kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dagsbergs socken

Dagsbergs socken i Östergötland ingick i Lösings härad, ingår sedan 1974 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Dagsbergs distrikt.

Socknens areal är 26,49 kvadratkilometer, varav 26,48 land. År 2000 fanns här 1 291 invånare. En del av tätorten Ljunga samt kyrkbyn Dagsberg med sockenkyrkan Dagsbergs kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Dagsbergs socken har medeltida ursprung. På 1500-talet utbröts Krokeks socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Dagsbergs församling och för de borgerliga frågorna till Dagsbergs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Västra Vikbolandets landskommun som uppgick 1967 i Vikbolandets landskommun och ingår sedan 1974 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2008 i Västra Vikbolandets församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Dagsberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Lösings härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanstångs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Liv-kompaniet.

Geografi
Dagsbergs socken ligger öster om Norrköping söder om Bråviken på Vikbolandet som också omfattar några öar. Socknen är en slättbygd med några smärre kullar.

Fornlämningar
 
Kända från socknen är spridda gravrösen och skärvstenshögar från bronsåldern samt omkring 25 gravfält och stensträngar från järnåldern. Två runristningar är kända vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1330 Daxbergh) kommer från kyrkbyn. Förleden kan baseras på mansnamnet Dag men troligare på dag, syftande på solens läge viss tid på dygnet eller ett ljust läge. Efterleden berg syftar på den markerade höjd kyrkan ligger på.

Se även
Dagsbergs församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Dagsberg)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Lösings härad
Krokeks socken

Krokeks socken i Östergötland ingick i Lösings härad (några år från 1885 även delar i Björkekinds och Östkinds härader), ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Krokeks distrikt.

Socknens areal är 93,31 kvadratkilometer, varav 89,42 land. År 2000 fanns här 5 304 invånare. Tätorten Strömsfors samt tätorten Krokek med sockenkyrkan Krokeks kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Krokeks socken bildades på 1500-talet genom en utbrytning ur Dagsbergs socken. 

1 maj 1885 införlivades delar norr om Bråviken som tidigare tillhört Konungsunds socken i Björkekinds härad och Östra Stenby socken i Östkinds härad. Häradstillhörigheten för dessa områden ändrades senare, 1891 för Björkekinddelen och 1895 för Östkindsdelen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Krokeks församling och för de borgerliga frågorna till Krokeks landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kolmårdens landskommun och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Kolmårdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Krokek, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanstångs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Liv-kompaniet.

Geografi

Krokeks socken ligger nordost om Norrköping på Kolmårdens sydsluttningen mot Bråviken. Socknen är en starkt kuperad skogs och bergsbygd.

Järnvägen mellan Norrköping och Nyköping passerar genom socknen, numera stannar tåg i Krokek vid stationen Kolmården. Även E4:an passerar genom socknen. Här ligger också Krokeks konvent vid ruinerna efter Krokeks kloster.

Fornlämningar
Kända från socknen är boplatser från stenåldern, några gravar från bronsåldern samt fyra gravfält från järnåldern.

Namnet
Namnet (1440 Krokeekina) kommer från klostret och gästgivargården Krokek. Namnet härrör från den krokväxta ek som förr var gränsmärke mellan Östergötland och Södermanland.

Se även
Krokeks församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Krokek)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Krokeks hembygdsförening

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Lösings härad
Riksbankshuset, Örebro

Riksbankshuset, Örebro kan syfta på:

Gamla Riksbankshuset, Örebro – vid Engelbrektsgatan
Nya Riksbankshuset, Örebro – vid Fabriksgatan
Krokeks landskommun

Krokeks landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Krokeks socken i Lösings härad i Östergötland denna kommun. 

I landskommunen inrättades 14 februari 1936 Kolmårdens municipalsamhälle.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  landskommun i Kolmårdens landskommun, och municipalsamhället upplöstes. 1971 uppgick Kolmårdens landskommun i Norrköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Krokeks landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Indelningar i Norrköpings kommun
Sankt Johannes landskommun

Sankt Johannes landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i  Sankt Johannes socken i Lösings härad i Östergötland denna kommun. 
1918 uppgick denna  landskommun i Norrköpings stad som senare 1971 ombildades till Norrköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Indelningar i Norrköpings kommun
Stockholms stads skotteböcker

Stockholms stads skotteböcker var medeltida räkenskaper innehållande uppgifter om erläggande och förvaltning av skott (skatt) i Stockholms stad. Skottherren var den som drev in skatten och skotthuset var den lokal där skatten erlades.

I Stockholms Stads Skotteböcker (SSb) antecknades alla borgare, deras yrken och de skattebelopp som de årligen erlade. Skotteböckerna innehåller också räkenskaper över stadens utbetalningar. Skotteböcker finns utgivna för åren 1430, 1436, 1438, 1440, 1460-1473, 1501-1510 och 1516-1525. I Stockholms stadsarkiv finns tre volymer bevarade; 1460-1468, 1501-1510 och 1516-1525.

Beräkningsgrunderna för skottet är idag oklara, men troligen utgick det med 4 % på den beskattades köpmannens eller hantverkarens rörelsekapital som omfattade lager, pengar, silver, fordringar och i förekommande fall skepp och fastighetshyror. Skotten uppbars av fyra så kallade skottherrar, två var rådmän och två tillhörde allmänheten. Intäkten genom  skottpengarna redovisades för borgmästaren den 1 maj varje år, i samband med att det nya ämnesåret började. För uppbörden fanns en särskild lokal; skotthuset (dåtidens skattehuset). Dess läge är okänt men det kan förmodas att det låg i rådstugan.

Det finns anteckningar som berättar att en borgare 1478 hånade skottherren Olof Matsson i skotthuset och 1481 bötfälldes en annan medborgare för att han inte lytt skottherrarna i skotthuset. Det var även förbjudet att skicka hustrun istället för att själv infinna sig.

Skotteböckerna var också en sorts föregångare till dagens adressböcker. I dessa förtecknades skattepliktiga personer i Stockholm, sorterade efter bostad.

Bibliografi
.

Se även
 Stockholms stads tänkeböcker
 Stockholms adresskalender

Referenser

Noter

Tryckta källor

Skatter
Stockholm under medeltiden
Ekonomi
Handskrifter
Sankt Johannes socken

Sankt Johannes socken i Östergötland ingick i Lösings härad (före 1888 även del i Hammarkinds härad), uppgick 1918 i Norrköpings stad, och området är sedan 1971 en del av Norrköpings kommun i Östergötlands län, från 2016 inom Norrköpings Sankt Johannes distrikt och Vrinnevi distrikt.

Socknens areal var 37,61 kvadratkilometer. År 1915 fanns här 3 091 invånare. Sockenkyrkan Sankt Johannes kyrka ligger i Norrköpings stad, ej denna socken, och var före 1500-tal gemensam för staden och denna socken.

Administrativ historik
Sankt Johannes socken har medeltida ursprung, som landsförsamling till Norrköpings stad. Namnet Norrköpings landsförsamling respektive Norrköpings socken har använts som alternativnamn till församlingen och socknen upp till 1879.

1888 överfördes ett område på 15 hektar, lägenheten Lindalen nr. 9, till Västra Husby socken i Hammarkinds härad, efter att tidigare varit en del av dessa jordebok, men tillhört Sankt Johannes församling.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sankt Johannes församling och för de borgerliga frågorna till Sankt Johannes landskommun. Landskommunen inkorporerades 1918 i Norrköpings stad som 1971 uppgick i Norrköpings kommun. Församlingen namnändrades 1922 till Norrköpings S:t Johannes församling, varur 1992 delar utbröts till Vrinnevi församling och som 2010 utökades.

1 januari 2016 inrättades distrikten Norrköping Sankt Johannes och Vrinnevi, med samma omfattning som motsvarande församling hade 1999/2000 och fick 1992, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Norrköpings stad.

Geografi
Sankt Johannes socken ligger närmast söder och nordost om det som utgjorde Norrköpings stad.

Fornlämningar
Kända från socknen är lösfynd från stenåldern och gravar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1488 Sancti Johannis soken) kommer från kyrkan som helgats åt Johannes döparen.

Se även
Norrköpings S:t Johannes församling
Lista över fasta fornminnen i Norrköpings kommun (Norrköping)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Norrköpings kommun

Socknar i Lösings härad
Socknar i Hammarkinds härad
Blunda och du ska få se

Blunda och du ska få se är Esbjörn Hazelius första studioalbum som soloartist, utgivet 2009. Skivan innehåller, förutom eget material, även en tonsatt version av Pär Lagerkvists dikt "Nu löser solen sitt blonda hår". På skivan medverkar bland andra Johan Hedin.

Merparten av skivan är inspelad i byn Risbjär på Hallandsåsen. Idén till albumet föddes parallellt med inspelning av Sofia Karlssons Visor från vinden, där Hazelius uppmuntrad av Karlssons producent Göran Petersson påbörjade arbetet med solodebuten.

Skivan blev nominerad till en grammis i kategorin "Årets folkmusik/visa". Skivan fick generellt sett ett mycket gott mottagande.

Låtlista 
 "Nu löser solen sitt blonda hår" - 5:16
 "Malåberg" - 4:16
 "Görels brudpolska/Flädergodis" - 5:09
 "Lise och Love" - 5:32
 "Stjärnspegel" - 4:38
 "Förvillskelse" - 2:23
 "När tranan flyger" - 3:54
 "Fenix" - 3:02
 "Spelman" - 4:05
 "En afton i Gamla stan" - 3:33
 "Sista valsen" - 4:31

Medverkande 
 Gideon Andersson – bodhrán
 Olle Eriksson – kontrabas
 Esbjörn Hazelius – sång, gitarr, cittra, fiol, mandolin, low whistle, orgel, producent
 Johan Hedin – nyckelharpa
 Sara Isaksson – sångare
 Göran Wennerbrandt – dobro, gitarr
 Jonas Åkerlund – munspel

Listplaceringar

Referenser 

Musikalbum 2009
Svenska debutalbum
Svenska folkmusikalbum
Album av Esbjörn Hazelius
Ingo de Jong

Ingo de Jong Shihan, Hanshi (mästare), född 21 augusti 1943 i Australien, är en svensk karateutövare med 8:e dan inom skolan Gōjū-ryū. 

Ingo de Jong började sin karatekarriär på 1960-talet i Australien under Shihan Paul Starling. I mitten av 1970-talet bosatte han sig i Sverige och kom under några år att ingå i det svenska karatelandslaget. 1985 utnämndes han av Grand Master Yamaguchi Gōgen till chefsinstruktör i Skandinavien. Sedan blev han utsedd till vicepresident och Hombuchō Europe i IKGA (International Karate-dō Gōjū-kai Association). 

Ingo de Jongs lärare var grundaren av Gōjū-kai stilen, den framlidne Yamaguchi Gōgen Hanshi samt framförallt dennes son Grandmaster Goshi Yamaguchi Saikō Shihan. 
2008 upphöjdes han av sin lärare till den mest ärofyllda mästartiteln - Hanshi.

Litteratur
 Goju-kai Karate-do (vol1) Hard and soft in harmony .

Män
Födda 1943
Levande personer
Svenska kampsportare
Kvillinge

Kvillinge är kyrkbyn i Kvillinge socken i Norrköpings kommun, Östergötlands län. Den ligger sydväst om Jursla och Åby. 

I byn återfinns Kvillinge kyrka.

Kända personer från orten
Herman Hjorton, uppfinnare av Hjortons pulver
Samuel Älf, präst, skald.

Orter i Norrköpings kommun
Östra Eneby

Östra Eneby kan syfta på:

 Östra Eneby socken – socken i Östergötland
 Östra Eneby landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län –1915
 Norrköpings Östra Eneby församling – en tidigare församling i Linköpings stift –2010 
 Östra Eneby kyrka – en kyrkobyggnad i Norrköping och Östra Eneby socken
 Östra Eneby distrikt – ett distrikt i Norrköpings kommun 2016–
Simonstorps socken

Simonstorps socken i Östergötland ingick i Bråbo härad, ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun och motsvarar från 2016 Simonstorps distrikt.

Socknens areal är 141,58 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 372 invånare. Tätorten Simonstorp med sockenkyrkan Simonstorps kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Simonstorps socken bildades 1655 genom en utbrytning ur Kvillinge socken. 

19 juni 1942 överfördes från Simonstorps socken till Stora Malms socken i Södermanlands län delar av Porten och Västeråsen. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Simonstorps församling och för de borgerliga frågorna till Simonstorps landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Kvillinge landskommun och ingår sedan 1971 i Norrköpings kommun. Församlingen uppgick 2010 i Kolmårdens församling.

Den 1 januari 1964 överfördes ett obebott område omfattande en areal av 4,02 kvadratkilometer till Simonstorps socken från Kvillinge socken.

1 januari 2016 inrättades distriktet Simonstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bråbo härad. De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Östanstångs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Livkompanit.

Geografi
Simonstorps socken ligger inom västra Kolmården, norr om Norrköping, söder om Katrineholm. Socknen är en starkt kuperad sjörik skogsbygd.

Genom Simonstorp passerar järnvägen mellan Katrineholm och Norrköping samt riksväg 55. Ett femtiotal sjöar ligger helt eller delvis inom sockengränsen och i Simonstorp ligger även Brandkårsmuseet i Simonstorp.

Historik

Fornlämningar

Kända från socknen är förutom lösfynd en fornborg från järnåldern.

Från socknens bildande
Simonstorps kyrka stod färdig 1650. När järnvägen anlades öppnades en järnvägsstation i Simonstorp i juli 1866 där det även fanns poststation. Från Simonstorp skickades främst skogsprodukter som träkol samt glas från Reijmyre glasbruk. Mellan glasbruket och Simonstorp anlades under 1890-talet en linbana som användes för att skicka varor mellan de två orterna. Linbanan var i bruk fram till 1926 och revs sedan. Många ånglok gjorde ett längre uppehåll i Simonstorp för att fylla på vatten och det fanns också en servering för passagerarna.

Befolkningsutveckling
Socknen hade 882 invånare år 1915 , 585 år 1952 och 368 år 1999.

Namnet
Namnet (1535 Simanstorp) kommer från en gård. Förleden är mansnamnet Sigmund, möjligen Simon. Efterleden är torp, 'nybygge'.

Se även
Simonstorps församling

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 9 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Bråbo hembygdsförening
 Simonstorps webbplats

Indelningar i Norrköpings kommun
Socknar i Bråbo härad
Simonstorps landskommun

Simonstorps landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. Då inrättades i Simonstorps socken i Bråbo härad i Östergötland denna kommun.

Vid storkommunreformen 1952 uppgick denna kommun i Kvillinge landskommun. Denna kommun ägde bestånd fram till utgången av 1970. Den 1 januari 1971 uppgick den i Norrköpings kommun.

Politik

Mandatfördelning i Simonstorps landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Norrköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Kommuner i Baskien

Kommunerna i Baskien fördelar sig på tre provinser:
 Kommuner i Álavaprovinsen
 Kommuner i Guipúzcoaprovinsen
 Kommuner i Vizcayaprovinsen

Se även
 Spaniens kommuner
 Baskien

Källor

Baskien
Östra Eneby landskommun

Östra Eneby landskommun  var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Östra Eneby socken i Bråbo härad i Östergötland denna kommun. 20 februari 1885 inrättades här Norrköpings norra förstäders municipalsamhälle.  

1916 uppgick denna landskommun med municipalsamhället i Norrköpings stad som senare 1971 ombildades till Norrköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Norrköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
DDB Worldwide

DDB Worldwide Communications Group Inc. är en internationell reklambyrå grundad 1949 på Manhattan i New York av James Edwin Doyle, Maxwell Dane och Bill Bernbach.

Viktiga kampanjer 
DDB blev under 1960-talet rikligt uppmärksammade för sin kampanj för Volkswagen Think Small skapad av Julian Koenig. Kampanjen har rankats som den bästa reklamkampanj under 1900-talet av Ad Age och sagts "förändrat hela karaktären för reklam, både från hur den skapas till hur den upplevs av konsumenterna."
DDB har fortsatt att arbeta ihop med Volkswagen sedan dess.

En av DDB:s mest kontroversiella och viktigaste kampanjer är Daisy en reklamfilm för Lyndon B. Johnson som även om den bara sändes en gång var en viktig del i presidentens stora seger och hur presidentvalskampanjerna ser ut idag. Filmen som skapades 1964 av Tony Schwartz visar en ung flicka som plockar av bladen på en tusensköna och räknar dem, när hon räknat upp till nio börjar en mansröst en nedräkning och kameran zoomar in på flickans öga tills pupillen fyller hela bilden, då ser vi en atombombsexplosion och president Johnson säger "These are the stakes! To make a world in which all of God's children can live, or to go into the dark. We must either love each other, or we must die."
Reklamfilmen var mycket kontroversiell på grund av dess anspelning på att Johnsons motståndare, den republikanske presidentkandidaten Barry Goldwater ville använda kärnvapen i Vietnamkriget.

DDB i Sverige 
2004 öppnade den fjärde i ledet av underbyråer till DDB Worldwide i Sverige, tidigare byråer som arbetat under DDB är Falk & Pihl, Carlsson & Bohman och Paradiset. Fram till 2017 var det kort och gott DDB Stockholm men sedan september 2017 förenades kontoren i Stockholm, Köpenhamn, Oslo och Helsingfors till det gemensamma namnet NORD DDB. Varje kontor lägger sedan till sin egen stads namn, så som NORD DDB STO i Stockholm. Gemensam norden-VD är Niclas Melin, med stöd av CCO Andreas Dahlqvist.

Referenser 

Företag bildade 1949
Amerikanska reklambyråer
Madinat 'Isa

Madinat 'Isa (arabiska: مدينة عيسى, Madīnat ‘Isa, engelska Isa Town) är en stad i Bahrain. Dess namn syftar på Isa bin Salman al-Khalifa, härskare över Bahrain 1961 till 1999.

Madīnat ‘Īsá ligger  meter över havet och antalet invånare är . Terrängen runt Madīnat ‘Īsá är platt. Havet är nära Madīnat ‘Īsá österut. Trakten är tätbefolkad. Närmaste större samhälle är Manama,  km nordost om Madīnat ‘Īsá.

Källor 

Orter i Södra guvernementet
Kommuner på Kanarieöarna

Kommunerna på Kanarieöarna fördelar sig på två provinser:

 Kommuner i provinsen Las Palmas
 Kommuner i provinsen Santa Cruz de Tenerife

Alla kommuner på Kanarieöarna är integrerade i Kommunfederationen på Kanarieöarna, FECAM, som är den grupp som belyser, försvarar, skyddar och främjar deras gemensamma intressen. Federationen tillhör i sin tur den spanska federationen  Spanska federationen för kommuner och provinser.

Se även
 Spaniens kommuner
 Kanarieöarna

Källor och fotnoter

Externa länkar
 Registro de municipios de España Ministerio de Administraciones Públicas
 Población, superficie y densidad por municipios Instituto Nacional de Estadística de España
 Datos Económicos y Sociales de los Municipios de España Caja España

Referenser

Kanarieöarna
Lista över alumner från Högskolan för scen och musik vid Göteborgs universitet

Alumner från Högskolan för scen och musik vid Göteborgs universitet (efter examensår).

2007

Musikal 
 Johan Eklund
 Karin Funk
 Sara Widén 
 Glenn Daniel Nilsson
 Fredrik Giertz
 Kristoffer Hellström
 Linda Skoglund

2008

Teater 
 Lisa Linnertorp
 Martin Wallström
 Joel Berg
 Johanna Zandén
 AnnaRuna Kax
 Daniel Träff
 Victor Trägårdh
 Karin de Frumerie
 Anna-Carin Henriksson
 Henrik Bergström

Musikal 
 Jonas Schlyter
 Hilde Trætteberg
 Frida Modén Treichl
 David Inghamn
 Mari Haugen Smistad
 Camilla Karlsson Stavland
 Johan Ringström

Se även 
 Lista över alumner från Teaterhögskolan i Göteborg (före 1 juli 2005)

Alumner från Högskolan för scen och musik vid Göteborgs universitet
Listor med anknytning till utbildning
Listor med anknytning till Göteborg
Cephas Yao Agbemenu

Cephas Yao Agbemenu, född den 29 maj 1951 i Leklebi-Kame, Volta Region, Ghana, är en konstprofessor vid Kenyatta University, Nairobi, Kenya. Han är också en skulptör och traditionell afrikansk träsnidare som ser en parall mellan sitt träsnideri och sitt liv. 

År 1977 började Cephas Yao Agbemenu att undervisa vid i konst, skulptur och teckning vid University of Science and Technology Kumas. 

År 1987 fick han en tjänst som Senior Lecturer, vid Department of Fine Art, Kenyatta University, Nairobi, Kenya..

Fulbright Scholar

Cephas Yao Agbemenu har fått utmärkelsen Fulbright Scholar, vilket är en av mest betydande akademiska utmärkelserna för konstnärliga ämnen i världen. Genom utmärkelsen har han kunnat resa till USA och undervisa vid två college i Pennsylvania.

Källor

Noter

Externa länkar
Tullio DeSantis, "The Universal Language", Readingeagle ARTology Feb 23 2010. Reading Eagle
Cephas Yao Agbemenu Information  Hämtad den 25 maj 2010

Födda 1951
Män
Ghananska skulptörer
Levande personer
Foday Kallay

Foday Kallay, född 1975 eller 1976, är en före detta gerillaledare från Sierra Leone. Han var ledare för gerillagruppen West Side Boys 1998-2000 och aktiv under inbördeskriget i Sierra Leone. Före 1998 var han korpral i den sierraleonska armén och som gerillaledare kallade han sig brigadgeneral. 

Mest känd för att ha tagit elva brittiska soldater som gisslan den 25 augusti 2000, ett gisslandrama som pågick till den 10 september samma år då brittiska styrkor fritog dem i den så kallade Operation Barras. Under fritagningen överrumplades West Side Boys av de brittiska soldaterna och gav snart upp. Det gör Kallay till en av få ledare under inbördeskriget som gav upp utan strid. I samband med detta tillfångatogs han. Han ställdes senare inför rätta och dömdes till 50 års fängelse för bland annat kidnappning och brott mot mänskligheten. Han sitter idag 2015 i fängelse.

Källor 

Män
Födda 1970-talet
Levande personer
Sierraleonska brottslingar
Sierraleonska militärer
Antoine Chintreuil

Antoine Chintreuil, född 15 maj 1814, död 8 augusti 1873, var en fransk målare.

Chintreuil brukar omnämnas som Camille Corots främste lärjunge. Han ställde ut första gången 1847. Han har främst målat stämningsfyllda bilder vid regnväder och skymning från Paris omgivningar.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 
 

Franska konstnärer under 1800-talet
Födda 1814
Avlidna 1873
Män