kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svartstrupig prinia

Svartstrupig prinia (Prinia atrogularis) är en asiatisk fågel i familjen cistikolor med omstridd systematik.

Utseende 
Svartstrupig prinia är en stor (14–16 cm) prinia med en tunn och något nedåtböjd näbb och mycket lång, avsmalnad och spetsig stjärt. I häckningsdräkt är den svart på strupe och bröst med vita fläckar och ett vitt mustaschstreck. Utanför häckningstid syns ett vitt ögonbrynsstreck och beigefärgad undersida. 

Nära släktingen rostkronad prinia (P. khasiana), tidigare behandlat som underart, har rostbrun ovansida, framför allt på hjässan, varmare beigefärgade flanker och i häckningsdräkt svart endast ner till övre delen av bröstet. 

Bergprinia (P. superciliaris), ofta behandlad som underart till svartstrupig prinia, saknar den svarta strupen (och därmed också mustaschstrecket) i häckningsdräkt. Ögonbrynsstrecket är också kraftigare och flankerna beigefärgade. Även liknande strimmig prinia saknar den svarta strupen, men även ögonbrynsstrecket och är dessutom streckad ovan.

Utbredning och systematik 
Svartstrypig prinia förekommer i östra Nepal Sikkim, Bhutan, sydöstra Tibet och Arunachal Pradesh. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare inkluderades rostkronad prinia (P. khasiana) i arten, men urskildes 2016 som egen art av BirdLife International, 2022 av tongivande eBird/Clements och 2023 av International Ornithological Congress. Även bergprinian (P. superciliaris) har behandlats som del av svartstrupiga prinian och vissa gör det fortfarande.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Zebraprinia

Zebraprinia (Prinia bairdii) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Zebraprinia delas in i fyra underarter:
 bairdii-gruppen
 Prinia bairdii bairdii – förekommer i sydöstra Nigeria (Cabinda), nordöstra Kongo-Kinshasa och västra Uganda
 Prinia bairdii heinrichi – förekommer i nordvästra Angola (Cuanza Norte)
 Prinia bairdii obscura – förekommer i högländer från östra Kongo-Kinshasa till västra Uganda, Rwanda och Burundi
 Prinia bairdii melanops – förekommer i Kenya (väster om Rift Valley)

Underarten melanops urskiljs ofta som den egna arten svartmaskad prinia.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den amerikanske ornitologen Spencer Fullerton Baird (1823-1887). Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar 

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen
Indisk prinia

Indisk prinia (Prinia buchanani) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar. Som namnet avslöjar förekommer den i Indien, men även i Pakistan. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Utseende och läten 
Indisk prinia är en liten (12 cm) och rätt färglös prinia med en lång, kilformad stjärt. Karakteristiskt är den rostbruna hjässan och de breda vita spetsarna på stjärten som syns mycket tydligt i flykten. Färgen på hjässan kan dock vara svår att se i sliten dräkt. På ungfågeln är ovansidan ljust rostbrun. Lätet är en distinkt, bubblande drill.

Utbredning och systematik 
Indisk prinia förekommer i törnbuskmark i Indien och Pakistan (Indusfloden). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Indisk prinia hittas i buskmarker i halvöken. Födan består av små ryggradslösa djur, huvudsakligen insekter och deras larver, som den plockar från löv eller marken. Den ses oftast i grupper om fem till sex individer. Fågeln häckar under regnperioden från slutet av juni till september, i väst tidigare.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig i större delen av utbredningsområdet.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Francis Buchanan, senare känd som Francis Hamilton, Francis Hamilton Buchanan eller Francis Buchanan-Hamilton (1762-1829), en skotsk läkare i East India Company 1794-1815, men även geograf, zoolog, botaniker, upptäcktsresande och samlare av specimen i Nepal och Indien. Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Industimalia

Industimalia (Laticilla burnesii) är en sydasiatisk fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar. Den minskar relativt kraftigt i antal, så pass att den kategoriseras som nära hotad av IUCN.

Utseende 
Industimalia är en 17 cm lång fågel, lik en stor prinia med mycket lång och kraftigt avsmalnad stjärt där de yttre stjärtpennorna bara är en tredjedel så långa som de centrala. Den är streckad ovan, med vitaktig tygel och ögonring, undertill med rostbruna undre stjättäckarna.

Nära släktingen brahmaputratimalian, ofta behandlad som underart, är mycket lik, men denna har mycket tunnare näbb och mycket kortare stjärt. Ovansidan är gråaktig snarare än beigefärgad, undre stjärttäckarna grå, ej rostbruna och streckning på hjässa och mantel mycket svagare.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i områden med elefantgräs och sockerrör i Pakistan och nordvästra Indien (västra Punjab). Den delas in i två underarter med följande utbredning:) 
 Laticilla burnesii burnesii – Indusdalen i Pakistan samt nordvästra Indien (Punjab)
 Laticilla burnesii nipalensis – östra Nepal

Tidigare betraktades den helt okontroversiellt vara en prinia i familjen cistikolor, med namnet gräsprinia. Genetiska studier visar dock förvånande nog att den hör till familjen Pellorneidae. Vissa inkluderar brahmaputratimalia (Laticilla cinerascens) som en underart.

Levnadssätt 
Industimalian hittas i högvuxna gräsmarker, ofta uppblandade med akacior och tamarisker, huvudsakligen intill stora floder och våtmarker. I Pakistan och nordvästra Indien verkar den även kunna utnyttja jordbruksmarker kring sjöar, bevattningskanaler och vattendrag. I Nepal bebor den däremot endast cirka fem år gamla gräsmarker och undviker störda områden.

Den håller sig väl gömd och födosöker på eller nära marken i par eller familjegrupper, på jakt efter insekter. Om den skräms upp flyger den lågt, landar snart igen och kan svårligen fås att flyga upp igen.

Häckning 
Industimalian häckar mellan februari och september, huvudsakligen under regnperioden. Det skålformade boet av grovt gräs verkar byggas enbart av honan. Det placeras väl gömt längst ner i en grästuva, ofta intill en öppning. Däri läggs fyra ägg.

Status 
Industimalian tros minska relativt kraftigt till följd av habitatförlust. IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Alexander Burnes (1805-1841), brittisk officer i Indien 1829-1832 samt Afghanistan 1839-1841.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Brahmaputratimalia

Brahmaputratimalia (Laticilla cinerascens) är en hotad asiatisk fågel som numera placeras i familjen marktimalior, men som länge ansågs vara nära släkt med priniorna.

Utseende 
Brahmaputratimalian är en relativt stor (17 cm) och långstjärtad prinialiknande grå och vit fågel. Adulta fåglar har en vitaktig fläck på tygeln och en smal vit ögonring. Den är lik nära släktingen industimalia men har mycket tunnare näbb och mycket kortare stjärt. Ovansidan är gråaktig snarare än beigefärgad, undre stjärttäckarna grå, ej rostbruna och streckning på hjässa och mantel mycket svagare.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i våta gräsmarker nordöstra Indien (Assam) och norra Bangladesh. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Vissa kategoriserar den som en underart till industimalia.

Familje- och släktestillhörighet 
Fram tills nyligen betraktades brahmaputratimalia helt okontroversiellt vara en prinia i familjen cistikolor, då med svenska trivialnamnet träskprinia. Vissa auktoriteter gör det fortfarande. Genetiska studier visar dock förvånande nog att dess nära släkting taxonet burnesii, tidigare kallad gräsprinia, istället tillhör familjen Pellorneidae. På grund av att de båda anses så närbesläktade att de ofta behandlas som samma art har även cinerascens förts till marktimaliorna, båda i det egna släktet Laticilla.

Status och hot 
Brahmaputratimalian har en liten världspopulation bestående av högst 2500 vuxna individer. Den tros även minska kraftigt i antal till följd av habitatförlust. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som starkt hotad.

Referenser

Externa länkar  

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Gråkronad prinia

Gråkronad prinia (Prinia cinereocapilla) är en fåtalig och hotad fågelart i familjen cistikolor. Den förekommer enbart i norra Indien med närliggande områden.

Utseende och läte 
Gråkronad prinia är en liten (11 cm) prinia med mörkt blågrå hjässa och ett smalt, rostbeige ögonbrynsstreck. Ovansida är rödbrun, undersidan beigefärgad. Häckande rostprinia har mindre tydligt markerad hjässa, smalare ögonbrynsstreck, vitare undersida och mindre kraftigt rödbrun ovansida. Sången beskrivs som ett forcerat "cheeeeeeeesum-zip-zip-zip", men även snabbt upprepade "zip".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer vid foten av Himalaya i norra Indien (Kashmir till Bhutan och södra Assam). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Status och hot 
Arten tros minska kraftigt i antal till följd av habitatförstörelse. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som sårbar. Världspopulationen uppskattas till endast mellan 6 000 och 15 000 vuxna individer.

Levnadssätt 
Gråkronad prinia hittas huvudsakligen i gräsmarker med snårig undervegetation samt spridda träd och buskar, framför allt dominerade av Themeda, vilka typiskt förekommer nära salskogar. Den förekommer också i öppen skog och ungskog, och är med det mer trädlevande än andra prinior, antagligen från låglänta områden upp till 2000 meters höjd. Den verkar häcka kring månaden juni, även om inga säkra bon ännu intats. Alla fynd av arten i området kring Dehradun är från oktober till januari, vilket tyder på att den flyttar upp i Himalaya för att häcka. Utanför häckningstid har den observerats i lösa flockar med fem till sex individer i buskmarker med Lantana.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Bandvingad prinia

Bandvingad prinia (Prinia familiaris) är en fågel i tättingfamiljen cistikolor. Den är endemisk för Indonesien.

Utseende och läten 
Bandvingad prinia är en 13 cm lång, distinkt prinia med dubbla vita vingband och vit stjärtspets. Den är grå på huvudet, mörkt olivbrun på ovansida och vingar, vit på strupen och gul på buken. Sången varierar kraftigt innehållande olika gnisslinga och ljusa läten.

Utbredning och systematik 
Bandvingad prinia behandlas antingen som monotypisk eller delas in i två underarter med följande utbredning:
 Prinia familiaris familiaris – förekommer på Bali och östra Java 
 Prinia familiaris prinia – förekommer i låglänta områden på Sumatra, västra Java och Karimunjawa-öarna

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Status 
Bandvingad var tidigare en vanlig och vida spridd fågelart, men minskar dramatiskt i antal på grund av fångst för den asiatiska burfågelindustrin. IUCN listar den därför numera som nära hotad.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för just bandvingad prinia.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Indonesien
Svartbröstad prinia

Svartbröstad prinia (Prinia flavicans) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Svartbröstad prinia är en ostreckad sångare med en lång, kilformad stjärt som ibland hålls rest. Undersidan är gulaktig med tydligt vitt på strupen. I häckningsdräkt har den ett brett mörkt bröstband (smalare hos honan) som är reducerat eller helt frånvarande i nordliga bestånd. Utanför häckningstid kan den likna ockrasidig prinia, men denna har rostfärgade vingar och saknar gult på undersidan. Sången består av en torr och hård ton, "dziiip", som upprepas tio till 30 gånger i snabb följd.

Utbredning och systematik 
Svartbröstad prinia delas in i fem underarter med följande utbredning:
 Prinia flavicans ansorgei – förekommer från kustnära Angola och Namibia (Namibiaöknen till Walvis Bay)
 Prinia flavicans bihe – förekommer från Angolas högland till Zambia
 Prinia flavicans flavicans – förekommer från Namibia till Botswana och nordvästra Sydafrika (Norra Kapprovinsen)
 Prinia flavicans nubilosa – förekommer från östra och nordöstra Botswana till sydvästra Zambia, sydvästra Zimbabwe och nordöstra Sydafrika
 Prinia flavicans ortleppi – centrala Sydafrika

Underarten ortleppi inkluderas ofta i nominatformen.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Svartbröstad prinia hittas i torr savann, buskmakrer och trädgårdar. Där ses den aktivt plocka små insekter från bladverket.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen
Gulbukig prinia

Gulbukig prinia (Prinia flaviventris) är en asiatisk fågelart i familjen cistikolor inom ordningen tättingar. Den förekommer i södra och sydöstra Asien. Vissa behandlar populationen i sydöstra Kina som en egen art, "kinesisk prinia".

Utseende 
Gulbukig prinia är en liten (12–14 cm), färgglad och rätt karakteristisk prinia med lång, avsmalnad stjärt. Undertill är den vit på strupe och bröst och, som namnet avslöjar, gul på buken. Hjässan har skiffergrå anstrykning, resten av ovansidan olivgrön. Ungfågeln har enhetligt gulaktigt olivbrun ovansida med helgul undersida.

Fåglar i sydöstra Kina samt på Hainan och Taiwan (sonitans, av vissa behandlad som en egen art) är ockrafärgad på undersidan, ej vit och gul, och brunare ovan. Näbben är även generellt kortare.

Utbredning och systematik 
Gulbukig prinia delas in i sju underarter med följande utbredning:
 Prinia flaviventris sonitans – sydöstra Kina (norra Guangxi, Guangdong, Fujian), Hainan och Taiwan
 flaviventris-gruppen
 Prinia flaviventris sindiana – Pakistan (Indusflodsystemet) till nordvästra Indien
 Prinia flaviventris flaviventris – Nepal, Bhutan, nordöstra Indien, Bangladesh och norra Myanmar
 Prinia flaviventris delacouri – sydöstra Myanmar till centrala Thailand och Indokina
 Prinia flaviventris rafflesi – södra Myanmar, halvön Thailand, Malaya, Sumatra och Java
 Prinia flaviventris halistona – Nias (utanför Sumatra)
 Prinia flaviventris latrunculus – Borneo

Sedan 2016 urskiljer Birdlife International och naturvårdsunionen IUCN sonitans som den egna arten "kinesisk prinia".

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Status och hot 
Internationella naturvårdsunionen IUCN bedömer hotstatus för underartsgrupperna (eller arterna) var för sig, både sonitans och resterande underarter tillsammans som livskraftiga.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris). Dess vetenskapliga artnamn flaviventris betyder just "gulbukig".

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Flodprinia

Flodprinia (Prinia fluviatilis) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Flodprinian är en slank ostreckad sångare med en lång kilformad stjärt som ibland hålls rest. Ovansidan är gråbrun och undersidan ljus, med ett tydligt ljust ögonbrynsstreck på huvudet. Arten liknar ockrasidig prinia, men är slankare och ljusare under. Sången består av en snabb serie med ljusa "seep", likt ockrasidig prinia, men ljusare och renare.

Utbredning och systematik 
Flodprinian förekommer lokalt i nordvästra Senegal, längs Niger (östra Mali och västra Niger), Tchadsjöns närhet och nordvästra Kenya. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Levnadssätt 
Flodprinian hittas som namnet antyder nära vatten, i arida områden. Där rör den sig aktivt i gräs, vass och buskage.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i etiopiska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Gråbröstad prinia

Gråbröstad prinia (Prinia hodgsonii) är en asiatisk fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Gråbröstad prinia är en liten fågel, endast 11 cm, grå ovan, ljus under och med gula ben. Sommartid har den ett karakteristiskt grått band över bröstet. Utanför häckningstid skiljer den sig från den liknande rostprinian (P. rufescens) genom tunnare och mörkare näbb, gråbrun (istället för rostbrun) stjärt och grå anstrykning på halssidor och bröst. Lätet beskrivs som ett högfrekvent skrattande.

Utbredning och systematik 
Gråbröstad prinia delas in i sex underarter med följande utbredning:
 Prinia hodgsonii rufula – Kashmir till Assam, sydvästra Kina (nordvästra Yunnan) och norra Myanmar
 Prinia hodgsonii hodgsonii – Indien till västra Burma
 Prinia hodgsonii albogularis – sydvästra Indiska halvön (östra Ghats till södra Mysuru och Kerala)
 Prinia hodgsonii pectoralis – Sri Lanka
 Prinia hodgsonii erro – östra Burma (Shan-staterna) till Thailand och södra Indokina
 Prinia hodgsonii confusa – södra Kina (södra Sichuan och västra Yunnan) till nordöstra Laos och norra Vietnam

Familjetillhörighet 
Cistikolorna behandlades tidigare som en del av den stora familjen sångare (Sylviidae). Genetiska studier har dock visat att sångarna inte är varandras närmaste släktingar. Istället är de en del av en klad som även omfattar timalior, lärkor, bulbyler, stjärtmesar och svalor. Idag delas därför Sylviidae upp i ett antal familjer, däribland Cisticolidae.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig i stora delar av utbredningsområdet.

Levnadssätt 
Gråbröstad prinia förekommer i buskar vid skogskanter, snår och ungskog. Den livnär sig huvudsakligen av insekter som små skalbaggar, små fjärilar och fjärilslarver samt gräshoppor.Madge, S. (2019).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Brian Houghton Hodgson (1800-1894), engelsk diplomat, etnolog och naturforskare boende i Nepal 1833-1844. Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Bildgalleri

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Cistikolor
Fåglar i orientaliska regionen
Drakensbergprinia

Drakensbergprinia (Prinia hypoxantha) är en fågel i familjen cistikolor inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i östra Sydafrika (Limpopo söderut till östra Fristatsprovinsen, KwaZulu-Natal och östra Östra Kapprovinsen) samt Lesotho. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Prinia kommer av Prinya, det javanesiska namnet för bandvingad prinia (Prinia familiaris).

Noter

Externa länkar

Cistikolor
Fåglar i etiopiska regionen