kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frida Segerdahl-Nordström

Frida Götilda Segerdahl-Nordström, född 20 februari 1845 i Västra Tunhems socken, Älvsborgs län, död 10 december 1900 i Stockholm, var en svensk skridskoåkare. Hon har kallats den första kvinnliga skridskoåkaren i Stockholm. Hon var i vilket fall som helst den första kvinna som deltagit i en offentlig konståkning inför publik. 

Frida Segerdahl-Nordström var dotter till Gustaf Segerdahl, som från 1855 var direktör för Skogsinstitutet i Stockholm. Under denna tid brukade inte kvinnor åka skridskor, men Frida Segerdahl fick åka enskilt på ett område tillhörigt Skogsinstitutet och ska ha blivit skicklig i sporten. År 1858, då hon började åka med faderns kollega Lindboms dotter, uppges hon ha varit den enda kvinna i Stockholm som utövade sporten. Vintern 1865-66 kom konståkaren Jackson Haynes till Stockholm och väckt stort uppseende med sina konståkningsuppvisningar. Detta var beskrivs som något av ett genombrott för sporten i Stockholm, och Haynes fick många elever av båda könen. Vid ungefär samma tidpunkt började också Nancy Edberg att ge lektioner i skridskoåkning. Frida Segerdahl, som redan förut var en skicklig konståkare, deltog då som Jackson Haynes partner i konståkningsuppvisningar för publik, inför både hovet och allmänheten. Hon mottog en brosch av guld i form av en skridsko för sin skicklighet. Hon var då troligen den första av sitt kön i Sverige som deltog i en offentlig konståkning inför publik.

Hon var gift med direktör K J B Nordström.

Referenser
 http://www.ub.gu.se/fasta/laban/erez/kvinnohistoriska/tidskrifter/idun/1897/pdf/1897_5.pdf

Fotnoter

Svensk kvinnohistoria
Svenska konståkare
Personer från Västra Tunhems socken
Födda 1845
Avlidna 1900
Kvinnor
Hilda Petersson

Hilda Martina Laurentia Petersson, född Böös 27 februari 1824 i Öveds församling i dåvarande Malmöhus län, död 29 april 1903 i Maria Magdalena församling i Stockholm, var en svensk konstnär (glasetsare). Hon var den första kvinnliga glasetsaren i Sverige. 

Hilda Pettersson var dotter till handlaren Johan Böös i Lund och gifte sig med bonden Johannes Petersson. Vid makens död 1878 blev hon ruinerad och fick då lära sig glasetsning för att försörja sig. Hennes verk blev prisbelönta vid många utställningar.

Källor
 Tidningen IDUN, nr 26, 1892

Noter

Vidare läsning 
 

Svensk kvinnohistoria
Svenska glaskonstnärer
Konstnärer från Lund
Svenska konsthantverkare under 1800-talet
Födda 1824
Avlidna 1903
Kvinnor
Peggy Hård

Margaretha Maria "Peggy" Hård, född den 11 september 1825 på Klastorp, död den 27 april 1894 i Uppsala, var en svensk kassör och kontorist. Hon räknas som den första kvinnliga kontoristen i Sverige.

Biografi
Peggy Hård var dotter till statsrådet greve Carl Gustaf Hård och Anna Maria af Sandeberg. Hon sökte ett arbete eftersom familjen drabbades av dålig ekonomi, särskilt efter faderns död 1841. Hon och hennes systrar arbetade länge med sömnadsarbete, innan hon erbjöds ett arbete vid Stockholms läns sparbank i början av 1860-talet. Hon blev först bokhållare och tillhörde då de första av sitt kön som fick en sådan tjänst i Sverige. Hon fick några år senare tjänsten som kassör och var även där pionjär. Att arbeta utanför hemmet i detta yrke var då mycket kontroversiellt för en kvinna och särskilt för en medlem av adeln. Hon var anställd fram till sin pension med full lön och hade rykte om sig att vara noggrann och pålitlig.

Se även
 Alida Rossander

Källor
 Artikel i Idun nr 9 1893
 Gustaf Elgenstierna: Den introducerade svenska adelns ättartavlor, band III (Stockholm 1927), sidan 714.

Födda 1825
Avlidna 1894
Kvinnor
Svensk kvinnohistoria
Personer i Sverige under 1800-talet
Peggy
Jämtgaveln

Jämtgaveln är ett 3000 hektar stort naturreservat i Ånge kommun, norr om sjön Torringen. Området, som ligger precis vid gränsen mot Jämtland, fick sin status som naturreservat 1995 och är antaget både som Natura 2000-område och skyddsområde enligt fågeldirektivet.

Halva området är skogsmark, där föryngringen skett naturligt genom återkommande skogsbränder. Den senaste storbranden ägde rum 1894. Under 1990-talet genomfördes tre kontrollerade naturvårdsbränningar av hyggen i syfte att gynna föryngringen och vissa insekter.

Källor
Jämtgaveln - norrländsk naturskog Länsstyrelsen Västernorrland

Naturreservat i Ånge kommun
Natura 2000-områden i Västernorrlands län
Naturskyddsområden bildade 1995
Laura Löwenhielm

Laura Löwenhielm, född 2 oktober 1862 i Kristinehamns församling, Värmlands län, död 31 juli 1948 i Danmarks församling, Uppsala län, var en svensk pedagog och bibliotekarie, dotter till Severin Löwenhielm. Hon tillhörde Sveriges första kvinnliga bibliotekarier.

Löwenhielm utexaminerades 1882 från Högre lärarinneseminariet och företog därefter studieresor till Frankrike, Danmark, Tyskland och Nederländerna. Hon var i fem år lärare vid flickskolor i landsorten, 1891–1909 vid Brummerska skolan i Stockholm och 1892–1914 bibliotekarie vid Pedagogiska biblioteket i Stockholm. År 1909 blev hon föreståndare för flick- och samskoleundervisningsbyrån.

Löwenhielm hade ett högt anseende inom pedagogiska kretsar och anses ha haft en stor betydelse inom reformarbetet för småskoleundervisningen. Hon var en av de första svenska kvinnliga bibliotekarierna och anses ha haft en stor betydelse för biblioteksväsendets utveckling i Stockholm kring sekelskiftet 1900. Hon utgav tillsammans med Anna Kruse Vår första läsebok och Vår nya läsebok och tillsammans med Augusta Lithner Lärarinnekalendern (årgång 1–8).

Laura Löwenhielm är begravd på Nysunds kyrkogård i Degerfors kommun.

Se även 
 Cecilia Cleve

Referenser 
 Walborg Hedberg - Louise Arosenius: Svenska kvinnor från skilda verksamhetsområden, Stockholm 1914, sid. 67.
 http://www.ub.gu.se/fasta/laban/erez/kvinnohistoriska/tidskrifter/idun/1910/pdf/1910_10.pdf

Noter 

Svenska bibliotekarier
Svenska lärare under 1800-talet
Svensk kvinnohistoria
Laura
Personer i Stockholms historia
Födda 1862
Avlidna 1948
Kvinnor
Personer från Kristinehamn
Gravsatta på Nysunds kyrkogård
Kroppsmått

Kroppsmått, inom medicin och vetenskap ofta kallat antropometri, är de individuella mått kroppen har på vissa givna ställen. Kroppsmåtten används för att ta reda på klädstorlek och för att avgöra midja-höft-kvot vid utredning av eventuell fetma.

De tre vanligaste kroppsmåtten är midja, beninnerlängd, armlängd, halsmått och höftmått. Beroende på bland annat könstillhörighet och plagg kan fler mått tas, till exempel bystmått, underbystmått och rygglängd. 

Hur måtten ska tas regleras av olika internationella standarder. EU:s standard heter EN 13402 och innehåller också EU:s standarder för vilka proportioner klädstorlekar ska ha.

Horisontella mått
Horisontella mått tas med ett måttband runt kroppen. Den som mäts ska vara avslappnad och inte hålla andan. Man bör inte ha på sig andra kläder än underkläder.

Midjemåttet är antingen måttet där midjan är som smalast, eller mittemellan bäckenbenet och revbenen. Den som mäts ska stående rak i ryggen men utan att dra in magen eller hålla andan. 

Höftmåttet tas där stussen är som bredast. Det mäts tio centimeter nedanför midjan. Höft- eller stussmåttet och bäckenmåttet är två olika mått.

Halsmåttet mäts för skjortstorlekar. Det mäts två centimeter nedanför adamsäpplet, ungefär vid sjunde halskotan.

Bystmåttet mäts där bysten är som störst. Armarna ska hänga utmed sidorna. Kvinnor kan för detta mått använda BH. Underbystmåttet tas med ett fast måttband där BH-bandet sitter.

Vertikala mått
De flesta vertikala mått kan tas med kläderna på. Kroppslängden mäts utan skor medan man sträcker på sig och tittar rakt fram.

Beninnerlängden mäts från grenen till golvet när man står med benen något isär och tynger lika mycket på båda benen. 

Rygglängden mäts från översta halskotan till midjan.

Kroppsvikt och mått
Helvetesbrännan

Helvetesbrännan är ett naturreservat om 3 400 hektar på gränsen mellan Ånge kommun i Medelpad och Bräcke kommun i Jämtland som bildades 2000. Reservatet, som präglas av brandföryngrad urskog, är antaget som ett Natura 2000-område.

Källor
Länsstyrelsens sida om Helvetesbrännans naturreservat

Naturreservat i Ånge kommun
Naturreservat i Bräcke kommun
Natura 2000-områden i Västernorrlands län
Naturskyddsområden bildade 2000
Det Mellemkirkelige Råd

Den danske Folkekirkes mellemkirkelige Råd, eller bara Det Mellemkirkelige Råd, är ett danskt kyrkligt, ekumeniskt, samarbetsorgan upprättad 1989. 

Rådet har en historia som sträcker sig tillbaka till 1954, då som en halvofficiell organisation, som stod för det ekumeniska arbetet. Beslutet om upprättandet av ett officiellt mellankyrkligt samarbetsorgan togs i Folketinget under ledning av den dåvarande kyrkoministern Torben Rechendorff 1989. Beslutet mötte dock ett visst motstånd inom den danska folkkyrkans grundtvigianska kretsar, som menade att rådet inte kunde bli ett språkrör för kyrkan. Det fick som konsekvens att rådet enligt lag inte tillåts att uttala sig på folkkyrkans vägnar. Rådet gjordes genom lag till en permanent organisation 1994. Rådets representanter, som består av tio medlemmar (en från varje stift) och två biskopar, som utses av kyrkoministern, väljs på demokratisk väg och tar sig an uppgifter som rör kyrkans nationella och internationella arbete, samt kontakt med andra kyrkosamfund. I varje stift finns dessutom särskilda utskott som representerar rådet lokalt. Från och med 2004 finns även Grönlands stift representerat i rådet.

Rådet deltar i internationellt ekumeniskt arbete i de organisationer som den danska folkkyrkan är medlem i:
 Danske Kirkers Råd
 Europeiska kyrkokonferensen
 Leuenbergdeklarationen
 Kyrkornas världsråd
 Lutherska Världsförbundet
 Borgågemenskapen

Se även 
 Det Danske Bibelselskab

Referenser 

Kristna organisationer i Danmark
Danska folkkyrkan
Religiösa organisationer bildade 1989
Ekumenik
Erik Falk (historiker)

Erik Valdemar Falk, född 18 februari 1873 i Norra Råda, död 6 oktober 1944 i Bromma, var en svensk historiker. Han var bror till Herman Falk, son till Otto Falk och sonson till Herman Adolf Falk.

Falk blev filosofie doktor 1912, och var från 1907 adjunkt och från 1912 lektor vid högre allmänna läroverket å Östermalm.

Han författade bland annat Sverige och Frankrike från Gustav II Adolfs död till upplösningen av det svensk-franska förbundet 1632–34 (1911), Dantes uppfattning av stat och kyrka (1917) och Familjen Medici (1925). Falk utgav även läroböcker för gymnasiet i allmän och svensk historia.

Erik Falk är begraven på Norra Råda kyrkogård.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.
 
 Erik Valdemar Falk på Gravar.se

Noter 

Svenska lektorer
Svenska läroboksförfattare
Svenskspråkiga läroboksförfattare
Svenska historiker under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Födda 1873
Avlidna 1944
Män
Albert Falk

Albert Falk, född 29 juni 1874, död 7 november 1961, var en svensk skolman och historiker. Han var bror till Erik Falk.

Falk blev filosofie doktor i Uppsala 1907, lektor i historia och modersmålet vid Västerås högre allmänna läroverk 1909, samt rektor vid Luleå högre allmänna läroverk och från 1921 rektor Strängnäs högre allmänna läroverk. Falk var flera gånger tillförordnat undervisningsråd. Han författade bland annat Bidrag till Falköpings stads historia (1910) och Regium Gustavianum Gymnasium Strengnense 1626-1926. Minnesskrift (1926).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Svenska lektorer
Svenska skolledare under 1900-talet
Svenska historiker under 1900-talet
Födda 1874
Avlidna 1961
Män
Erik Falk (industriman)

Erik Falk, född 7 september 1875, död 2 maj 1952, var en svensk industriman, bror till Albert Falk.

Efter anställning i olika firmor i Sverige och utomlands blev Falk 1902 direktör för AB Vulcanus och 1910 direktör för AB Svenska metallverken i Västerås. Han tillhörde styrelsen för flera nordiska metallbolag som Metall A/S i Köpenhamn, där han var ordförande från 1920.

Vid sidan av sitt chefskap inom metallindustrin utförde Falk ett framgångsrikt kommunalpolitiskt arbete, och sitt historiska intresse dokumenterade han i flera skrifter, bland annat om Ludvika kyrka och Ludvika bruks ägare.

Noter

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Personer inom Sveriges näringsliv
Födda 1875
Avlidna 1952
Män
August Falk

August Wilhelm Falk, född den 26 december 1861 i Vadstena, död den 1 mars 1935, var en svensk skolman. 

Falk blev filosofie doktor 1893. Han var lärare i matematik och fysik vid olika läroverk i Stockholm 1888-98, lärare i matematik för prins Gustaf Adolf 1897-99, lektor vid Göteborgs realläroverk 1908, och blev rektor där 1904. Falk blev även läroverksråd 1909, överdirektör och chef för Läroverksöverstyrelsen 1913, och var undervisningsråd och avdelningschef i Skolöverstyrelsen 1919-28 samt dess tillförordnade generaldirektör 1920-22.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar 

  

Svenska skolledare under 1900-talet
Födda 1861
Avlidna 1935
Män
Svensk uppslagsbok
Millesviks kyrka

Millesviks kyrka är en kyrkobyggnad i Millesvik socken i Säffle kommun i Värmlands län. Den är en av församlingskyrkorna i Södra Värmlandsnäs församling i Karlstads stift. Fram till 2010 var den församlingskyrka i Millesviks församling.

Kyrkobyggnaden 
Millesvik kyrka saknar torn och har ett flackt skiffertak och vitputsade murar med brädfodrade timmerväggar. Dess äldsta del är långhusets västra del med bevarade delar av en medeltida stenkyrkas murverk som sannolikt är från 1100-talet. Det medeltida stenkyrkans kor raserades troligen vid sekelskiftet 1700 och istället uppfördes ett tresidigt kor. Ett vapenhus byggdes 1794 vid långhusets västra gavel. Under 1800-talet byggdes en sakristia i öster. Långhusets murar höjdes också med några varv timmer.

Kyrkorummet täcks av ett trätunnvalv med profilerad taklist. Det fick sin nuvarande utformning vid 1800-talets mitt. Tidigare hade kyrkan ett platt innertak, som 1963 försågs med målningar av kyrkomålaren Hans Georg Schüffner.

Inventarier 
Altartavlan i Millesvik kyrka är målad 1854 av konstnären Gustaf Brusewitz och föreställer Jesus välsignande barnen. En rest av en äldre altaruppsats från 1600-talet har bevarats. Kyrkans predikstol och baldakin är från 1600-talet. Dopfunten är sannolikt från 1200-talet och är gjord i täljsten. Kyrkans orgel är från 1902.

Orgel
1865 byggde Andersson en orgel med 4 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1903 av Johannes Magnusson, Göteborg och är en mekanisk orgel. Den har fasta kombinationer.

Namnet 

Milleviks kyrka finns utplacerad på Homanns karta över Skandinavien under namnes Milleswyk. Andra kända stavningar är Midilswik (år 1330–1334), Myldeswik (1347), Mildiswik (1386) och Mylleswik (1458).

Referenser

Noter

Övriga källor 
Länsstyrelsen Värmland - Millesviks kyrka

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Kyrkobyggnader i Säffle kommun
Elin Falk

Elin Falk, född 16 januari 1872, död 24 april 1942 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk gymnastikledare.

Efter gymnastikdirektörsexamen 1895 verkade Falk först i Baltimore, Sundsvall och Storbritannien 1896–1898, samt därefter till 1909 vid Arwedsons gymnastikinstitut i Stockholm, där hon blev gymnastikinspektör vid folkskolorna 1910. Falk bidrog, delvis under motstånd bland de ledande krafterna inom svensk gymnastik till den lingska gymnastikens spridande i början av 1900-talet, bland annat genom utökandet av antalet övningar. Särskilt tog hon fram särskilda övningar för barn, och "hållningsrätande" övningar. Falk utgav Dagövningar i gymnastik (3 band, 1913–1916) samt Gymnastik med lek och idrott (1927). Elin Falk är begravd på Solna kyrkogård.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.
 Elin Falk på Gravar.se

Fotnoter

Vidare läsning 
 
 

Svenska gymnastikledare
Personer från Vassända-Naglums socken
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1872
Avlidna 1942
Kvinnor
Own the Night

Own the Night är ett album av den amerikanska countrymusikgruppen Lady Antebellum. Albumet är gruppens tredje studioalbum och gavs ut den 13 september 2011.

Låtlista

Källor

Musikalbum 2011
Album av Lady Antebellum
Engelskspråkiga musikalbum
Thierry Schaffauser

Thierry Schaffauser, född 1982 i Suresnes, Hauts-de-Seine, är en fransk sexarbetare och aktivist för sexarbetarnas rättigheter. Han tilldrog sig uppmärksamhet som aktivist då han deltog i ACT UP-Paris, som är en rörelse och aktion för att uppmärksamma AIDS. 2006 var han med och finansierade Les Putes, ett Parisbaserat nätverk som försvarar sexarbetarnas rättigheter. Han är också president för fackföreningen GMB:s gren för sexarbetare.

Referenser

Externa länkar 
 Profil i The Guardian

Födda 1982
Franska porrskådespelare
Franska HBTQ-aktivister
Män
Levande personer
Sexarbetaraktivister
Personer från Suresnes
Danjugan Sanctuary

Danjugan Sanctuary är ett musikalbum från 1998 av sopransaxofonisten Anders Paulsson och Trio con X. Viktoria Tolstoy är gästsolist på ett av spåren.

Albumet innehåller utöver musiken 49 undervattensfotografier från Danjugan-reservatet på Filippinerna.

Låtlista
All musik är komponerad och arrangerad av Anders Paulsson.
Dance to Life – 5'55
Danjugan Sanctuary – 4'57
Prozac Blues – 4'32
Woodsology – 7'43
Deep Water Interlude – 3'08
Sanna ögonblick – 5'50
Gökens rundgång – 4'40
Harrys Song – 5'05
Sawatch Creek – 8'18

Medverkande
Anders Paulsson – sopransaxofon
Trio con X
Anders Bromander – piano, keyboards
Per V. Johansson – bas
Joakim Ekberg – trummor, slagverk
Viktoria Tolstoy – sång (spår 3)

Musikalbum 1998
Svenska jazzalbum
Megalomania (musikalbum)

Megalomania är ett musikalbum utgivet av Aqua den 3 oktober 2011. Det är gruppens tredje studioalbum.

Låtförteckning 
"Playmate To Jesus"
"Dirty Little Pop Song"
"Kill Myself"
"Like A Robot"
"Viva Las Vegas"
"Party Patrol"
"Come N’ Get It"
"Sucker For A Superstar"
"Be My Saviour Tonight"
"How R U Doin?"
"If The World Didn’t Suck (We Would All Fall Off)"

Källa 

Album av Aqua
Musikalbum 2011
Engelskspråkiga musikalbum
Om du vill ha sällskap

Om du vill ha sällskap är ett musikalbum från 2004 av a cappella-gruppen Viba Femba.

Låtlista
Du kan väl rymma (Musik: Michael McDonald – svensk text: Henrik Ekman) – 3:15
Originaltitel: "It Keeps You Running"
Solo: Erik Lindman 
Din person (Henrik Ekman) – 3:10
Solo: Henrik Ekman 
Förväntan (Musik: Lars Färnlöf – text: Gunnar Axelson-Fisk) – 3:02
Solo: Henrik Ekman och Erik Lindman 
Jag är man (Musik: Leonard Cohen – svensk text: Henrik Ekman) – 3:07
Originaltitel: "I’m Your Man"
Solo: Gunnar Axelson-Fisk 
Vatten (Musik: Eggstone – svensk text: Henrik Ekman) – 3:03
Originaltitel: "Water"
Snyggare poliser (Musik: Stevie Wonder – text: Wille Crafoord) – 2:52
Originaltitel: "You Haven’t Done Nothin"
Sång: Tina Ahlin 
Allround (Wille Crafoord) – 3:11
Solo: Peter Boivie 
Sexiga problem (Henrik Ekman) – 2:43
Solo: Henrik Ekman 
Likgiltigheten är en form (Musik: Stefan Nilsson – svensk text: Göran Sommardal) – 3:41
Solo: Gunnar Axelson-Fisk 
Väger (Musik: Tony Scalzo – svensk text: Niklas Högefjord) – 4:08
Solo: Henrik Ekman 
Friarvisa (trad) – 3:13
Solo: Gunnar Axelson-Fisk 
Visst blir det bättre (Allan Edwall) – 3:22
Solo: Peter Boive 
När du ler (Gunnar Axelson-Fisk) – 3:35

Arrangemang
Henrik Ekman (1, 4, 5, 10, 11)
Staffan Lindberg (3, 7)
Tina Ahlin (6)
Hans Artursson (9)
Gunnar Axelson-Fisk (10)
Sebastian Rilton (12)

Medverkande
Viba Femba
Gunnar Axelson-Fisk – munspel (1), klarinett (7)
Peter Boivie
Henrik Ekman – gitarr (9)
Erik Lindman
Sebastian Rilton

Erik Ojala – bas (1–5, 7, 9–12)
Fredric Österlund – slagverk (1–4, 7, 9, 10)
Mats Olsson – Fender Rhodes (3, 10)
Staffan Igelström – flygelhorn (3)
Morgan Ågren – slagverk (6)
Staffan Lindberg – sångbas (6, 8)

Musikalbum 2004
Svenska musikalbum
Friidrott vid olympiska sommarspelen 1928

Friidrotten vid de olympiska sommarspelen 1928 i Amsterdam bestod av 27 grenar och hölls mellan 29 juli och 5 augusti 1928 på Amsterdams Olympiastadion. Detta var första gången som det fanns friidrottsgrenar för damer på det olympiska programmet. Antalet deltagare var 706 tävlande från 40 länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Damer

Deltagande nationer 
Totalt deltog 706 friidrottare från 40 länder vid de olympiska spelen 1928 i Amsterdam.

Externa länkar
Kinesiska pagoden

Kinesiska pagoden var en planerad byggnad i Drottningholms slottspark på Lovön, Stockholms län. Pagoden skulle uppföras vid Floras kulle strax öster om Kina slott men projektet förverkligades aldrig på grund av mordet på Gustav III.

En stor del av Gustav III:s idéer för byggnader inom den engelska parken kom aldrig till utförande. När Fredrik Magnus Piper 1781 lämnade en plan över parken redovisades redan alla karakteristiska element för en kunglig lustpark i engelsk stil. Här fanns vattendrag, broar, kullar, grässlänter (så kallad pelouse) och flera paviljonger i olika stilriktningar.

I en utökning mot norr ritade Piper i sin generalplan från 1797 en grotta med kanaler och kaskader, en mindre sjö med broar och promenadstigar samt en turkisk paviljong. Vid Floras kulle, öster om Kina slott skulle en kinesisk pagod bli en sammanbindande point de vue (slutpunkt i en syftlinje) mellan kinaanläggningen och den engelska parken tvärs över Tessins strikta barockpark. Som slutpunkt föreslog han monumentet över Gustav III på Monumentholmen. Piper upprättade flera förslag men inget av dem blev utförda, inte heller Louis Jean Desprez mera teatermässiga pagod, vilken godkändes av kungen “Haga den 19 juni 1788” byggdes.

Referenser

Noter

Tryckta källor
 

Byggnader och anläggningar i Ekerö kommun
Drottningholm
Nedlagda byggprojekt i Stockholm
Batikbotia

Batikbotia (Mesonoemacheilus triangularis) är en sötvattenslevande fisk i familjen nissögefiskar som finns i Indien. Den är även en populär akvariefisk. Arten kallas också batikgrönling.

Utseende 
Som alla grönlingar är batikbotian en avlång fisk med nedåtriktad mun som omges av flera skäggtömmar. Den är mönstad i omväxlande mörka och ljusa orangebruna fält, som anses påminna om batikfärgat tyg, därav namnet. Arten blir knappt 6 cm lång.

Vanor 
Batikbotian lever i klara, syrerika bäckar och mindre floder med sand- eller grusbotten och ingen eller liten växtlighet. Vattendragen är däremot ofta skuggade av landväxter. Den är en livlig, revirhävdande fisk. Arten leker från maj till augusti.

Utbredning 
Arten finns i delstaten Kerala och Kanniyakumaridistriktet i delstaten Tamil Nadu i Indien.

Akvariefisk  
Batikbotian behöver ett akvarium med sand- eller grusbotten, flera gömställen och välventilerat vatten med ett pH mellan 7 och 7,5 samt en temperatur mellan 20 och 26°C. Vattenkvaliteten är viktig, och mellan 30 och 50% av vattnet bör bytas varje vecka.  

Arten har odlats i fångenskap.

Föda 
Lämplig föda är fjädermygglarver, pungräkor och saltkräftor.

Referenser 

Nissögefiskar
Akvariefiskar