguren Courtney Love och sologitarristen Eric Erlandson. Det var den tredje singeln från deras andra album, Live Through This, och släpptes i januari 1995. Låten skrevs redan kring 1991 och hade tidigare framförts live under Pretty on the Inside-turnén.

Låten handlar om Loves förhållande med Billy Corgan under 1990.

Videon till låten regisserades av Mark Seliger och Fred Woodward.

Låtlista 
Amerikansk 7"-singel
"Violet" (Love/Erlandson) – 3:25
"Old Age" (Love/Cobain) – 4:23 

Europeisk CD-singel
"Violet" (Love/Erlandson) – 3:25
"Old Age" (Love/Cobain) – 4:23 
"He Hit Me (And It Felt Like A Kiss)" (The Crystals-cover) – 3:48

Tysk 12"-singel
"Violet" (Love/Erlandson) – 3:25
"Old Age" (Love/Cobain) – 4:23 
"He Hit Me (And It Felt Like A Kiss)" (The Crystals-cover) – 3:48
"Whose Porn You Burn (Black)" (live) (Love/Erlandson) – 3:44

Australisk CD-singel
"Violet" (Love/Erlandson) – 3:25
"Credit in the Straight World" (live) (Stuart Moxham) – 2:32

Listplaceringar

Referenser 

Hole-låtar
Musiksinglar 1995
Singlar utgivna på Geffen Records
Softer, Softest

"Softer, Softest" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, skriven av fronfiguren Courtney Love och sologitarristen Eric Erlandson. Det var den fjärde och sista singeln från deras andra album, Live Through This, och släpptes i december 1995. Låten har uppnått plats 32 på Billboard-listan Modern Rock Tracks.

Låtlista 
Australisk CD-singel
"Softer, Softest" (Love/Erlandson) – 3:27
"He Hit Me (And It Felt Like A Kiss)" (The Crystals-cover) – 4:23
"Miss World" (live) (Love/Erlandson) – 3:06
"Teenage Whore" (live) (Love/Erlandson/Emery/Rue) – 2:45
"Hungry Like the Wolf" (live) (Duran Duran-cover) – 1:55

Nederländsk CD-singel
"Softer, Softest" (Love/Erlandson) – 3:27
"He Hit Me (And It Felt Like A Kiss)" (The Crystals-cover) – 3:45

Amerikansk promo-singel
"Softer, Softest" (Love/Erlandson) – 3:27
"Softer, Softest" (live at MTV Unplugged) (Love/Erlandson) – 3:45

Listplaceringar

Referenser 

Hole-låtar
Musiksinglar 1995
Singlar utgivna på Geffen Records
Retard Girl

"Retard Girl" är debutsingeln av den amerikanska rockgruppen Hole, utgiven i april 1990 på skivbolaget Sympathy for the Record Industry. Låten skrevs av bandets frontfigur, Courtney Love. Producent var Loves dåvarande make, James Moreland från gruppen The Leaving Trains. Paret skilde sig tre månader därefter, något som Love kommit att referera till ett "skämt". Låten utkom igen efter sju år på samlingsskivan My Body, the Hand Grenade (1997).

Låtlista 
 "Retard Girl" (Love) – 4:47
 "Phonebill Song" (Love/Erlandson)  – 1:48
 "Johnnie's in the Bathroom" (Love/Erlandson) – 2:17

Medverkande 
Hole
Courtney Love - sång, kompgitarr
Eric Erlandson - sologitarr
Jill Emery - bas
Caroline Rue - trummor, slagverk

Tekniker
James Moreland - producent, ljdutekniker
Eric Erlandson - producent, ljdutekniker
John Vestman - mixning, mastering

Referenser 

Amerikanska debutsinglar
Hole-låtar
Musiksinglar 1990
Engelskspråkiga sånger
Celebrity Skin (sång)

"Celebrity Skin" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, utgiven som den första singeln från albumet med samma namn den 1 september 1998. Det är Holes mest framgångsrika låt, deras enda singeletta på Billboard-listan Modern Rock Tracks. I oktober 2011 hamnade låten på plats 126 på NMEs lista "150 Best Tracks of the Past 15 Years". Låten skrevs och spelades in 1997 efter ett planerat uppehåll 1996 då Love ägnade tid åt sin filmkarriär. Enligt Love har låtskrivarkollegan Billy Corgan, frontfigur i The Smashing Pumpkins, skrivit låtens huvudriff. Under en medverkan i TV-showen Later... with Jools Holland 1995 skämtade Love om att låten fick sitt namn "för att [hon] rörde mycket av den".

Videon till låten regisserades av Nancy Bardawil.

Låtlista 
Brittisk CD-singel
"Celebrity Skin" (Love/Erlandson/Corgan) – 2:47
"Best Sunday Dress" (Love/Erlandson/Bjelland) – 4:26
"Dying" (original demo) (Love/Erlandson/Corgan) – 3:08

Brittisk 7"-singel
"Celebrity Skin" (Love/Erlandson/Corgan) – 2:47
"Best Sunday Dress" (Love/Erlandson/Bjelland) – 4:26

Amerikansk promo-singel
"Celebrity Skin" (Love/Erlandson/Corgan) – 2:47
Europeisk begränsad CD-singel
"Celebrity Skin" (Love/Erlandson/Corgan) – 2:47
"Best Sunday Dress" (Love/Erlandson/Bjelland) – 4:26
"Dying" (original demo) (Love/Erlandson/Corgan) – 3:08

Japansk CD-singel
"Celebrity Skin" (Love/Erlandson/Corgan) – 2:47
"Reasons to Be Beautiful" (Love/Erlandson/Auf der Maur/Gaffey/Zadorozny) – 5:19
"Dying" (original demo) (Love/Erlandson/Corgan) – 3:44

Listplaceringar

Referenser

Noter

Engelska originalcitat 

Hole-låtar
Låtar skrivna av Billy Corgan
Musiksinglar 1998
Singlar utgivna på Geffen Records
Malibu (sång)

"Malibu" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, utgiven som den andra singeln från albumet Celebrity Skin den 23 november 1998. Låten skrevs av frontfiguren Courtney Love, sologitarristen Eric Erlandson samt Billy Corgan från The Smashing Pumpkins.

Videon till låten regisserades av Paul Hunter.

Inspelning 
Låten spelades in mellan april 1997 och februari 1998 vid Conway Recording Studios och Record Plant West, Los Angeles.

Låtlista 
Brittisk 7"-singel
"Malibu" (Love/Erlandson/Corgan) – 3:53
"Drag" (Love/Erlandson/Auf der Maur/Zadorozny) – 4:52

Brittisk CD-singel 
"Malibu" – 3:53
"Drag" – 4:52
"It's All Over Now, Baby Blue" (Bob Dylan) – 3:18

Referenser 

Hole-låtar
Låtar skrivna av Billy Corgan
Musiksinglar 1998
Singlar utgivna på Geffen Records
Awful

"Awful" är en låt av den amerikanska rockgruppen Hole, utgiven som den tredje och sista singeln från albumet Celebrity Skin i april 1999. Låten skrevs av samtliga fyra medlemmar. Den har uppnått 13:e plats på Billboard-listan Modern Rock Tracks.

Videon till låten regisserades av Jeff Richter.

Låtlista 
Singel
"Awful" (Love/Erlandson/Schemel/Auf der Maur) – 3:16
"Violet" (live) (Love/Erlandson) – 4:10

Singel
"Awful" (Love/Erlandson/Schemel/Auf der Maur) – 3:16
"She Walks on Me" (live) (Love/Erlandson)
"Malibu" (musikvideo)

Livespåren inspelade vid Big Day Out i Melbourne den 26 januari 1999.

Listplaceringar

Se även 
 Awful: Australian Tour

Referenser 

Hole-låtar
Musiksinglar 1999
Singlar utgivna på Geffen Records