Ferdinand Cohn

Ferdinand Julius Cohn, född 24 januari 1828 i Breslau, Schlesien, död 25 juni 1898 i Breslau, var en tysk botaniker och mikrobiolog, som blev extraordinarie professor 1859 och 1872 ordinarie professor i botanik vid universitetet i Breslau och föreståndare för den av honom 1866 grundade växtfysiologiska institutionen där. Cohn behandlade i sin forskning främst algers, svampars och bakteriers biologi, morfologi och utvecklingshistoria, samt beskrev hjuldjuren. Tillsammans med Robert Koch anses han vara en av grundarna av modern bakteriologi. Benämningen bacill går tillbaka till Cohn. Hans officiella författarförkortning som botaniker är "COHN".

Biografi
Cohn var son till oljehandlaren och senare konsul Isaac Cohn och hans hustru Amalie, född Nissen. Hans bror blev en välkänd författare med namnet Oskar Justinus. Efter att ha gått ut gymnasiet vid sexton års ålder 1844 vid Maria Magdalenen Gymnasium i Breslau studerade han naturvetenskap (botanik) i Breslau. På grund av sitt judiska ursprung fick han inte doktorera i Breslau, varför han 1846 flyttade till Berlin, där han studerade med handledning av Eilhard Mitscherlich, och tog 1847 sin doktorsexamen vid 19 års ålder. 

Cohn var gift med Pauline Cohn, född Reichenbach (1844–1907), som tillägnade honom ett minnesmärke 1901. Han avled 1898 i sin hemstad Breslau där hans grav fortfarande idag (2021) finns kvar på den gamla judiska kyrkogården.

Karriär
År 1849 blev han medlem av Leopoldinisch-Carolinische Akademie och hedersmedlem i Regensburg Botanical Society. År 1850 var han privatdocent i Berlin. År 1851 utnämnde universitetet i Breslau honom till privatdocent. År 1852 blev han medlem och 1856 chef för den botaniska delen av Schlesischen Gesellschaft für vaterländische Kultur. Ferdinand Cohn var medlem av Gesellschaft Deutscher Naturforscher und Ärzte och Gesellschaft der Brüder. 
 
År 1859 habiliterade han i Breslau och blev docent och chef för universitetets botaniska museum. År 1866 grundade han Institutet för växtfysiologi.

År 1870 upptäckte han en trådliknande bakterie i dricksvattenbrunnar. Han kallade sin upptäckt fontäntråd eller Crenothrix polyspora. Idag anses Cohns huvudsakliga vetenskapliga arbete vara hans ansträngningar att klassificera bakterier.

År 1872 blev han professor i botanik. Han ägnade sig åt biologin i de lägre livsformerna, särskilt bakterier, blev en av grundarna av mikrobiologi och etablerade användningen av sterila kulturmedier. Han återupptäckte också Den botaniska trädgården Lorenz Scholz von Rosenau i Breslau. År 1895 blev han korresponderande ledamot av Vetenskapsakademien i Paris och 1889 av Preussiska vetenskapsakademin.

Bibliografi (urval) 
 Zur Naturgeschichte des Protococcus Pluvialis. Bonn, 1851.
 Die Menschheit und die Pflanzenwelt. Breslau, 1851.
 Der Haushalt der Pflanzen Leipzig, 1854.
 Untersuchungen über die Entwicklungsgeschichte der Mikroskopischen Algen und Pilze. Bonn, 1853
 Beiträge zur Biologie der Pflanzen (Skriftserie, Breslau, startad 1870)
 Untersuchungen über Bacterien. In: Beiträge zur Biologie der Pflanzen. Band I, Nr. 2, 1872, S. 126–224.
 Neue Untersuchungen über Bakterien. Bonn, 1872–75.
 Die Pflanze. Leipzig, 1882, . Nachdruck des Originals. Salzwasser-Verlag, 2011.

Utmärkelser och hedersbetygelser

Carl Christian Mez har namngett ett släkte ananasplantor, Deuterocohnia, till Cohns ära. Eftersom det redan fanns ett släkte av liljeväxter som hette Cohnia vid den tiden, användes det grekiska prefixet deúteros (= andra) för att bilda ett nytt giltigt namn.

Ferdinand Cohn-medaljen från der Deutschen Gesellschaft für Hygiene und Mikrobiologie för pristagare, som har gjort enastående tjänster till mikrobiologi och/eller hygien, instiftades för att hedra Ferdinand Cohn.

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Vidare läsning
 Pauline Cohn: Ferdinand Cohn. Blätter der Erinnerung. Zusammengestellt von seiner Gattin. Mit Beiträgen von Felix Rosen. Kern, Breslau 1901.
 Wolfgang U. Eckart: Geschichte der Medizin. 3. Auflage. Springer, Berlin/Heidelberg/New York 1998, .
 Margot Klemm: Ferdinand Julius Cohn 1828 – 1898. Pflanzenphysiologe, Mikrobiologe, Begründer der Bakteriologie. Lang, Frankfurt am Main 2003, .
 Werner Köhler: Cohn, Ferdinand Julius. In: Werner E. Gerabek, Bernhard D. Haage, Gundolf Keil, Wolfgang Wegner (Hrsg.): Enzyklopädie Medizingeschichte. Walter de Gruyter, Berlin und New York 2005, , S. 266 f.
 Till van Rahden: Juden in Ehren. Ferdinand Julius Cohn, der erste jüdische Ehrenbürger Breslaus. In: Till van Rahden: Juden und andere Breslauer. Die Beziehungen zwischen Juden, Protestanten und Katholiken in einer deutschen Großstadt von 1860 bis 1925. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2000,  , S. 300–316.
 Cohn, Ferdinand Julius, in: Encyclopaedia Judaica, 1972, Band 5, Sp. 689.
Ferdinand Julius Cohn (1828–1898) Mikrobiologe. In: Ekkehard Vollbach: Dichter, Denker, Direktoren. Porträts deutscher Juden, Leipzig: edition chrismon, , S. 53–65.

Externa länkar 

 Ferdinand Cohn, Leben und Werk
 Dokument über Leben und Werk von Cohen (engl.) bei der Pacific Northwest Foundation

Födda 1828
Avlidna 1898
Män
Mottagare av Linnean Medal
Ledamöter av Royal Society
Botaniker under 1800-talet
Tyska professorer i botanik 
Personer från Breslau
Tyska mikrobiologer
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från universitetet i Wrocław