kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sunnemo församling

Sunnemo församling var en församling i Karlstads stift och i Hagfors kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Norra Råda-Sunnemo församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1653 genom en utbrytning ur Råda församling.

Församlingen ingick till 1 maj 1901  pastorat med Ekshärads församling som moderförsamling. Från 1 maj 1901 till 1951 annexförsamling i pastoratet Norra Råda, Sunnemo och Gustav Adolf som från 1907 även omfattade Hagfors församling. Från 1951 till 2010 var församlingen annexförsamling i pastoratet Norra Råda och Sunnemo. Församlingen uppgick 2010 i Norra Råda-Sunnemo församling.

Organister

Kyrkor 
Sunnemo kyrka

Se även
Sunnemo socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Hagfors kommun
Sunnemo landskommun

Sunnemo landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Sunnemo socken i Älvdals härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Norra Råda landskommun som 1974 uppgick i Hagfors kommun.

Politik

Mandatfördelning i Sunnemo landskommun 1938-1946

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Hagfors kommun
Malajisk myrkott

Malajisk myrkott (Manis javanica) är ett däggdjur i familjen myrkottar som förekommer i Sydostasien.

Kännetecken 

Liksom hos andra myrkottar är kroppen, med undantag av nosen, buken och benens inre sida, täckt av stora, platta fjäll. Arten når en kroppslängd av 50 till 60 centimeter samt en svanslängd av 40 till 80 centimeter. Hannar är något större än honor. De rörliga fjällen har en brun till svartbrun färg och skarpa kanter. Huden vid oskyddade ställen är vitaktig och täckt av svarta hår. Malajisk myrkott har stora böjda klor vid framfötterna och även vid bakfötterna finns mindre klor. Liksom andra myrkottar har de en enkel uppbyggd skalle, en lång och klippig tunga och inga tänder.

Utbredning och habitat 

Malajisk myrkott förekommer i Sydostasien. Utbredningsområdet sträcker sig från Myanmar, södra Laos och Vietnam över Malackahalvön till öarna Sumatra, Borneo och Java. Populationen på Filippinerna klassificeras idag som självständig art, Manis culionensis. Individerna lever i olika habitat som skogar och savanner med buskar samt trädgårdar och jordbruksmark.

Levnadssätt 

Individer av malajisk myrkott är skygga, aktiva på natten och lever främst ensamma. De gräver underjordiska bon eller övertar bon som lämnats av andra djur. Födan hittas på marken eller på träd. Ibland går de bara på sina bakfötter över marken och använder svansen för att hålla balansen. I träd klättrar de med hjälp av klorna och svansen som utgör ett gripverktyg. När de känner sig hotade kan de rulla ihop sig och för angripare är det mycket svårt att bryta fjällen.

Födan utgörs främst av myror och termiter. Malajisk myrkott använder den klibbiga tungan för att slicka insekterna som sönderdelas först i magsäcken.

Honor är dräktiga i ungefär 130 dagar och sedan föds vanligen ett enda ungdjur (sällan tvillingar). Ungarna föds med mjuka fjäll som stelnar under de första veckorna. Nyfödda myrkottar lever först i moderns bo och rider senare på honans svans. Ungarna avvänjas efter cirka tre månader och efter ungefär ett år är de könsmogna.

Livslängden är inte känd och det är även svårt att hålla arten i fångenskap. En individ av den nära besläktade arten Manis crassicaudata levde 20 år i fångenskap.

Hot 

I den traditionella kinesiska medicinen används myrkottens fjäll som botemedel mot hudsjukdomar och den jagas även för köttets skull. Sedan år 2000 förbjuder CITES handel med dessa djur. Trots allt hittas olika kroppsdelar på den svarta marknaden. Troligen hotas arten även av habitatförlust. IUCN listar malajisk myrkott som starkt hotade (endangered).

Referenser 
, där anges följande källor:
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 
 Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder (red.): Mammal Species of the World. 3 upplaga. The Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005, .

Noter

Externa länkar 

 Myrkottar på CITES, PDF-download

Myrkottar
Däggdjur i orientaliska regionen
William Cobbett

William Cobbett, född 9 mars 1763 i Farnham, Surrey, död 18 juni 1835 i Normandy, Surrey, var en brittisk publicist, förläggare och politisk agitator.

Cobbett föddes i ett fattigt bondhem. Som ung tog han värvning, men flydde till Amerika efter ett misslyckat försök att avslöja korruptionen i armén. Han verkade här som politisk journalist och författare under pseudonymen Peter Porcupine, och förde en hetsig strid mot tidens radikala idéer. Han återvände till England 1800 och grundade 1802 veckotidskriften The political register som han redigerade till sin död och själv till stor del skrev. Dock skedde från omkring 1805 en omsvängning i hans politiska åskådning, då han från att tidigare varit konservativ, nu blev ultraradikal. Under krisåren efter Napoleonkrigens slut var han en centralfigur i striden för en parlamentsreform med utsträckt rösträtt, den så kallade Chartiströrelsen och hade stort inflytande som ledare för en bredare opposition bland arbetarbefolkningen. 

Cobbet var även vid sidan av sin politiska gärning en produktiv författare. Bland hans verk märks A history of the protestant reformation in England and Ireland (1824-1826), Advice to young men (1829), Rural rides (1830), samt en engelsk grammatik. Som förläggare påbörjade han de viktiga serierna Parliamentary debates (41 band, 1804-20), Parliamentary history of England (36 band, 1806-1820) och Collection of state trials (3 band, 1809-1810).

Ett urval av Cobbetts politiska skrifter i 6 band utgavs 1835-1836 av hans son.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Brittiska politiker
Brittiska förläggare
Brittiska journalister
Personer från Farnham, Surrey
Födda 1763
Avlidna 1835
Män
Sunnemo socken

Sunnemo socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1974 i Hagfors kommun och motsvarar från 2016 Sunnemo distrikt.

Socknens areal är 226,62 kvadratkilometer varav 210,19 land. År 2000 fanns här 766 invånare. Tätorten Sunnemo med sockenkyrkan Sunnemo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1653 genom en utbrytning ur (Norra) Råda socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Sunnemo församling och för de borgerliga frågorna bildades Sunnemo landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Norra Råda landskommun som 1974 uppgick i Hagfors kommun. Församlingen uppgick 2010 i Norra Råda-Sunnemo församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Sunnemo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Elfdals kompani.

Geografi
Sunnemo socken ligger nordväst om Filipstad kring Svartån och Grässjön. Socknen har odlingsbygd vid ån och sjön och är i övrigt en kuperad sjörik skogsbygd.

Fornlämningar
Cirka 30 boplatser från stenåldern har påträffats. Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1746 Sunnerbo och kommer från ett järnbruk även kallat Tutemo efter en intilliggande gård. Efterleden är mo. Förleden syftar på läget vid sundet mellan Grässjön och Lidsjön.

Befolkningsutveckling

Se även
 Sunnemo församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

Sunnemo bygdeportal och hembygdsföreningen

Indelningar i Hagfors kommun
Socknar i Älvdals härad
Gustav Adolfs socken, Värmland

Gustav Adolfs socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1974 i Hagfors kommun och motsvarar från 2016 Gustav Adolfs distrikt.

Socknens areal är 421,84 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 734 invånare. Tätorten Geijersholm, småorten Gustavsfors samt sockenkyrkan Gustav Adolfs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades genom utbrytning 1789 ur Ekshärads socken och Norra Råda socken och hade till 1791 namnet Deglundens socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gustav Adolfs församling och för de borgerliga frågorna bildades Gustav Adolfs landskommun. Landskommunen uppgick 1974 i Hagfors kommun. Församlingen uppgick 2006 i Hagfors-Gustav Adolfs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gustav Adolf, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad.

Geografi
Gustav Adolfs socken ligger nordost om Hagfors kring Uvån och sjön Deglunden med sjöarna Knon och Naren i norr och Stor-Ullen och Lill-Ullen i söder. Socknen odlingsbygd vid vattendragen och sjöarna och är i övrigt en kuperad moss- och sjörik skogsbygd med höjder som i öster når 476 meter över havet.

Fornlämningar
En offerkälla har funnits här, sydost om Gustavsfors.

Namnet
Namnet gavs 1791 efter dåvarande kronprinsen, sedermera Gustav IV Adolf.

Befolkningsutveckling

Se även
 Gustav Adolfs församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 2 Hermes 1962 libris

Externa länkar

 Sällskapet Gustavaforskning

Indelningar i Hagfors kommun
Socknar i Älvdals härad
Gustav Adolfs socken

Gustav Adolfs socken kan syfta på:
Gustav Adolfs socken, Skåne
Gustav Adolfs socken, Värmland
Gustav Adolfs socken, Västergötland
Philipp von Cobenzl

Johann Philipp von Cobenzl, född 28 maj 1741, död 30 augusti 1810, var en österrikisk greve och politiker. Han var kusin till Ludwig von Cobenzl.

Cobenzl slöt freden i Teschen och blev 1792 utrikesminister. Han försökte i sin roll som utrikesminister byta Österrikiska Nederländerna mot Bayern men misslyckades liksom i sin polska politik, och avsattes 1793. Han blev därefter kansler över de italienska provinserna. Åren 1801–1805 var han ambassadör i Paris.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Noter

Externa länkar 
 

Österrikes utrikesministrar
Österrikiska diplomater
Diplomater under 1700-talet
Diplomater under 1800-talet
Österrikiska politiker under 1700-talet
Österrikiska politiker under 1800-talet
Födda 1741
Avlidna 1810
Män
Svensk uppslagsbok
Manis culionensis

Manis culionensis, "palawanmyrkott", är ett däggdjur i familjen myrkottar som förekommer i Sydostasien.

Tidigare betraktades djuret som en filippinisk population av malajisk myrkott men numera klassificeras myrkotten som självständig art. Den nya indelningen beror främst av morfologiska studier, bland annat av Gaubert & Antunes (2005), som upptäckte skillnader i skallens och fjällens konstruktion. Annars liknar arten de andra myrkottarna. Kroppen är, med undantag av nosen, buken och benens inre sida, täckt av stora, platta fjäll. Djuret saknar tänder och har en lång klibbig tunga. För en studie från 2010 var inga storleksuppgifter tillgängliga men arten uppskattas vara lika stor som malajisk myrkott (Manis javanica). Manis culionensis kan använda svansen som gripverktyg och framfötterna är utrustade med kraftiga klor.

Denna myrkott är endemisk för ön Palawan samt mindre öar i samma region som till exempel Culion och Calamianöarna. Habitatet utgörs främst av täta skogar i öarnas centrum, förutom på Palawan där den är vanligast i öns norra del. Manis culionensis besöker även blandade landskapen med trädgrupper, gräsmarker och jordbruksmark. Den vistas främst i låglandet men den når i bergstrakter 2015 meter över havet.

Det är nästan ingenting känt om artens levnadssätt. Troligen är den liksom andra myrkottar aktiv på natten och äter myror samt termiter. Arten hittas ofta på fikonträd som troligen befolkas av många myror.

Även uppgifter om populationsstorleken är informationsfattig. Manis culionensis jagas liksom andra myrkottar för köttets och fjällens skull. IUCN befarar att beståndet minskar med 50 procent under de kommande 21 åren (tre generationer, räknad från 2014) och listar arten som starkt hotad (endangered).

Referenser 
, där anges följande källa:
 Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder (red.): Mammal Species of the World. 3 upplaga. The Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005, .

Noter 

Myrkottar
Manis
Däggdjur i orientaliska regionen
Norra Ny socken

Norra Ny socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1974 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Norra Ny distrikt.

Socknens areal är 746,70 kvadratkilometer varav 721,99 land. År 2000 fanns här 1 391 invånare. Tätorten Ambjörby samt tätorten Stöllet med sockenkyrkan Norra Ny kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Ny socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Norra Ny församling och för de borgerliga frågorna bildades Norra Ny landskommun. Ur landskommunen och församlingen utbröts 1 maj 1873 Nyskoga landskommun respektive Nyskoga församling. Landskommunen uppgick 1974 i Torsby kommun. Församlingen uppgick 2002 i Norra Ny-Nyskoga församling som 2010 uppgått i Övre Älvdals församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Norra Ny, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Älvdals kompani.

Geografi
Norra Ny socken ligger nordost om Torsby kring Klarälven. Socknen är utanför Klarälvsdalen en kuperad vidsträckt skogsbygd, även kallad Tiomilaskogen.

Fornlämningar
Cirka 400 fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1503 Ny som gavs i relation till de äldre socknarna Dalby och Ekshärad.

Befolkningsutveckling

Se även
 Norra Ny församling
Norra Ny sockendräkt

Referenser

Externa länkar

Socknar i Älvdals härad
Indelningar i Torsby kommun
Övre Älvdals församling

Övre Älvdals församling är en församling i Norra Värmlands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen ligger i Torsby kommun i Värmlands län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2010 av Norra Finnskoga församling, Södra Finnskoga församling, Dalby församling och Norra Ny-Nyskoga församling och utgör därefter ett eget pastorat.

Kyrkor

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Norra Ny församling

Norra Ny församling var en församling i Karlstads stift och i Torsby kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2002 i Norra Ny-Nyskoga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var till 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) Ny församling. 1 maj 1873 utbröts Nyskoga församling.

Församlingen ingick till 1636 i en äldre Älvdals pastorat bestående av Ekshärads, Norra Råda, Dalby och Ny församlingar. Från 1636 till 1686 var församlingen moderförsamling i pastoratet Ny och Dalby. Från 1686 till 1 maj 1820 annexförsamling i pastoratet Ekshärad, Norra Råda, Dalby, Ny och Sunnemo som från 1789 även omfattade Gustav Adolfs församling. Från 1 maj 1820 till 1 maj 1873 moderförsamling i pastoratet Ny och Dalby som från 1831 även omfattade Norra och Södra Finnskoga församlingar. Från 1 maj 1873 till 1996 moderförsamling i pastoratet Norra Ny och Nyskoga. Från 1996 till 2002 ingick församlingen i Övre Älvdals pastorat där även ingick Dalby, Södra och Norra Finnskoga församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Norra Ny-Nyskoga församling.

Organister

Kyrka
Norra Ny kyrka

Se även
Norra Ny socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Nyskoga församling

Nyskoga församling var en församling i Karlstads stift och i Torsby kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2002 i Norra Ny-Nyskoga församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1 maj 1873 genom en utbrytning ur Norra Ny församling.

Församlingen var till 1996 annexförsamling i pastoratet Norra Ny och Nyskoga. Från 1996 till 2002 ingick församlingen i Övre Älvdals pastorat där även ingick Dalby, Södra och Norra Finnskogs församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Norra Ny-Nyskoga församling.

Kyrka
Nyskoga kyrka

Se även
Nyskoga socken

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Nyskoga socken

Nyskoga socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1971 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Nyskoga distrikt.

Socknens areal är 181,12 kvadratkilometer varav 178,98 land. År 2000 fanns här 113 invånare. Sockenkyrkan Nyskoga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1873 genom utbrytning ur Norra Ny socken. För att ansvara för de kyrkliga frågorna bildades 1 maj 1873 Nyskoga församling och för de borgerliga frågorna bildades Nyskoga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vitsands landskommun som 1967 uppgick i Torsby landskommun som 1971 ombildades till Torsby kommun. Församlingen uppgick 2002 i Norra Ny-Nyskoga församling som 2010 uppgått i Övre Älvdals församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Nyskoga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Älvdals kompani.

Geografi
Nyskoga socken ligger nordväst om Torsby vid gränsen mot Norge. Socknen är en kuperad skogsbygd med höjder som når nära 600 meter över havet.

Socknen är en finnbygd.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern har påträffats, liksom fångstgropar.

Namnet
Namnet var före utbrytningen 1873 Ny sockens finnbygd. Namnet är bildat i enlighet med de kringliggande socknarna Norra och Södra Finnskoga.

Befolkningsutveckling

Se även
 Nyskoga församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Älvdals härad

Indelningar i Torsby kommun
Nyskoga landskommun

Nyskoga landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades 1873 genom en utbrytning ur i Norra Ny landskommun i  i Värmlands län. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Vitsands landskommun som 1967 uppgick i Torsby landskommun som 1971 ombildades till Torsby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Nyskoga landskommun 1942-1946

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Torsby kommun
Carel Gabriel Cobet

Carel Gabriel Cobet, född 28 november 1813, död 26 oktober 1889, var en nederländsk klassisk filolog.

Cobet blev professor i grekiska i Leiden 1847. Han är känd för sin kunniga, om än ofta väl djärva textkritik. Bland hans arbeten märks Variæ lectiones (2 band, 2:a upplagan 1873).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1931.

Externa länkar 
 

Nederländska klassiska filologer
Professorer i grekiska
Personer verksamma vid Leidens universitet
Filologer under 1800-talet
Nederländska forskare under 1800-talet
Födda 1813
Avlidna 1889
Män
Svensk uppslagsbok
Alumner från Leidens universitet
Norra Finnskoga socken

Norra Finnskoga socken i Värmland ingick i Älvdals härad, ingår sedan 1974 i Torsby kommun och motsvarar från 2016 Norra Finnskoga distrikt.

Socknens areal är 691,72 kvadratkilometer varav 673,0 land. År 2000 fanns här 457 invånare. Kyrkbyn Höljes med sockenkyrkan Norra Finnskoga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1831 genom en utbrytning ur Dalby socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Norra Finnskoga församling och för de borgerliga frågorna bildades Norra Finnskoga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Finnskoga-Dalby landskommun som 1974 uppgick i Torsby kommun. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Norra Finnskoga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Älvdals härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Elfdals kompani.

Geografi
Norra Finnskoga socken ligger i nordligaste Värmland kring Klarälven. Socknen är utanför Klarälvsdalen en kuperad skogsbygd med höjder som på Granberget når 701 meter över havet.

Socknen är en finnbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern har boplatser påträffats liksom fångstgropar.

Namnet 
Namnet skrevs 1840 Norra Finnskoga sammanhänger med att området är en finnbygd, ett skogsområde som koloniserats av finnar i början på 1600-talet.

Befolkningsutveckling

Se även
 Norra Finnskoga församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Älvdals härad

Indelningar i Torsby kommun
Norra Finnskoga landskommun

Norra  Finnskoga landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Norra  Finnskoga socken i Älvdals härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Finnskoga-Dalby landskommun som 1974 uppgick i Torsby kommun.

Politik

Mandatfördelning i Norra Finnskoga landskommun 1938-1946

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Torsby kommun
Södra Finnskoga landskommun

Södra Finnskoga landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Södra Finnskoga socken i Älvdals härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Gränsen mellan kommunerna Södra Finnskoga, Norra Finnskoga och Dalby var till en början mycket obestämd på grund av de många enklaver som tillhörde Dalby landskommun men låg inom någon av de två andra kommunernas område. Genom regeringsbeslut den 31 december 1890 befalldes befallningshavande i Värmlands län att skapa en särskild skattläggning av de berörda ägorna tillhörande Dalby landskommun, och om lösande av oregelbundenheten i administrativa indelningen. Enligt beslut den 6 september 1905 godkände kunglig majestät ett upprättat förslag om skattläggning av de berörda ägorna och förordnade en överföring från Dalby till Södra Finnskoga av 14 särskilda hemmansdelar, utgörande 2 2590/11520 mantal.

Den 1 januari 1946 (enligt beslut den 9 mars 1945) skedde ytterligare en reglering av gränsen mellan de tre kommunerna. Då överfördes från Södra Finnskoga landskommun och församling till Norra Finnskoga landskommun och församling obebodda delar av hemmanen Norra Persby, Kärrbackstrand och Skyllbäck omfattande en areal av 9,58 km², varav 9,00 km² land. I motsatt riktning, från Norra Finnskoga till Södra Finnskoga överfördes obebodda delar av hemmanet Gunneby omfattande en areal av 1,03 km², varav 0,95 km² land. Samtidigt överfördes från Södra Finnskoga landskommun och församling till Dalby landskommun och församling delar av hemmanen Uggenäs, Norra Branäs, Vingäng, Stommen, Lillbergsgården och Gunneby med 4 invånare och omfattande en areal av 21,33 km², varav 20,05 km² land, och i motsatt riktning - från Dalby till Södra Finnskoga - obebodda delar av hemmanen av Södra Branäs, Norra Branäs, Galåsen och Gunneby omfattande en areal av 5,21 km², varav 4,73 km² land. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Finnskoga-Dalby landskommun som 1974 uppgick i Torsby kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Södra Finnskoga församling.

Areal
Södra Finnskoga landskommun omfattade den 1 januari 1946 en areal av 608,15 km², varav 588,43 km² land.

Politik

Mandatfördelning i Södra Finnskoga landskommun 1938-1946

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Torsby kommun