Charlottenborgs slott

För kulturbyggnaden och slottet Charlottenborg i Köpenhamn, se Charlottenborg, Danmark.

Charlottenborgs slott är en herrgård i Motala, Motala kommun i Östergötland. Huvudbyggnaden ligger vid Motala ström och har gett namn åt den stadsdel – Charlottenborg – som den numera ligger i.

Historik 
Egendomen Charlottenborg hette tidigare Vräknebo och var belägen i Vinnerstads socken. Den tillhörde under medeltiden dels Vreta kloster, dels Vadstena kloster. Vräknebo samt i dess omedelbara närhet Jolstad, Kråksten och Torpa förlänades 1651 till greven och kavalleriöversten vid Östgöta ryttare, Ludvig Wierich Lewenhaupt.<ref>Johan Axel Almquist Frälsegodsen i Sverige under storhetstiden. Tredje delen Östergötland. Band 2, Stockholm 1947, sid. 1098ff</ref> Vräknebo, Kråksten och Torpa bildade tillsammans ett säteri, som namngavs efter grevinnan Charlotte Susanne Marie von Hohenlohe-Neuenstein und Gleichen, som Lewenhaupt gift sig med 1650.
  
Herrgården uppfördes i sten i mitten av 1652 av Lewenhaupt. Vid Karl XI:s reduktion drogs egendomen in till kronan, men såldes snart och blev återigen privatägt. Charlottenborgs herrgård finns avbildat i Erik Dahlberghs praktverk Suecia antiqua et hodierna, då med tre våningar. Sitt nuvarande lägre utseende har byggnaden efter en större ombyggnad 1799–1803 och flera mindre senare, även om delar av 1600-talets byggnad går att hitta i dagens herrgård.

I början av 1920-talet byggdes kraftstationen i Motala ström, vilket gjorde att vattnet dämdes upp framför herrgård, varvid Hårstorpssjön bildades. Då försvann herrgårdens park som vette ner mot strömmen. Således ligger herrgård närmare vattnet idag än när det uppfördes. Sedan 1959 ägs herrgården av Motala kommun. 

 Motala museum 
Charlottenborgs herrgård hyser numera Motala museum, där bland annat Sophia Isbergs unika träsniderier går att beskåda. Museet visar även främst svensk, men även internationell, konst från 1600-talet till 1900-talet. Bland de representerade konstnärerna finns Bruno Liljefors och Johan Krouthén.  

 Spökerier 
Det finns flera spökhistorier kring denna herrgård och boende i trakten känner det som en "spökherrgård". Exempelvis berättas om Vita frun, som sägs vara den första ägaren grevinnan Charlotte som efter sin död stod lik i herrgårdens kök i tre års tid, i väntan på makens död så att de båda kunde begravas samtidigt. Rummet är ombyggt, men anses vara det mest hemsökta rummet i byggnaden. Vita frun finns dessutom avbildad på ett glasfönster i herrgårdens trapphus; konstnären Carl-Erik Törner smyckade herrgårdens väggar vid sekelskiftet 1900. Hon visade sig för honom och han målade av henne på fönsterglaset. I barnkammaren bemålade Törner väggarna med sägnen om Ljungby horn och pipa.

Vidare berättas om ett igenmurat valv i källaren, som ingen har öppnat på hundratals år. Gissningarna om vad som gömmer sig bakom muren är många, bl.a. berättas att Adam Ludwig Lewenhaupt ska ha skickat hem ryska krigsfångar från Karl XII:s krig mot Ryssland och att dessa ska ha blivit inmurade i källaren av hans maka Brita Dorothea. I herrgårdens park har Svarta frun'' skådats. Hon sägs vara en kvinna i tjänstefolket som sörjer sitt avlidna spädbarn.

Ur ägarlängden 
 1651–1668 Ludvig Wierich Lewenhaupt
 1692–1730 Adam Ludwig Lewenhaupt och Brita Dorothea (efter 1719)
 1731–1741 Germund Cederhielm d.y.
 1766–1769 Carl Gustaf Boije af Gennäs
 1769–1786 Adam Ludwig Boije af Gennäs. 
 1786–1790 Adam Ludwig Boijes barn med Carl Emil Cronheim som förmyndare
 1790–1814 Israel Lagerfeldt, baron och överstelöjtnant
 1814–1829 Melcher Lagerfeldt
 1844–1858 Daniel Fraser
 1898–1910 Fredrik W Asp
 1932–1959 Eric Widell
 1959– Motala kommun

Noter

Externa länkar
Motala museum, officiell webbplats
Museet på motala.se
Kortare historik

Byggnader och anläggningar i Motala
Slott i Östergötland
Herrgårdar i Östergötland
Museer i Östergötlands län
Kommunala konsthallar i Sverige
Byggnader avbildade i Suecian
Arbetslivsmuseer i Sverige