kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Perparim Hetemaj

Perparim Hetemaj, född 12 december 1986 i Srbica, är en finländsk fotbollsspelare med kosovoalbanskt ursprung, som spelar som mittfältare för HJK Helsingfors. Hetemaj representerade även finska landslaget. Han började sin karriär i HJK Helsingfors reservlag Klubi-04 och köptes till AEK Aten sommaren 2006 för 450 000 €.

Han och hans familj flyttade till Finland år 1992, då han var fem år gammal. Familjen bodde i Helsingfors. Perparim har en bror, Mehmet Hetemaj som också är fotbollsspelare och en äldre syster Fatbardhe.

Källor

Kosovanska fotbollsspelare
Finländska fotbollsspelare
Finländska landslagsspelare i fotboll
Spelare i HJK
Spelare i Klubi 04
Spelare i AEK Aten FC
Spelare i Apollon Kalamarias FC
Spelare i FC Twente
Spelare i Brescia Calcio
Spelare i AC ChievoVerona
Spelare i Benevento Calcio
Spelare i Reggina Calcio
Spelare i Tipsligan
Spelare i Grekiska superligan
Spelare i Serie B
Spelare i Serie A
Födda 1986
Levande personer
Män
Personer från Skënderaj
Finländska idrottare under 2000-talet
Johan Nordenfelt

Lars Hugo Johan Lennartsson Nordenfelt, född 17 februari 1939, är en svensk diplomat. Han är sonson till Hugo Nordenfelt.

Biografi
Efter studentexamen på Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket avlade han juris kandidatexamen vid Stockholms universitet. Han anställdes vid utrikesdepartementet 1965 och har bland annat tjänstgjort i Rio de Janeiro, Tel Aviv, Bryssel, Mexico City och vid den svenska FN-representationen i New York. Åren 1987-1997 var han tjänstledig för arbete vid FN-sekretariatet i New York, där han var chef för nedrustningskontoret, anti-apartheidcentrum, generalförsamlingsdivisionen och Amerikadivisionen. Efter återkomsten till Stockholm tjänstgjorde han med frågor rörande global säkerhet och nedrustning. År 2000 utsågs han till ambassadör i New Delhi. Han var även sidoackrediterad som ambassadör i Colombo samt i Thimphu, Malé och Kathmandu. Han återvände till Stockholm 2004 och tjänstgjorde till 2006 som ambassadör för vissa nedrustningsförhandlingar på enheten för global säkerhet med bland annat ansvar för frågor om minor och lätta vapen. Han utnämndes 2005 till introduktör av främmande sändebud, en post, som han innehade fram till 2011.

Efter faderns bortgång är Johan Nordenfelt huvudman för den adliga ätten nummer 1662 Nordenfelt.

Referenser

Män
Födda 1939
Levande personer
Sveriges ambassadörer i Indien
Sveriges ambassadörer i Sri Lanka
Sveriges ambassadörer i Bhutan
Sveriges ambassadörer i Maldiverna
Sveriges ambassadörer i Nepal
Ätten Nordenfelt
Djävul eller gud

Djävul eller gud är ett studioalbum av Nordman, som gavs ut den 12 mars 2008. I albumet ingår bland annat I lågornas sken, som duon tävlade med i Melodifestivalen 2008.

Låtlista
Djävul eller gud
Hon är redan här
Du behöver
Storma mitt hav
Längtan (med Jessica Andersson)
Stranden
En dåre som jag
Ridom ridom
I lågornas sken
Din ljusa blick
Vi lever
Störst av dem är kärlek

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Album av Nordman
Musikalbum 2008
Staffan Wrigstad

Per Staffan Wrigstad, född 3 maj 1941 i Uppsala domkyrkoförsamling, är en svensk civilekonom, diplomat och ambassadör. Han är son till Expressens förra chefredaktör Per Wrigstad.

Wrigstad anställdes vid Utrikesdepartementet 1968 och har tjänstgjort bland annat i Lima, vid Sveriges FN-representation i New York och i Ottawa. Han var stationerad i Santiago de Chile 1987–1992, från 1990 som ambassadör. Därefter var han departementsråd på politiska avdelningen på UD 1992–1994, ambassadör i Guatemala 1994–2000 (sidoackrediterad i San Salvador, Tegucigalpa och Belmopan), chef för UD:s Amerikaenhet 2000–2002 och ambassadör i Rom 2002–2006, jämväl i Tirana. 

Män
Födda 1941
Levande personer
Sveriges ambassadörer i Chile
Sveriges ambassadörer i Guatemala
Sveriges ambassadörer i El Salvador
Sveriges ambassadörer i Honduras
Sveriges ambassadörer i Belize
Sveriges ambassadörer i Italien
Sveriges ambassadörer i Albanien
Bottarvegården

Bottarvegården är ett gårdsmuseum i Norrbyn, Vamlingbo socken på södra Gotland. Gården är från 1800-talets mitt och visar hur folket levde på en storbondes gård förr i tiden. Den är museum med utställningar, föreläsningar, musik, kafé och hantverksbutik. Gården är öppen sommartid.

Bottarve är en av tre gårdar i byn och den enda ligger kvar i ursprungligt läge sedan före storskilftet i slutet av 1800-talet. Genom ingripande från Oscar Wennersten räddades byggnaden sedan den 1918 sålts till ett skogsbolag och blev 1922 museum.

Gårdsbyggnaderna är från 1800-talet. Huvudbyggnaden tillkom 1844 enligt en datering över dörren. Ladugården från 1890-talet brann ner 1985 och återuppbyggdes 1986. Alla byggnader är av sten. Bostadshuset har tak av stenflisor medan uthusbyggnaderna har typiska gotländska agtak. Möbler och lösöre finns bevarat.

Källor

Externa länkar

  Hoburgs Hembygdsförening - Bottarve

Byggnadsminnen i Gotlands kommun
Museer i Gotlands kommun
Gårdar på Gotland
Aula

En aula är ett stort rum i universitet och skolor som fungerar som samlingslokal eller hörsal. Aula är även en centralhall i en större anläggning.

Se även 
Auditorium

Referenser 

Rum i offentliga byggnader
Samlingslokaler
Utbildningslokaler
Waste Isolation Pilot Plant

Waste Isolation Pilot Plant, WIPP, är benämningen på ett slutförvarsprogram för radioaktivt kärnbränsle. En gammal saltgruva i Carlsbad, New Mexicos öken har valts ut som slutförvaringsplats. Förvaringen sker i gruvan 655 meter under marken. Projektet startades av det amerikanska energiministeriet 1979. Första lasten med använt kärnbränsle lagrades 1999 i gruvan. Man hanterar två typer av radioaktivt avfall i gruvan, högradioaktivt använt kärnbränsle ca 4 % och lågradioaktivt material och kläder ca 95 %. Det högradioaktiva materialet hanteras med fjärrstyrda robotar vid förvaring, medan det lågradioaktiva materialet kan hanteras av personal med skyddskläder.

Externa länkar
WIPPs officiella sida

Eddy County, New Mexico
Kärnkraft i USA
Vetgirig

Vetgirig är en svenskspråkig nätgemenskap inriktad på frågesport som startades 2004. Gemenskapen kretsar kring ett antal frågetävlingar, bland annat Dagens Fråga, Duellen, Vetligan och LagLigan. Medlemmarna kan tävla mot varandra individuellt eller i lag och även skapa nya frågekategorier och arrangera egna tävlingar i form av ligor och cuper. 

Vetgirig.nu skapades av IT-företaget ServIT AB 2004. 2007 såldes aktiemajoriteten till Bonniers. I januari 2009 hade den svenskspråkiga nätgemenskapen 128 000 medlemmar. Motsvarande webbplatser finns även i engelska och finska språkversioner. 2012 återtog ServIT ägandet från Bonnier.

Sidan har idag över 223 000 frågor, över 16 000 medlemmar och över 7600 ämnen. Auryn är den användare som har överlägset högst vetvärde på Vetgirig.

Topp 3 i Duellen på Vetgirig är:    

 PJGH
 roffei
 eskoa

Se även 
 Vetgirig-guide i Wikibook

Källor

Noter

Externa länkar 
Vetgirig.nu

Svenska webbplatser
Portal: Internet i Sverige
Vanua'aku Pati

Vanua'aku Pati (VP) är ett socialistiskt parti i Vanuatu, bildat i början av 1970-talet som Nya Hebridernas nationella parti.

Partiet vann 1979 valen till den lagstiftande församling som skulle förbereda landets självständighet året därpå. Partiets grundare Walter Lini var Vanuatus förste premiärminister 1980-91. 
Det sistnämnda året tvingades Lini avgå som regeringschef, lämnade VP och bildade Vanuatu National United Party (VNUP). I valen 1991 fick både VP och VNUP 10 mandat vardera. VNUP bildade regering tillsammans med Union des Partis Moderés (UPM) och tvingade för första gången bort VP från regeringsmakten.
VNUP och UPM behöll makten efter parlamentsvalet 1995. 

Sedan slutet av 1990-talet har Vanua'aku Pati tappat väljarstöd.
1998 fick man 18 mandat i parlamentet, 2002 14 och 2004 8.
I det sistnämnda valet ingick VP i valalliansen VP-VNUP, som erövrade regeringsmakten.

Politiska partier i Vanuatu
Socialistiska partier
Växjö Norra IF

Växjö Norra IF, i dagligt tal kallat ”Norra”, bildad 1939, är en idrottsförening i Växjö.

I fotboll (sporten som klubben är mest kända för) har klubben spelat flera säsonger i Sveriges tredjedivision på sin hemmaplan Åbo IP, placerad intill statsdelen Högstorp. Säsongen 2019 spelar laget åter i Division 3 efter seger i kvalserien 2018. Genom åren har föreningen producerat många duktiga spelare, bland annat: Emin Nouri Kalmar FF, Stefan Karlsson Östers IF, Månz Berg Östers IF och Filip Örnblom Ängelholms FF. Säsongen 2023 har Växjö Norra två seniorlag, ett A-lag i division 3 och en systerförening i division 5, tredje året efter uppstarten 2021. 

Växjö Norra har även fostrat flera kända tränare genom åren. Nanne Bergstrand, Jörgen Lennartsson samt Johannes Petersson har samtliga Växjö Norra IF som moderklubb. Dessa tre är eller har varit tränare i svensk elitfotboll.  

Laget tränas 2023 av Leif Andersson, Mathias Borg (Johansson) och Kreshnik Asllani. 

Klubbchef och sportchef är Dilovan Tercan.  

Man har också haft skid- och motionsidrottssektioner.

Ordförande
1939–1943, 1946: Arvid Karlman
1944, 1953–1961, 1963–1966, 1969–1972: Börje Magnusson
1945: C-W Appelqvist
1947–1950: Lars Wiberg
1951–1952: Sune Widebring
1962: Göran Bäckman
1967–1968: Lennart Kidvik
1973–1986, 1988–1989: Åke Sjöquist
1987: Göran Borg
1988–1989: Arvid Rosell
1990–1995, 2000–2003: Nils-Göran Holmqvist
1996–1997: Roger Hasanov
1998: Mats Norén
1999: David Styrell
2005–2012: Ola Landström
2012-2018: Magnus Hultin
2018- Magnus Titusson

Tränarstaben 2023
Källa:

Källor

Externa länkar
Växjö Norra IF
Bowlingsektionen
Blogg

Bowlingklubbar i Sverige
Fotbollsklubbar i Sverige
Skidklubbar i Sverige
Sport i Växjö
Sportklubbar bildade 1939
Godegårds socken

Godegårds socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad, ingår sedan 1971 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Godegårds distrikt.

Socknens areal är 218,53 kvadratkilometer, varav 209,56 land. År 2000 fanns här 733 invånare. Herrgården och bruket Godegård, tätorten Godegård samt sockenkyrkan Godegårds kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Godegårds socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Godegårds församling och för de borgerliga frågorna till Godegårds landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ingår sedan 1971 i Motala kommun. Områden överförda från Godegårds socken (församling) till Hammars socken (församling) i Örebro län:1954 Zinkgruvan, 1985 Kristineberg.

1 januari 2016 inrättades distriktet Godegård, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Finspånga läns härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Godegårds socken omfattar de högsta delarna av Tylöskogen. Socknen är en sjö- och mossrik skogsbygd, där de högsta höjderna i väster når 261 meter över havet.

Qvarnshammars jernbruks som avvecklades 1984 låg här.

Kärnskogsmossen är ett nybildat naturreservat i socknen.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1295 Guthagarthom) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ett mansnamn, Godhe eller Gudhi. Efterleden är gård, 'inhägnad plats'. Gode var förr även titeln för en manlig präst inom asatro, och Godegård (Gutha-garthom) skulle således även betyda "prästens gård" eller mao. "prästgård", vilket skulle kunna stämma överens med närheten till Godegårds gamla kyrka och kyrkbyn. Kyrkor byggdes ursprungligen ofta på platser med tidigare hednisk religiös aktivitet.

Se även
Godegårds församling
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Godegård

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris
De gamla byarna i Tylöskogen : en bygds historia / Roald Wiss 1978.  libris
Anteckningar om Godegårds socken / Eskil Risegård 1952. libris
Anteckningar om Godegårds socken och Godegårds gods i äldre och nyare tider / C. Grill 1866. libris

Externa länkar

Godegårds Bygderåd en paraplyorganisation för alla föreningar / företag i Godegårds socken. 
 Norra Godegårds hembygdsförening

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Finspånga läns härad
Hällestads socken

Hällestads socken kan avse:

Hällestads socken, Skåne – en socken i Skåne i Torna härad
Hällestads socken, Västergötland – en socken i Västergötland i Gäsene härad
Hällestads socken, Östergötland – en socken i Östergötland i Finspånga läns härad
Risinge socken

Risinge socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad, ombildades 1942 till Finspångs köping och området ingår sedan 1971 i Finspångs kommun och motsvarar från 2016 Risinge distrikt.

Socknens areal är 372,97 kvadratkilometer, varav 317,87 land. År 2000 fanns här 15 803 invånare. Tätorterna Finspång, Falla, Lotorp och Butbro, Finspångs slott samt kyrkbyn Risinge med sockenkyrkan Risinge nya kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Risinge socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Risinge församling, medan de borgerliga tillföll Risinge landskommun. Landskommunen ombildades 1942 till Finspångs köping och ingår sedan 1971 i Finspångs kommun. Församlingen uppgick 2013 i Finspångs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Risinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Finspånga läns härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanstångs kompani.

Geografi
Risinge socken ligger kring nedre loppet av Finspångsån och Ysundaån med sjön Glan i söder. Socknen är en kuperad skogsbygd med odlingsbygd i söder i dalarna och kring Glan.

Gårdar

Blixtorp
Bondesäter 
Boxnäs 
Botorp 
Börgöl 
Brestorp 
Dovertorp 
Ekedal 
Ekö
Eliantorp 
Erstorp 
Falla 
Finspång med Översäter
Flasbjörke 
Gammalstorp 
Getsjö
Gömma
Grostorp 
Gullerstorp
Gåsetorp 
Hejtorp 
Hemmingstorp 
Hjelmstorp 
Hult 
Hulta 
Humletorp 
Hälla
Hässmedstorp
Häradstorp  
Ingelstad 
Klippestorp 
Knivsäter 
Kolstads säteri 
Köp 
Köpma 
Larstorp 
Lotorp 
Lundby 
Lämmenäs
Lämmetorp
Melby 
Messelköp
Mickelstorp 
Mo 
Mottorp 
Målstorp 
Näfstorp 
Näs 
Olstorp
Olstad 
Ragnetorp 
Ramstorp 
Ringhult 
Ringtorp 
Rippestorp 
Risinge prästgård
Rörstorp
Rösäter
Simonstorp
Sjönäs
Skallnäs 
Skirnäs
Skräddartorp 
Skäfkesfall
Skärvinge 
Stenstorp
Stjärnvik 
Sätra 
Tjuttorp 
Torpet 
Torstorp 
Tvartorp 
Walpetorp 
Wiberga 
Wiggestorp 
Wistinge 
Ysunda 
Åsunden 
Ängsnäs
Ölstad 
Övertorp 
Össby

Fornlämningar
Kända från socknen är fem gravfält, stensättningar och två fornborgar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1357 Risinge) kommer troligen från prästgården. Förleden är ris, snårskog', efterleden inge, 'inbyggarnas boplats'. Den sammanlagda tolkningen blir då 'de som bor vid snårskogen', eller 'de som bor vid en plats benämnd Ris.

Se även
Risinge församling
Lista över fornlämningar i Risinge socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Risinge hembygdsförening

Indelningar i Finspångs kommun
Socknar i Finspånga läns härad
Osseointegration

Osseointegration eller osseointegrering är den strukturella och funktionella förbindning som uppstår mellan levande ben och ytan av ett lastbärande artificiellt implantat, ofta tillverkat av titan. Det är en egenskap som är unik för titan och har förbättrat implantattekniken för tandersättningar och för ersättning av benvävnad och leder i den mänskliga kroppen.

Implantaten i käkarna fungerar som stöd för tandkronor och broar, medan implantaten på andra ställen i kroppen till exempel används för att förankra led- eller benproteser.

Teorier 
Två teorier om den kemiska mekanismen som gör att implantaten integrerar med benvävnaden har föreslagits:
 Osseointegration, Per-Ingvar Brånemark
 Fiberosseos integration,  A Weiss

Brånemarks teori 
Brånemarks teori bygger på främst två principer: 
 När implantaten opereras in hanteras benvävnaden skonsamt så att bencellerna bibehåller sin vitalitet och inte skadas av för hög temperatur vid borrning och gängning.
 Implantaten är gjorda av titan, ett vävnadsneutralt material som möjliggör för bencellerna att under läkningen efter operationen växa ihop med implantatytan.

Dessa båda principer leder till att bencellerna så att säga bygger in implantaten så att de blir som en del av benvävnaden; de blir "osseointegrerade", med en term som Brånemark myntat.

Brånemark visade 1950 hur implantat av titan som opereras in i benvävnad kan fås att växa fast utan mellanliggande bindväv. Han fastslog också att implantaten inte ska utsättas för belastning initialt utan lämnas ifred så att integreringsprocessesen inte störs.

Weiss' teori om benvävnadsintegration 
Enligt Weiss' teori bildas benvävnadsligament mellan implantatet och benet och detta ligament kan anses vara jämbördigt med det ligament som finns i gommen. Han försvarar närvaron av kollagenfiber på ytan av benimplantatet och förordar också en tidig belastning av implantatet. 

Implantat
Skedevi socken

Skedevi socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad, ingår sedan 1971 i Finspångs kommun och motsvarar från 2016 Skedevi distrikt.

Socknens areal är 379,70 kvadratkilometer, varav 256,40 land. År 2000 fanns här 2 139 invånare. Tätorten Rejmyre med Rejmyre kyrka samt kyrkbyn Skedevi med sockenkyrkan Skedevi kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Skedevi socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skedevi församling och för de borgerliga frågorna till Skedevi landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hävla landskommun och ingår sedan 1971 i Finspångs kommun. Församlingen uppgick 2013 i Finspångs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skedvi, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Finspånga läns härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanångs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani.

Geografi
Skedevi socken ligger kring sjön Hunn och söder om Tisnaren. Socknen är en småkuperad sjörik skogsbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är åtta gravfält och två fornborgar från järnåldern. En runristning är känd.

Namnet
Namnet (1350-talet Skædhwi) består av förleden Sked- och efterleden -vi. -vi betyder 'helig plats, kultplats'. För förledet finns olika tolkningar. En tolkning är att det skulle vara samma ord som det fornvästnordiska skeið 'kapplöpningsbana', och att det då skulle tyda på att det på platsen förekommit religiösa ritualer där hästkapplöpning eller hingsthetsning har ingått. En senare tolkning är att förledet innehåller dialektordet sked 'planka, bräde'. Ett skædhwi skulle då kunna vara en kultplats som är omgärdad med bräder.  
Andra tolkningar av namnet har också gjorts där då förledet tolkas som "skede" i betydelsen "rågång, avtagsväg" och att slutledet "vi" skulle vara en förkortning av det fornnordiska ordet "vidher" (skog) vilket då skulle kunna ge betydelsen "rågången i skogen" m.m. Denna tolkning är dock inte bland de mest framhållna.

Se även
Skedevi församling
Lista över fornlämningar i Skedevi socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Finspångs kommun
Socknar i Finspånga läns härad
Tjällmo socken

Tjällmo socken i Östergötland ingick i Finspånga läns härad, ingår sedan 1974 i Motala kommun och motsvarar från 2016 Tjällmo distrikt.

Socknens areal är 202,47 kvadratkilometer, varav 191,38 land. År 2000 fanns här 1 161 invånare. Tätorten Tjällmo med sockenkyrkan Tjällmo kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Tjällmo socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tjällmo församling och för de borgerliga frågorna till Tjällmo landskommun. Landskommunen ingår sedan 1974 i Motala kommun. 

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Tjällmo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Finspånga läns härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Bergslags kompani.

Geografi
Tjällmo socken ligger söder om Tylöskogen. Socknen är i söder en slättbygd och i väster och i norr en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är lösfynd och en boplats från stenåldern samt gravar och stensättningar från järnåldern.Exempel på lösfynd är den medeltida guldring, med en röd sten, som hittades vid potatisupptagning i oktober 1860 av en dräng på prostgårdens ägor. Ringen finns att se på Statens Historiska Museeum och kallas i folkmun "Tjällmoringen".

Namnet
Namnet (1369 Thiälmo) kommer från prästgården. Förleden är oklar, kan hänga samman med tjäle, 'hård mark'. Efterleden är mo, 'sandig mark'.

Se även
Tjällmo församling
Lista över fasta fornminnen i Motala kommun#Tjällmo

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 4 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Tjällmo hembygdsförening
Tjällmo byalag

Indelningar i Motala kommun
Socknar i Finspånga läns härad
Vånga socken

Vånga socken kan syfta på:

Vånga socken, Skåne
Vånga socken, Östergötland
Norra Vånga socken – Skånings härad i norra Västergötland
Södra Vånga socken – Ås härad i södra Västergötland
Hammarkinds och Skärkinds domsagas valkrets

Hammarkinds och Skärkinds domsagas valkrets, egentligen Hammarkinds härads med Stegeborgs skärgårds och Skärkinds härads domsagas valkrets, var vid riksdagsvalen till andra kammaren 1866–1908 en egen valkrets med ett mandat. Valkretsen, som omfattade Hammarkinds och Skärkinds härader, avskaffades inför valet 1911 då området uppgick i Östergötlands läns norra valkrets.

Riksdagsmän
Sven Hansson, min 1867, nylib 1868–1869 (1867–1869) 
Anders Törnfelt, lmp (1870–1875)
Niklas Fosser, lmp (1876–1881)
Anders Magnusson, lmp (1882–första riksmötet 1887)
August Henricson (andra riksmötet 1887; valet upphävt)
Niklas Fosser, nya lmp (1888–1890)
August Henricson, gamla lmp 1891–1894, lmp 1895, vilde 1896–1898, Bondeska 1899, lib s 1900–1908 (1891–1908)
Edvard Andersson, högervilde 1909, lmp 1911 (1909–1911)

Valresultat

1896

Valdeltagandet var 69,5%.

1899

Valet ägde rum den 22 september 1899. Valdeltagandet var 63,2%.

1902

Valet ägde rum den 7 september 1902. Valdeltagandet var 58,8%.

1905

Valet ägde rum den 10 september 1905. Valdeltagandet var 71,3%.

1908

Valet ägde rum den 6 september 1908. Valdeltagandet var 76,0%.

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, s. 33
 Östgötaposten, digitaliserad av Kungliga biblioteket
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1894-1896
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1897-1899
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1900-1902
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1903-1905
Statistiska centralbyrån Riksdagsmannavalen 1906-1908

Historiska valkretsar i Östergötlands län