Alternativa medier

Alternativa medier kallas i forskning medier (tidningar, radio, tv, filmer, internet etcetera) som i sina ståndpunkter vill profilera sig som alternativ till etablerade medier och deras synsätt. Alternativa medier vill ofta utmana makthavare, representera marginaliserade grupper, och främja samarbete mellan intressenter med liknande syfte. I svensk debatt förknippas benämningen ”alternativmedier” ofta med invandringskritiska och främlingsfientliga kritiker av det politiska och mediala etablissemanget. I Sverige är ”alternativmedier” ofta en självpåtagen benämning som används av dem som vill uttrycka att de står i motsats till traditionella medier (”gammalmedia”), eftersom alternativmedieaktörerna anser att traditionella medier brister i sin bevakning av samhället. Alternativa medier skiljer sig från traditionella medier på en eller flera av följande punkter: innehåll, estetik, produktionssätt, distributionssätt, och relationen till sin publik.

Teorier 
Begreppet alternativa medier används olika av olika teoretiker. Enligt sociologen Dieter Rucht är alternativa medier när personer tar saken i egna händer och skapar egna mediekanaler som främst riktar sig till de egna leden. När en aktör istället använder sig av befintliga kanaler men anpassar innehåll efter sina syften kallar han det anpassning. Inom alternativa medier tar utövarna makten över representationen och kan helt själva styra över hur det egna budskap framställs. Detta skiljer alternativa medier från medieanpassning där aktioner eller händelser iscensätts med syftet att dra massmediernas intresse till sig.

De alternativa medierna blir också en slags offentlighet eller forum där olika rörelser kan mötas och kommunicera och diskutera sina frågor.

Exempel på alternativa medier
Äldre proteströrelser som exempelvis röda armefraktionen ägnade sig åt anpassning till medier och inte alternativa medier. Det vill säga de påverkade innehållet i nyheterna men inte själva kanalerna och ses därför inte som ett uttryck för alternativa medier. Exempel på alternativa medier enligt en av de gängse definitionerna är däremot Indymedia, ett globalt nyhetsnätverk som vem som helst kan publicera nyheter i och som har sitt ursprung i protesterna mot Världshandelsorganisationen WTO:s toppmöte i Seattle 1999. Här tar man inte bara kontroll över innehåll utan även hur det framställs. Genom att använda sig av en så kallad öppen publiceringsform så bjuder Indymedia in personerna som besöker hemsidan att skriva och publicera sina egna nyheter. Besökaren uppmanas på detta sätt att bli skribent och genom detta utmanas det symboliska maktförhållande som är inlindat i medieringen, (makten över representationen och makten över informationen).

Ytterligare exempel på alternativa medier kan vara fanzines och undergroundpress; piratradio och videoaktivism; bloggar och medborgarjournalistik på nätet. 

Medieteoretikern Leah Lievrouw menar att Wikipedia tillhör en genre av alternativa medier som manifesterar en utmaning av ämnesexperters roll och särskilda ställning som auktoriteter på kunskap samt även ägandeförhållandet och den traditionella kontroll som funnits av information och medieinnehåll.

Medieforskning 
På senare tid har medieforskningen på allvar fått upp ögonen för, och framförallt utvecklat en begreppsapparat för att studera och förstå, den här typen av mediala uttryck. Både i dess roll för kommunikation bland sociala rörelser och proteströrelser och i dess funktion för kulturella och motkulturella strömningar.

Alternativa medier i Sverige 
I Sverige avser begreppet alternativmedier "...en självpåtagen benämning som signalerar ett motsatsförhållande gentemot de traditionella medierna ('gammelmedia'), som av många verksamma skribenter inom denna sfär anses brista i sin bevakning av samhället genom att till exempel undvika att rapportera om sociala problem relaterat till invandring".

Följande nätbaserade och undantagsvis tryckta svenska publikationer har betecknats som ”invandringskritiska alternativmedier” av Totalförsvarets forskningsinstitut:

Samhällsnytt (tidigare Avpixlat)
Motgift
Nordfront
Nordisk Ungdom 
Nya Tider
Nyheter Idag

Ytterligare nätbaserade medier har betecknats som invandringskritiska alternativmedier av medie- och kommunikationsforskaren Kristoffer Holt:

Dispatch International
Exponerat
Fria Tider
Granskning Sverige
Ledarsidorna
Samtiden
Thoralf Alfssons blogg
Tino Sanandajis blogg
Tobbes Medieblogg

Tidskriften Expo har betecknat dessa medier som alternativmedier:

Motpol
Swebbtv

Researchgruppen (Garm, Grävande antifascistiskt magasin) har betecknat dessa medier som alternativmedier:

Nya Dagbladet
Nya Riks (tidigare Fri Kurir)

Andra medier som betecknats som alternativmedier är:

Det goda samhället
Exakt24

Självdefinition som alternativmedier 
Chefredaktörerna för fem tidningar och nättidningar – Samhällsnytt, Fria Tider, Nya Tider, Exakt24, och Nyheter Idag – har i ett gemensamt uttalande sagt sig representera ”de största alternativmedierna i Sverige”.

Se även

Medieaktivism
Medborgarjournalistik

Källor 
Linus Andersson. (2006). "Mediemaktens utmanare – Alternativa medier och sociala rörelser" i Locus 2/06

Referenser 

Journalistik
Kommunikationsmedel