kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Östra Skrukeby landskommun

Östra Skrukeby landskommun var en tidigare kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar. I Östra Skrukeby socken i Åkerbo härad i Östergötland inrättades då denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 uppgick denna  i storkommunen Åkerbo.

År 1971 upplöstes Åkerbo landskommun och detta område fördes så till Linköpings kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Linköpings kommun
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Ginzburg

Ginzburg är ett efternamn. 

 Carlo Ginzburg (född 1939), italiens historiker och författare
Evgenia Ginzburg, sovjetisk författare känd för sina memoarer om 18 år som fånge i Gulag
Moisej Ginzburg, sovjetisk arkitekt
Natalia Ginzburg, italiensk författare
 Leone Ginzburg (1909–1944), rysk-italiensk författare och politisk aktivist
Lidija Ginzburg, sovjetisk litteraturhistoriker och författare
Vitalij L. Ginzburg, rysk nobelpristagare i fysik 2003

Ryska efternamn
Bankekinds socken

Bankekinds socken i Östergötland ingick i Bankekinds härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Bankekinds distrikt.

Socknens areal är 58,72 kvadratkilometer, varav 54,72 land. År 2000 fanns här 918 invånare. Tätorten Bankekind med sockenkyrkan Bankekinds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bankekinds socken har medeltida ursprung under namnet Svinstads socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Svinstads församling och för de borgerliga frågorna till Svinstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Askeby landskommun, uppgick 1961 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Bankekind, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bankekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Tjusts och Linköpings kompanier.

Geografi
Bankekinds socken ligger sydost om Linköping med Ärlången i sydost och Stångån i öster. Översjön och Svinstadsjön avrinner genom Vårdsbergsån. Socknen är en småkuperad slätt- och odlingsbygd med skog i sydost.

Större egendomar är Grävsten, Erikstad och Strömsbro.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravrösen från bronsåldern, ett tiotal gravfält, stensättningar och stensträngar från järnåldern. Tre fornborgar finns här, mest känd är Pukeborg.

Namnet
Namnet (1337 Swinstadhum) kommer från kyrkbyn. Olika teorier om namnets ursprung förekommer. Förleden innehåller (vild)svin. Efterleden är sta(d), 'ställe, plats'. Den 1 januari 1904 (enligt beslut den 22 maj 1903) ändrades namnet från Svinstad till Bankekind, då sockenborna generades av ortnamnets association med svinkreatur. Forskare har dock ansett att ortnamnet har sitt ursprung i det germanska ordet swin, som betyder upptorkat eller av grunt vatten betäckt ställe. Och nära byn fanns ängsmarker på båda sidorna av en bäck, som förr varit täckta av vatten, men avletts så att det uppstått ett swin, det vill säga upptorkat ställe. Namnet 
Bankekind som socken tog 1904 kommer från häradet.

Se även
Bankekinds församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Bankekind)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris
Svinstad blev Bankekind : minnen och bilder från en socken / Rune Persson. Utgiven av Bankekinds hembygdsförening 2000.  libris
Gårdar i Bankekind : bilder och historia. Utgiven av Bankekinds hembygdsförening 2007.  libris

Externa länkar

Bankekinds hembygdsförening

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Bankekinds härad
Glauber

Glauber kan syfta på:

 Gláuber Leandro Honorato Berti, brasiliansk fotbollsspelare känd under smeknamnet Gláuber
 Roy J. Glauber (född 1925), amerikansk fysiker och nobelpristagare
 Johann Rudolph Glauber (1604–1670), tysk kemist
 Jan Glauber (1646–1726), nederländsk konstnär

Tyska efternamn
Vårdsbergs socken

Vårdsbergs socken i Östergötland ingick i Bankekinds härad (före 1891 även delar i Åkerbo härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Vårdsbergs distrikt.

Socknens areal är 29,11 kvadratkilometer, varav 29,03 land. År 2000 fanns här 1 974 invånare. En del av tätorten Linghem samt sockenkyrkan Vårdsbergs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vårdsbergs socken har medeltida ursprung.

Före 1891 hörde till Åkerbo härad: 2 mantal Himna nr. 1-4, 1 mantal Södra eller Lilla Vänge nr. 1 samt utjorden Södra Vänge nr. 2.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vårdsbergs församling och för de borgerliga frågorna till Vårdsbergs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Askeby landskommun, uppgick 1961 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Vårdsberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bankekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani.

Geografi
Vårdsbergs socken ligger öster om Linköping. Socknen är en odlingsbygd på Östgötaslätten.

Fornlämningar

Kända från socknen är flera gravrösen och skärvstenshögar från bronsåldern och äldre järnåldern samt cirka 35 gravfält, stensättningar  och  stensträngar från järnåldern. Två runristningar är kända vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1282 Vaardhbergh) kommer från kyrkbyn. Förleden är troligen varher, 'vakt(hållning)' och med efterleden berg syftande på en forntida vårdkaseplats på den mindre höjd där kyrkan ligger.

Se även
Vårdsbergs församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Vårdsberg)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Bankekinds härad
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Örtomta socken

Örtomta socken i Östergötland ingick i Bankekinds härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Örtomta distrikt.

Socknens areal är 59,81 kvadratkilometer, varav 57,58 land. År 2000 fanns här 620 invånare. Kyrkbyn Örtomta samt sockenkyrkan Örtomta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Örtomta socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Örtomta församling och för de borgerliga frågorna till Örtomta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Askeby landskommun, uppgick 1961 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Örtomta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Bankekinds härad.  De indelta soldaterna tillhörde   Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Tjusts kompani.

Geografi

Örtomta socken ligger öster om Linköping och söder om Norrköping med sjöarna Teden och Hövern i söder. Socknen är i norr en odlingsbygd på Östgötaslätten som mot söder övergår i kuperad skogsterräng.

Ekenäs slott och godsen Mauritsholm och Sörby ligger i denna socken.

Fornlämningar

Kända från socknen är spridda gravrösen från bronsåldern samt gravfält, stensättningar  och  stensträngar från järnåldern. Tre fornborgar finns här.

Namnet
Namnet (1357 Öratomptä) kommer från kyrkbyn. Förleden är ör, 'grus(bank)' och med efterleden tomt, 'avgränsat markområde avsett för bebyggelse'.

Se även
Örtomta församling
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Örtomta)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Örtomta hembygdsförening

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Bankekinds härad
Gistads socken

Gistads socken i Östergötland ingick i Skärkinds härad (före 1888 även del i Bankekinds härad och före 1891 även del i Åkerbo härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Gistads distrikt.

Socknens areal är 23,87 kvadratkilometer, varav 23,84 land. År 2000 fanns här 621 invånare. Tätorten Gistad och sockenkyrkan Gistads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gistads socken har medeltida ursprung.

Före 1888 hörde av Gistads kyrkosocken 2 mantal Gärstad nr 1 och 2 jämte utjord nr 3 i civilt hänseende till Örtomta socken, Bankekinds härad, med därefter helt i denna socken. Före 1891 hörde av Gistads kyrksocken 1/2 mantal Kumla i civilt hänseende till Törnevalla socken, Åkerbo härad för att därefter helt överföras dit.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gistads församling och för de borgerliga frågorna till Gistads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 2 augusti 1974 överfördes hit från Skärkinds socken (församling) fastigheterna: Eggeby 1:4, 2:6, Fridensberg 1:1 Stjärntorp 1:1 som fastigheterna Markeby 1:18, 19, 3:11, 3:12.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gistad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompaniet och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani

Geografi
Gistads socken ligger mellan Norrköping och Linköping och består i stort sett bördig slätt, avbruten av skogklädda kullar.

Fornlämningar
Kända från socknen är några gravrösen och skärvstenshögar från bronsåldern samt 30 gravfält, stensättningar och stensträngar från järnåldern. En runristning är känd från gamla kyrkan (nu borta).

Namnet
Namnet (1375 Gylseathadom) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller mansnamnet Gisle. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Gistads församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Gistad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Skärkinds härad
Socknar i Bankekinds härad
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Lillkyrka socken, Östergötland

Lillkyrka socken i Östergötland ingick i  Åkerbo härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Lillkyrka distrikt.

Socknens areal är 8,89 kvadratkilometer, varav 6,73 land. År 2000 fanns här 47 invånare. Sockenkyrkan Lillkyrka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lillkyrka socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lillkyrka församling och för de borgerliga frågorna till Lillkyrka landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Lillkyrka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Åkerbo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani

Geografi
Lillkyrka socken ligger söder om Roxens östra del. Socknen som är Östergötlands minsta, består av bördig slätt med sankmark vid Roxens stränder.

Fornlämningar

Kända från socknen är fem gravfält, några domarringar och stensträngar från järnåldern. En runristning är känd från vid Övre Lundby.

Namnet
Namnet (1430 Litla kirkio) kommer från kyrkan, som har uppfattats som liten i jämförelse med grannkyrkorna.

Se även
Lillkyrka församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Lillkyrka)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Rystads socken

Rystads socken i Östergötland ingick i  Åkerbo härad (före 1889 även del i Bankekinds härad), ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Rystads distrikt.

Socknens areal är 39,14 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 3 885 invånare. Tätorten Ekängen samt kyrkbyn Rystad med sockenkyrkan Rystads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Rystads socken har medeltida ursprung. Näsby socken uppgick i denna socken, 1784 i kyrkligt hänseende, 1889 i civilt.

Före 1889 hörde Ryklösa i civilt hänseende till Bankekinds härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rystads församling och för de borgerliga frågorna till Rystads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Rystad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Åkerbo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Liv- och Stångebro kompanier och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani

Geografi
Rystads socken ligger söder om Roxens öster om Stångåns mynning, norr om Linköping. Socknen är till största delen slättbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är hällristningar, gravar, skärvstenshögar och stensättningar från bronsåldern samt 27 gravfält och stensträngar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1280 Rystatha) kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Namnet kan innehålla plural av rydstadher, 'plats med röjning'.

Se även
Rystads församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Rystad)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris
Strindmark, Sara, Rystadsminnen del 1 och del 2, 1981.

Externa länkar

Rystad Östra Harg hembygdsförening

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Socknar i Bankekinds härad
Östra Hargs socken

Östra Hargs socken i Östergötland ingick i  Åkerbo härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Östra Hargs distrikt.

Socknens areal är 28,63 kvadratkilometer varav 18,14 land.(efter överföringen 1928) År 2000 fanns här 342 invånare. Sockenkyrkan Östra Hargs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Östra Hargs socken har medeltida ursprung under namnet Hargs socken och fick sitt nuvarande namn senast vid slutet av 1700-talet. 

1928 överfördes den del av socknen som låg norr om Roxen, omfattande cirka 13 kvadratkilometer berglänt skogsområde, till Stjärnorps socken i Gullbergs härad. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Östra Hargs församling och för de borgerliga frågorna till Östra Hargs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Åkerbo landskommun och uppgick 1971 i Linköpings kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2009 i Åkerbo församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Harg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Åkerbo härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani

Geografi
Östra Hargs socken ligger öster om Linköping söder om Roxen. Socknen är en småkuperad slättbygd med skogbevuxna moränkullar.

Fornlämningar
Kända från socknen är spridda gravrösen från bronsåldern samt 24 gravfält och stensträngar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1318 Hargh) kommer från gården Harg, där ordet harg står för 'stenig mark'.

Se även
Östra Hargs församling

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Rystad Östra Harg hembygdsförening
Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Graves

Graves (uttalas gravv) är en betydande subregion av det franska vindistriktet Bordeaux, beläget på vänstra stranden, uppströms längs floden Garonne, 50 kilometer sydost om staden Bordeaux.

Graves är den enda subregionen i Bordeaux som är känd för alla tre vinsorter i regionen, röda, torra vita och söta viner. Produktionen domineras dock av de röda vinerna.

Referenser 
Fotnoter

Franska vindistrikt
Gustaf Hegardt

Gustaf Hegardt, var en svensk friidrottare (stående höjdhopp). Han tävlade för klubben Örgryte IS och vann SM i stående höjdhopp år 1910 med ett hopp på 1,40 meter.

Referenser

Källor

 ÖIS Svenska Mästare till och med 2011

Svenska stående höjdhoppare
Svenska mästare i stående höjdhopp
Svenska idrottare under 1900-talet
Födelseår saknas
Dödsår saknas
Män
Friidrottare i Örgryte IS
Helmer Måhl

Johan Helmer Måhl, född 22 maj 1888 i Ölme församling, Värmlands län, död 20 juli 1971 i Enskede (folkbokförd i Sofia församling), Stockholm, var svensk multiidrottare med stående höjdhopp som bästa gren.

Måhl utövade bland annat stavhopp, längdhopp och höjdhopp. Han tävlade för klubbarna IFK Kristinehamn, Västerås SK (år 1911) och IFK Västerås (år 1912). Han tog guld i stående höjdhopp vid svenska mästerskapen i friidrott åren 1911 och 1912. Han var även utagen till olympiska spelen i Stockholm 1912 men kom av okänd anledning inte till start.

Helmer Måhl är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Referenser

Källor

Kuriosapaviljongen Innehåller fotografi föreställande H Måhl, läst 2014-03-18

Noter 

Multisportare
Svenska stående höjdhoppare
Svenska mästare i stående höjdhopp
Svenska idrottare under 1900-talet
Personer från Ölme socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1888
Avlidna 1971
Män
Charlotte Sting

Charlotte Sting, som grundades 1997 och upplöstes 2007, var en basketklubb i Charlotte i North Carolina som spelade i damligan WNBA mellan säsongerna 1997 och 2006 och var ett av de åtta originallagen i WNBA. Laget spelade sina hemmamatcher i Charlotte Coliseum mellan 1997 och 2005 och sen i Time Warner Cable Arena mellan 2006 och 2007. Laget var ett så kallat systerlag till först Charlotte Hornets och sedan även till Charlotte Bobcats, båda två NBA-lag.

Historia
Charlotte Sting's första match i WNBA spelades den 22 juni 1997 borta mot Phoenix Mercury och förlorades med 59-76. Och trots att Charlotte förlorade de tre första matcherna lyckades man att ta sig till slutspelet under premiärsäsongen, men i semifinalen förlorade man mot de blivande mästarna Houston Comets med 54-70. Även under den andra säsongen tog man sig till slutspelet där åter Houston blev för svåra och vann med 2-0 i matcher. Och under sina sex första säsonger i ligan lyckades man ta sig till slutspel fem gånger, och bäst lyckades man säsongen 2001 där man kom fyra i Eastern Conference och först slog ut konferensvinnarna Cleveland Rockers med 2-1 och sedan konferenstvåan New York Liberty med 2-1 innan man ställdes mot Los Angeles Sparks i sin första och enda WNBA-final. Efter att ha förlorat med 66-75 hemma i första matchen var man tvungna att vinna borta, men efter första halvlek låg man under med 30-38 och i den andra halvlek var man chanslösa och Los Angeles vann andra matchen med klara 82-54. 2002 och 2003 förlorade Charlotte redan i första omgången och under sina tre sista säsonger tillhörde man bottenlagen i den östra konferensen.

Den 13 december 2006 överlämnade Bobcats Sport and Entertainments ägare klubben till ligan med hänvisning till dåliga publiksiffror och stora förluster av intäkterna. En investment group från Kansas City visade intresse för att flytta laget till Missouri för att spela i Sprint Center som skulle öppnas under hösten 2007. Trots det intresset ansåg WNBA att det var ett dåligt publikintresse för hela ligan och att Kansas City inte kunde garantera att det skulle bli annorlunda där. Så efter flera månader av förhandlingar tillkännagav Bobcats den 3 januari 2007 att kampanjen att flytta laget till Kansas City hade misslyckats och att klubben upplöstes med omedelbar verkan.

Referenser

Basketklubbar i North Carolina
Sportklubbar bildade 1997
Sportklubbar upplösta 2007
Sport i Charlotte, North Carolina
Upplösta basketklubbar i USA
Nedlagda WNBA-klubbar
Kurt Huckerup

Kurt Hockerup, född 18 december 1944, död 29 mars 2010, var en dansk politiker och borgmästare i Vallensbæks kommun från och med 1994 till sin död, vald för Konservative Folkeparti.

Hockerup var utbildad som lärare och hade arbetet som skolinspektör.

Referenser 

Födda 1944
Avlidna 2010
Män
Danska skolledare
Kommunpolitiker från Det Konservative Folkeparti
Sankt Lars socken

Sankt Lars socken i Östergötland ingick i Hanekinds härad (före 1898 även i delar av Åkerbo härad och Bankekinds härad), uppgick 1911 i Linköpings stad och området är sedan 1971 en del av Linköpings kommun i Östergötlands län, från 2016 inom Berga, Johannelunds, Ryds, Skäggetorps och Linköpings Sankt Lars distrikt.

Socknens areal var 58,65 kvadratkilometer varav 53,48 land. År 1950 fanns här 19 237 invånare. Delar av centrala och östra Linköping, med sockenkyrkan Sankt Lars kyrka, ligger i sockenområdet.

Administrativ historik
Sankt Lars socken har medeltida ursprung.

Före 1898 hörde 11,75 kvadratkilometer av socknen till Åkerbo härad: Åby, Kallerstad, Mörtlösa, Torvinge, Köpetorp, Råberga och lägenheten Stjärneberg och 1,35 till Bankekinds härad: Böckestad.Från 1898 alla delar i Hanekinds härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sankt Lars församling och för de borgerliga frågorna till Sankt Lars landskommun. Landskommunen inkorporerades 1911 i Linköpings stad som 1971 uppgick i Linköpings kommun.  För församlingen skedde över åren flera mindre gränsjusteringar med grannförsamlingar, där ett större område väster och nordväst 1961 överfördes till Linköpings församling. Ur församlingen utbröts 1972 Linköpings Berga församling och Linköpings Johannelunds församling. 

1 januari 2016 inrättades distrikten Berga, Johannelund, Ryd, Skäggetorp och Linköping Sankt Lars, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000 och fick 1972 och 1989, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Livkompanit och Andra livgrenadjärregementet, Linköpings kompani

Geografi
Sankt Lars socken sträcker sig norrut till sjön Roxen, i öster kring Stångån och även delvis söder och väster om staden. Socknen består av bördig slättmark på Östgötaslätten (idag till stor del bebyggt område).

Gårdar
Sankt Lars socken bestod av gårdarna:

Hanekinds härad: Berga gård, Blästad, Lilla Brostorp, Stora Brostorp, Gudmunstorp, Haninge, Kråksäter eller Sveden, Raelstorp, Rosenkälla, Ryds herrgård, Rävantorp, Siggantorp, Smedstads herrgård, Spångerum, Säby, Tannefors, Tornby gård, Lilla Ullevi, Stora Ullevi, Valla herrgård, Vidingsjö, Åleryd och Ånestad, samt Djurgården.

Åkerbo härad: Kallerstad, Köpetorp, Mörtlösa, Råberga, Torvinge och Åby.

Bankekinds härad: Böckelstad.

Namnet
Namnet (1383 Sancta Lafrintza) kommer från kyrkan som helgats åt martyren Sankt Laurentius (Sankt Lars).

Se även
Sankt Lars församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Linköping)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Linköping
Socknar i Bankekinds härad
Socknar i Åkerbo härad, Östergötland
Socknar i Hanekinds härad