kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nanjings tunnelbana

Nanjings tunnelbana är en tunnelbana i Nanjing i Jiangsu-provinsen, Kina. Tunnelbanan började byggas år 2000 och den första linjen invigdes 2005. År 2017 öppnades Linje 4 och nätet kom upp i sju linjer och en total längd på 260 kilometer vilket gjorde det till det då femte längsta tunnelbanenätet i Kina. Långsiktigt planeras fjorton linjer med sammanlagt 150 stationer.

Linjer

Referenser

Noter

Externa länkar 

Nanjing
Tunnelbanesystem i Kina
WP:Projekt Kina
Antung

Antung även känd som Andong, var mellan 1934 och 1939 och 1945–1949 en provins i Manchuriet nordöstra Kina.

Antung skapades 1934 som en administrativ del av det japansk-kontrollerade Manchukuo. 1939 delades den upp i provinserna Antung och Tunghwa innan den återigen slogs ihop av nationalisterna. Efter Folkrepubliken Kinas bildande 1949 förenades Antung med Liaoning för att skapa den nya provinsen Liaodong.

Även om provinsen upphörde att existera 1949 markerades provinsen länge på officiella kartor publicerade i Republiken Kina på Taiwan.

Källor

Forna provinser i Kina
WP:Projekt Kina
Manchuriet
WP:Projekt Japan
Stater och territorier bildade 1934
Stater och territorier upplösta 1949
Larissa, Thessalien

Larissa (grekiska Λάρισα, Larisa eller Λάρισσα, Larissa) är huvudstad i den grekiska prefekturen med samma namn. Staden ligger vid floden Peneios. År 2001 uppgick dess befolkning till 126 076 invånare.

Historia
Larissa var under antiken den viktigaste staden i Thessalien. Den behärskades länge av en adelsätt, aleuaderna, men då de av fruktan för tyrannerna i Ferai bad om kung Filip II av Makedoniens hjälp bemäktigade han sig såväl Larissa som det övriga Thessalien. När Thessalien 186 f.Kr. återfick sin frihet blev Larissa huvudstad i det thessaliska förbundet. Ännu under romersk tid var det en ansenlig stad.

Under medeltiden erövrades Larissa från det Bysantinska riket av Bulgarien. Staden innehades även under en tid av Serbien innan den på 1400-talet övergick i osmansk ägo. Under den långa tid staden hörde under turkarnas välde förlorade den nästan varje spår av sina antika byggnadsverk. Den var till 1881 säte för en turkisk pascha och hade en stark garnison. Larissa blev åter grekiskt år 1897.

 
Greklands kommuner
Larissa (olika betydelser)

Larissa eller Larisa kan avse:

 Larissa (måne) – en av Neptunus månar
 Larisa (djur) – släkte av fjärilar
 Larisa (yacht) – motoryacht tillverkad av Feadship i Nederländerna
 Larissa França – beachvolleybollspelaren född 1982

Geografi 

 Larissa, Aiolien – antik stad i Mindre Asien

 Larissa – prefektur i Thessalien, Grekland
 Dimos Larissa – kommun i Thessalien, Nomós Larísis, 
 Larissa, Thessalien – huvudstaden i prefekturen

 Shayzar, ort i Hamah, Syrien
Omloppstal

Ett omloppstal, även kallat vindningstal, är inom matematik ett heltal som beskriver hur många gånger en sluten kurva går moturs runt en given punkt i ett plan. En kurva som går medurs kring den givna punkten har ett negativt omloppstal.

Omloppstal studeras inom algebraisk topologi, differentialgeometri, vektoranalys, komplex analys och fysik.

Intuitiv beskrivning

Givet en sluten kurva i ett plan kan man föreställa sig ett objekt som färdas längs med denna kurva. Omloppstalet för kurvan är då antalet hela varv moturs objektet färdas kring origo innan det återvänder till startpunkten. En rörelse moturs räknas som positiv, en rörelse medurs räknas som negativ. Så en kurva som gör fyra varv moturs och ett varv medurs innan man kommer tillbaka till startpunkten får omloppstalet 3. 
En kurva som inte alls färdas kring origo får omloppstalet 0, och en kurva som bara färdas medurs får ett negativt omloppstal. Alltså kan omloppstalet vara vilket heltal som helst. Nedan visas kurvor med omloppstal från -2 till 3.

Formell definition
En kurva i xy-planet kan definieras med parametriska ekvationer:

där parametern t antar värden i intervallet  och funktionerna x och y är kontinuerliga funktioner av t. Vi kräver även att kurvan ska vara sluten, så  och .

Om kurvan inte passerar origo kan vi skriva om parametriseringen med polära koordinater, så att vi får två nya ekvationer:

där t tar värden i samma intervall och r och θ är kontinuerliga funktioner av t. Eftersom begynnelse- och slutpositionerna är samma måste θ(1) och θ(2) skiljas åt med en heltalsmultipel av 2π. Denna heltalsmultipel är omloppstalet:

Genom att flytta på koordinatsystemet kan man även definiera omloppstalet med avseende på en godtycklig punkt.

Alternativa definitioner

Differentialgeometri
I differentialgeometri antas parameterekvationer ofta vara differentierbara, då den polära koordinaten θ kan relateras till de kartesiska koordinaterna x och y genom:

Enligt algebrans fundamentalsats är den totala förändringen i θ lika med integralen av dθ. Omloppstalet kan alltså uttryckas som en kurvintegral:

Komplex analys
Inom komplex analys använder man sig ofta av att komplexa tal kan skrivas på polär form z = reiθ, då man får att:

vilket ger:

Den totala förändringen av  är noll, så integralen av dz / z är den totala förändringen i θ, vilket möjliggör följande definition av omloppstal kring origo för en kurva C:

Omloppstalet kring en godtycklig punkt a definieras då som:

Referenser

Algebraisk topologi
Differentialgeometri
Komplex analys
Peneios

Peneios eller Peneus kan syfta på:

 Peneios (flodgud) – en flodgud i grekisk mytologi även Peneus
 Peneios (Thessalien) – en flod i Thessalien i Grekland även Peneus
 Peneios (Peloponnesos) – en flod i Peloponnesos i Grekland
Bostonmassakern

Bostonmassakern betecknar en våldsam händelse i Boston den 5 mars 1770 och var en av de utlösande faktorerna som ledde fram till den amerikanska revolutionen.

Bakgrund
1768 förlades brittiska trupper i form av det 29:e infanteriregementet i Boston. Den utökade brittiska truppnärvaron i de amerikanska kolonierna skedde bland annat med syftet att driva igenom Townshend Acts från 1767 som innebar höjda skatter på koloniernas exportvaror. Samuel Adams protestbrev Massachusetts Circular Letter med invändningar mot den nya lagen var en starkt bidragande orsak till att Boston besattes av britterna. Missnöjet vid tiden för Bostonmassakern var stort bland lokalbefolkningen och spänningarna hade ökat ännu mer efter att en "ung grabb omkring elva år" vid namn Christopher Seider hade dödats av en tulltjänsteman den 22 februari tidigare under året.

Massakern
Under tidig kväll den 5 mars uppstod det gräl mellan den brittiska menige soldaten Hugh White och en ung perukmakarlärling vid namn Edward Gerrish. White stod vakt utanför tullhuset vid Kings Street i Boston (numera State Street). Grälet eskalerade och kapten Preston och ett antal män (enligt det senare åtalet omkring 13) från det 29:e regementet kom till undsättning. Den numera 200-300 man stora folksamlingen uppträdde mer och mer hotfullt och kastade snöbollar och annat på soldaterna.

Menige Hugh Montgomery träffades av en klubba och föll till marken, när han reste sig upp skrek han Damn you, fire, vilket han senare erkände till sin försvarsadvokat. Folksamlingen hetsade soldaterna att lyda uppmaningen och efter en paus sköt man en salva in i folksamlingen vilken omedelbart dödade tre och skadade ytterligare åtta varav två senare dog.

Bland de döda fanns Crispus Attucks, känd som den första martyren i den amerikanska revolutionen.

Efterspel
För att lugna ner stämningen flyttades trupperna dagen efter massakern till Castle William på Castle Island i Bostons hamn. Den 27 mars 1770 åtalades kapten Preston och åtta män för mord. Efter skickligt försvar av John Adams frikändes kaptenen och sex av männen av en jury, bestående av män från samhällen utanför själva Boston. Två av männen dömdes som skyldiga till dråp.

1772 organiserade Samuel Adams Committees of Correspondence (Korrespondenskommittéer) som var ett slags utrikesdepartement för de 13 kolonier som kom att bilda de ursprungliga Förenta staterna. En ny skattelag Tea Act år 1773 kulminerade i Tebjudningen i Boston samma år vilket blev det verkliga startskottet för den amerikanska revolutionen.

Referenser

Noter

Källor
 Engelska wikipedia: Boston Massacre, Samuel Adams

Externa länkar

1770 i Nordamerika
Amerikanska revolutionen
Boston under 1700-talet
Kina i olympiska vinterspelen 1984

Kina deltog i olympiska vinterspelen 1984. Kinas trupp bestod av 37 idrottare, 21 kvinnor och 16 män.

Resultat

Storslalom herrar
Li Guangquan - 54  
Liu Changcheng - 56  
Wu Deqiang - 59  

Slalom herrar
Wu Deqiang - 29  
Li Guangquan - 30  
Liu Changcheng - 33  

Storslalom damer
Jin Xuefei - 42  
Wang Guizhen - AC  

Slalom damer
Jin Xuefei - 19  
Wang Guizhen - 20

500 m herrar
Chen Jianqiang - 29T   
Wang Nianchun - 35  
Gai Zhiwu - 38  

1 000 m herrar 
Chen Jianqiang - 37  
Gai Zhiwu - 39  
Wang Feifan - 40  

1 500 m herrar 
Li Wei - 38  

5 000 m herrar 
Zhao Shijian - 34  
Li Wei - 40  

10 000 m herrar
Zhao Shijian - 30  

500 m damer
Cao Guifeng - 25  
Shen Guoqin - 26  
Miao Min - 28  

1 000 m damer 
Shen Guoqin - 26  
Miao Min - 28  
Cao Guifeng - 32  

1 500 m damer 
Wang Guifang - 23  
Wang Xiuli - 24  
Kong Meiyu - 29  

3 000 m damer
Wang Guifang - 21  
Wang Xiuli - 22  
Kong Meiyu - 23

Herrar
Xu Zhaoxiao - 18  

Par 
Luan Bo och Yao Bin - 15  

Isdans 
Xi Hongyan och Zhao Xiaolei - 19  

Damer 
Bao Zhenghua - 22

15 km herrar
Song Shi - 66  
Li Xiaoming - 67  
Lin Guanghao - 68  
Zhu Dianfa - 69  

30 km herrar 
Song Shi - 62  
Li Xiaoming - 64  

Stafett herrar
Song Shi, Li Xiaoming, Lin Guanghao, Zhu Dianfa - 15  

5 km damer 
Dou Aixia - 48  
Tang Yuqin - 49  
Chen Yufeng - 51  
Song Shiji - 52  

10 km damer 
Chen Yufeng - 49  
Dou Aixia - 50  
Zhang Changyun - 51  
Song Shiji - 52  

Stafett damer
Dou Aixia, Tang Yuqin, Chen Yufeng, Song Shiji - 12

Sprint herrar
Song Yongjun - 45  
Liu Hongwang - 46  
Song Wenbin - 53  

Distans herrar 
Sun Xiaoping - 52  
Liu Hongwang - 54  
Long Yunzhou - AC  

Stafett herrar
Sun Xiaoping, Long Yunzhou, Liu Hongwang, Song Yongjun - 16

Källor
SR/Olympic Sports

1984 i Kina
Nationer i olympiska vinterspelen 1984
1984
WP:Projekt Kina
Saint-Martin-de-Pallières

Saint-Martin-de-Pallières, före 4 augusti 2012 enbart Saint-Martin, är en kommun i departementet Var i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur i sydöstra Frankrike. Byn är belägen på en topp i berget Pallières och domineras av slottet som ligger högst. Byns övriga hus sprider sig i solfjädersform över bergets nordsida. Det finns en lågstadieskola och sedan 2009 en kombinerad speceriaffär och bistro. År  hade kommunen  invånare.

Geografi 
Kommunen ligger i de västra delarna av departementet Var i Provence. Den är belägen längs D561, 20 km norr om Saint-Maximin-la-Sainte-Baume. Den gränsar till kommunerna
 Esparron
 La Verdière
 Varages
 Brue-Auriac
 Seillons-Source-d'Argens

Historia 
Området är bebott sedan stenåldern och på romartiden låg det romerska jordbruksvillor i dalen. Efter romarrikets fall blev trakten osäker. Befolkningen flyttade upp på berget och byggde en befästning vid vilken bostäderna placerades. Slottets äldsta delar är från 1000-talet.

Pesten 1348 drabbade byn hårt och den övergavs för att på 1500-talet åter befolkas. Under 1600 och 1700-talen förvandlades den feodala borgen till ett bekvämt slott för adelsmännen. De flesta av byns hus och nuvarande kyrkan, Notre-Dame de l’Assomption, namngiven efter Jungfru Marie himmelsfärd, är från den här tiden. Kyrkan är skyddad och klassad i det franska byggnadsminnesregistret Monument historique, historiskt monument.

1830 byggdes kyrkans klockstapel och 1838 nådde befolkningen sin hittills högsta nivå 472 invånare. Antalet sjönk under en rural utvandring som inleddes 1841.  1889 invigdes järnvägen mellan Draguignan – Meyrargues, en del av Ligne Central-Var, även kallad ”pinje-linjen”, och Saint-Martin var en av hållplatserna.
Från 1980-talet har flera skandinaver skaffat semesterboende i byn.

Slottet 
Slottet köptes av François de Laurens i början av 1600-talet. Det var kvar i deras ägo fram till 1774. De Laurens enda dotter gifte sig då med kavalleriofficeren Gilles Dominique de Boisgelin. Familjen de Boisgelin är än idag ägare av slottet.

Under franska revolutionen användes slottet som sjukhus av revolutionsarmén. Det och att slottet var så bastant byggt skonade det från total demolering, även om tornen revs. Slottet restaurerades 1820 och tornen byggdes upp igen. Slottets östra flygel tillkom under en ombyggnad 1865 tillsammans med det västra tornet.

Vapen
Kommunens vapen har ett fält av guld med ett grönt lagerbladsträd. Ovanför det finns en blå ginstam, ett smalare horisontellt fält som är beläget överst, med tre stjärnor i guld. Stjärnorna är bjälkvis ordnade, det vill säga ligger på rad.

Blasoneringen på franska lyder:
D'or au laurier de sinople, au chef d'azur chargé de trois étoiles du champ

Galleri

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Saint-Martin

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Var

Källor

Externa länkar 
 Kommunens webbsida
 Turism i Provence

Kommuner i Var
De fyra böckerna

De fyra böckerna (kinesiska: 四書, pinyin: Sì Shū) är fyra klassiska kinesiska texter som fungerar som en introduktion till konfucianismen. De valdes ut av filosofen Zhu Xi under Songdynastin och omfattar: 
 
 Den stora läran (kinesiska: 大學, pinyin: Dàxué), en text av Konfucius och med kommentarer av Zeng zi.
 Zhongyong eller Läran om mitten (kinesiska: 中庸, pinyin: Zhōngyōng) en text av Zisi, barnbarn till Konfucius. 
 Analekterna (kinesiska: 論語, traditionell kinesiska: 论语. pinyin: Lúnyǔ), en samling av Konfucius tal och samtal med hans lärjungar.
 Mencius (kinesiska: 孟子, pinyin: Mèngzĭ) en samling samtal med Mencius.

De fyra texterna användes som obligatorisk kurslitteratur för examination av offentligt anställda i Kina från 1313 till 1905. De ansågs introducera kinesiska studenter till den konfucianska traditionen och följdes av en studie av mer omfattande och tyngre skrifterna Wujing (De fem klassikerna).

Referenser 
 CHINAKNOWLEDGE - a universal guide for China studies

Kinesisk litteratur
WP:Projekt Kina
Konfucianism
Fyrtal
James Paul Moody

James Paul Moody, född 21 augusti 1887, död 15 april 1912, var sjätte styrman ombord på det välkända fartyget RMS Titanic och den enda av underofficererna ombord som inte överlevde.

Lite är känt om Moodys ungdom. Han föddes i Scarborough i North Yorkshire i England, som son till John Henry Moody och Evelyn Louis Lammin. Han gick till sjöss vid 14 års ålder och deltog samtidigt vid HMS Conway nautiska skeppsutbildning i Birkenhead. Moody gick med i White Star Line redan under samma år för att tjänstgöra på ångfartyget RMS Oceanic innan han senare skulle bli antagen som styrman vid fartyget Titanic år 1912.

Moody hade en viktig roll under Titanics förlisning. Han var den som först samtalade med Titanics utkiksman Frederick Fleet efter att denne ringt i nödtelefonen ner till bryggan för att rapportera att man var på väg att kollidera med ett isberg. Moody, som svarade på samtalet frågade, "Vad ser du?" Fleet svarade: "Isberg, rakt föröver!" Han skulle därefter ha ansvar och sköta inskrivningarna för livbåtarna Nr. 12, 14 och 16. Hans död är dock okänd men man tror att han, som de flesta av Titanics offer, drabbades av hypotermi i den kalla Atlanten.

Man har ristat ett minnesmärke i Woodland Cemetery, Scarborough där det står med bibliska citat, "Ingen har större kärlek än den som ger sitt liv för sina vänner" (Joh. 15:13, Bibel 2000), som ett sätt att hedra hans minne.

Källor
helt eller delvis översatt från engelskspråkiga wikipedia.

Noter

Sjömän
Personer som omkom vid Titanics förlisning
Personer från Scarborough
Födda 1887
Avlidna 1912
Män
Långbrodalsvägen

Långbrodalsvägen är en gata i Söderort inom Stockholms kommun. Gatan utgjorde den tidigare stadsdelen Långbrodals centralgata med ett myllrande affärsliv under 1930-talet. Vid etableringen av Kungens kurvas shoppingområde förflyttades detta myller dit.

Beskrivning
Gatan hette tidigare Storgatan, under tiden 1928–1931 tillfälligt Långsjövägen. Namnet Långbrodalsvägen hade 1928 givits åt en planerad men aldrig utlagd gata genom Långbrodal. Huvudvägen fick därför överta detta namn 1931. Gatan ökade i betydelse i samband med etableringen av villasamhället Långbrodal kring förra sekelskiftet. Långbrodals första villa byggdes av handlaren Nils Holmqvist vilken uppförde ett hus år 1899 på nuvarande Långbrodalsvägen 55, byggnaden är fortfarande kvar. Vid Långbrodalsvägen 46 ligger Älvsjö kyrka vars äldsta delar uppfördes 1916–1919. Kyrkan byggdes till 1953 efter ritningar av arkitekt Birger Lindberg och 1992 tillkom församlingshuset.

Under 1930- och 1940-talen hade gatan en mängd butiker och mindre näringsidkare. År 2009 utgör gatan främst en av stadsdelsområdets huvudvägar.

Noter

Externa länkar

Gator och torg i Söderort
Långbro
Långsjö
Herrängen
Biografen Sture

Biografen Sture, fram till år 2001 Olympia samt under perioden 1967–1990 Cinema, är en biograf vid Birger Jarlsgatan 41A i Stockholm.

Historik

Biografen öppnade 1920 i den då nybyggda fastigheten Sopsjudaren 1 uppförd efter ritningar av arkitektkontoret Östlihn & Stark. Vid invigningen hette den Olympia. Salongen var på tre sidor omgiven av läktare och nedanför filmduken fanns plats för en tiomannaorkester. Olympia drevs av ett konsortium under ledningen av slakteriägaren Gustaf Frisk. Redan efter ett år gick företaget i konkurs och från hösten 1922 var en ny ledning på plats. Vid mitten av 1930-talet övertogs biografen av Anders Sandrew. Biografen Olympia var en av Stockholms premiärteatrar.

När gamla biograf "Sture-Teatern" vid Birger Jarlsgatan 28-30 lades ner i oktober 2001 flyttades rörelsen till gamla "Olympia" som återinvigdes under namnet "Biografen Sture" den 12 oktober 2001. Den gamla neonskylten har medflyttats och kompletterats. Balkongen är ombyggd till två mindre salonger. Den stora salongen har en ny ridå skapad av konstnären Ernst Billgren.

Idag har Sture tre salonger med totalt 353 platser. Biografen Sture har gjort sig känd för att satsa på kvalitetsfilm.

Se även 
 Sture-Teatern

Noter

Källor
 

Biografer i Stockholm
Byggnader ritade av Josef Östlihn
Lena Frisk

Lena Elisabeth Frisk, född 20 april 1965 i Malmö är en svensk ståuppkomiker.

Lena Frisk började sin karriär som dansare och musikalartist. Den inleddes 1979 i musikalen "Hollywood" i Lund.
1994 debuterade hon som ståuppkomiker på Norra Brunn. Lena Frisk grundade år 2000  Malmö Comedy klubb. 2003 utsågs hon till årets kvinnliga komiker på  Stand up-galan. Det året fick hon också en egen talkshow på SVT; Lena 21:30. Lena Frisk har även varit med i andra TV-produktioner.

TV-produktioner 
Lena Frisk har varit med i följande tv-produktioner:
Babben & Co, SVT 2007
Sing-A-Long, TV3 2006 och 2007
Lena 21.30, SVT 2003 Egen talkshow
Stockholm Live, SVT 2005
Snacka om Nyheter, SVT 2002
Prat i Kvadrat SVT 2001 & 2002
På spåret, SVT 2001
Släng dig i brunnen, SvT 1997-99
Cityfolk, SvT 2001

Shower 
Hur man blir lycklig och smart, våren 2007, ambulerande
Fullt Frisk, hösten 2004 på Victoriateatern i Malmö
Malmö Live!, 2009-11-27 och 2009-11-28 på Victoriateatern i Malmö
All you need to know about Swedes, 2010  på Lunds humorfestival, på Kallbadhuset i Malmö och på Victoriateatern i Malmö.

Externa länkar 

Lena Frisks webbplats

Kvinnor
Födda 1965
Levande personer
Svenska komiker
Personer från Malmö
Personer i Sverige under 2000-talet
Storumans folkhögskola

Storumans Folkhögskola ligger i södra Lappland och har Västerbottens läns landsting som huvudman. Många av skolans specialkurser har anknytning till naturen och fjällen. Digital Musikproduktion och Administrativ Lärarassistent är också populära kurser.
Allmänna kursen har inriktningarna Digital Musikproduktion och Läs och Res.

Skolan startade 1959. I dagsläget arbetar cirka 30 personer vid skolan. Ungefär 150 elever studerar årligen vid huvudskolan i Storuman, filialen Skidhemmet i Tärnaby samt på distans från olika delar av världen.

Externa länkar
Folkhögskolornas Informationstjänst om skolan
Storumans folkhögskolas webbplats

Noter

Svenska folkhögskolor knutna till kommuner och landsting
Utbildningsinstitutioner bildade 1959
Utbildning i Storumans kommun
Region Västerbotten
Turn the Page

Turn the Page är en låt ursprungligen inspelad av Bob Seger från albumet Back in '72 som släpptes 1973. Låten har under åren spelats in av en rad olika artister, bland annat Metallica, Sage Francis, Waylon Jennings, Marschall Chapman, Golden Earring, och Kid Rock.

Externa länkar 
 "Reason to Rock" review

Musiksinglar 1998
Sånger 1973
Omaha
Musikvideor regisserade av Jonas Åkerlund
De fem klassikerna

De fem klassikerna (kinesiska: 五經, pinyin: Wǔjīng) är en samling bestående av fem grundläggande kinesiska böcker som används i konfucianismen. Enligt kinesisk tradition blev dessa verken antingen skrivna (enligt "den gamla textskolan") eller sammanställda och redigerade (enligt "den nya textskolan") av Konfucius själv.

 Förvandlingens bok, I Ching (kinesiska: 易經, pinyin: Yi Jing), en beskrivning av I Ching. 
 [[Shi Jing|Sångernas bok eller Poesins bok]], Shih Ching (kinesiska: 詩經, pinyin: Shī Jīng), består av 305 dikter/sånger.
 Riternas bok, Li Ji (kinesiska: 禮記, pinyin: Lǐ Jì), om riter och ceremonier som reglerade det sociala och religiösa livet
 Dokumentens bok, Shu Ching (kinesiska: 書經, pinyin: Shū Jīng), kommenterad samling av lagar och förordningar.
 Vår- och höstannalerna, Chūn Qiū, (kinesiska: 春秋, pinyin: Chūn Qiū eller kinesiska: 麟經, pinyin: Lín Jīng),  behandlar riket Lu's historia.

Musikens bok, Yue jing, betecknas ibland som en sjätte klassiker i serien, men den var förlorad redan under Handynastins tid, förmodligen förstörd vid bokbränningen under Qin-dynastin på 210-talet f.Kr.

Se även 
 De fyra böckerna
 Fyra böcker och fem klassiker

Externa länkar 
 CHINAKNOWLEDGE - a universal guide for China studies 

Kinesisk litteratur
WP:Projekt Kina
Konfucianism
Bariumoxid

Bariumoxid är en oxid av barium med formeln BaO.

Egenskaper
Bariumoxid reagerar med vatten och bildar bariumhydroxid (Ba(OH)2).

Framställning
Bariumoxid kan framställas genom kalcinering av bariumkarbonat (BaCO3), bariumhydroxid (Ba(OH)2) eller bariumnitrat (Ba(NO3)2).

Användning
Bariumoxid används för att skydda ytan på den varma katoden i katodstrålerör.
Det har också ersatt bly(II)oxid vid tillverkning av kronglas. Bariumoxid är inte lika giftigt och har lägre dispersion.

Bariumoxid används även vid framställning av bariumcyanid och bariumperoxid.

Se även
Bariumperoxid
Kalciumoxid

Källor

Bariumföreningar
Oxider
Islamiska samarbetsrådet

Islamiska samarbetsrådet (ISR) är en svensk paraplyorganisation, bildad 1988 av två rikstäckande sunnimuslimska organisationer: Förenade islamiska föreningar i Sverige (FIFS) och Sveriges muslimska förbund (SMF).

Senare har även Islamiska kulturcenterunionen i Sverige (IKUS), Svenska islamiska församlingarna (SIF), Islamiska shiasamfunden i Sverige (ISS) och Bosniakiska islamiska samfundet (BIS) beviljats medlemskap av Islamiska samarbetsrådet.

Islamiska samarbetsrådet är ett samverkansorgan knutet till Nämnden för statligt stöd till trossamfund (SST). Under 2015 erhöll ISR 6 miljoner ifrån SST av totalt cirka 70 miljoner utbetalningar.

Islamiska samarbetsrådet är alltså inte samma organisation som "Sveriges muslimska råd" (som enligt uppgift också består av FIFS och BIS, en rad andra föreningar, samt tidigare av även SMF).

För statistik över antal betjänade personer, se Antal muslimer i Sverige

Anslutna samfund
Följande samfund var anslutna 2018:
 Bosniakiska islamiska förbundet
 Förenade islamiska Föreningar i Sverige
 Islamiska fatwabyrån i Sverige
 Islamiska kulturcenterunionen
 Islamiska Shiasamfunden i Sverige
 Svenska islamiska Samfundet
 Sveriges muslimska förbund

Se även 
 Ibn Rushd (studieförbund)
 Islam i Sverige
 Sveriges muslimska råd (SMR)

Källor

Externa länkar 
STT: Islamiska samarbetsrådets (ISR) riksorganisationer
Muslimska sjuhuskoordinatorer inom andlig vård på svenska sjukhus
Förenade islamiska föreningar i Sverige (FIFS)
Sveriges muslimska förbund (SMF)
Islamiska kulturcenterunionen i Sverige (IKUS)
Svenska islamiska församlingarna (SIF)
Islamiska shiasamfunden i Sverige (ISS)
Bosniakiska islamiska samfundet (BIS)

Religiösa organisationer bildade 1988
Islamiska organisationer i Sverige
Myndigheten för stöd till trossamfund