kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Division I i bandy 1972/1973

Division I i bandy 1972/1973 var Sveriges högsta division i bandy för herrar säsongen 1972/1973. Södergruppsvinnaren Västerås SK lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 4-1 mot södergruppstvåan Örebro SK i finalmatchen på Söderstadion i Stockholm den 18 mars 1973.

Upplägg
De fyra mest framgångsrika lagen i respektive grupp av de två geografiskt indelade 10-lagsgrupperna gick till slutspel, och de två minst framgångsrikga lagen respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Bernt Ericsson, Falu BS med 41 fullträffar..
Västerås SK:s Stig Johansson noterades för två gjorda mål i finalen.

Seriespelet

Division I norra
Spelades 3 december 1972-11 februari 1973.

Division I södra
Spelades 3 december 1972-11 februari 1973.

Slutspel om svenska mästerskapet 1973

Kvartsfinaler (bäst av tre matcher)
28 februari 1973: Västanfors IF-IFK Kungälv 4-4
28 februari 1973: Örebro SK-Ljusdals BK 2-0
28 februari 1973: Falu BS-Katrineholms SK 3-0
28 februari 1973: Västerås SK-Sandvikens AIK 2-0

4 mars 1973: IFK Kungälv-Västanfors IF 6-1 *
4 mars 1973: Ljusdals BK-Örebro SK 3-0
4 mars 1973: Katrineholms SK-Falu BS 6-3
4 mars 1973: Sandvikens AIK-Västerås SK 2-1

6 mars 1973: Ljusdals BK-Örebro SK 1-3 (Stockholm)
6 mars 1973: Falu BS-Katrineholms SK 2-0 (Örebro)
6 mars 1973: Sandvikens AIK-Västerås SK 1-4 (Studenternas IP, Uppsala)

Semifinaler (bäst av tre matcher)
9 mars 1973:Örebro SK-IFK Kungälv 2-1
9 mars 1973:Falu BS-Västerås SK 0-5

11 mars 1973:IFK Kungälv-Örebro SK 0-0 *
11 mars 1973:Västerås SK-Falu BS 3-3 *

Vid denna tid tillämpades inte förlängning. Enligt samtida regler räckte en oavgjord match och en vinst för att gå vidare.

Final
18 mars 1973: Västerås SK-Örebro SK 4-1 (Söderstadion, Stockholm)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1972
Sport i Sverige 1973
Bandysäsongen 1972/1973
1972/1973
Breviparopus

Breviparopus är det vetenskapliga namnet på ett spårfossil av en dinosaurie, som endast är känd från fossila fotspår som man hittade i Marocko 1980. Spåren har daterats till mellersta juraprioden, ca 160-170 miljoner år sedan. Med största sannolikhet härrör spåren från en jättelik sauropod (en stor grupp växtätande dinosaurier som omfattar de största landlevande djur som någonsin funnits) men eftersom man inte hittat några benrester har man inte kunnat avgöra ens vilken sauropodfamilj djuret tillhörde.

Trots avsaknaden av benfossil har den enorma storleken på fotspåren (115*50 cm) emellertid gjort att fynden är mycket omdiskuterade. Fotspår ger en bra indikation på ett djurs storlek och om fotspåren stod i proportion till fotspåren från andra enorma sauropoder som till exempel Argentinosaurus, Puertasaurus, Seismosaurus och Brachiosaurus var detta djur troligen hela 48 meter långt. Breviparopus skulle därmed (med undantag av den likaledes mycket dåligt kända Amphicoelias) vara det längsta kända ryggradsdjuret och en av de absolut största dinosaurier man känner till.

Fram tills man hittar benrester är det emellertid omöjligt att göra en någorlunda säker bedömning av Breviparopus storlek. Om den var en diplodocid, d v stillhörde samma sauropodfamilj som till exempel Diplodocus och Apatosaurus är det troligt att den var betydligt lättare byggd än till exempel Puertasaurus och därmed även betydligt lättare. Puertasaurus beräknas ha vägt upp till 110 ton.

Se även 
Sauropoder
Titanosaurider
Diplodocider
Brachiosaurider
De största dinosaurierna

Referenser

Spårfossil
Sauropoder
Personidentifikation

Personidentifikation används för att undersöka äktheten av en individs identitetspåstående att han/hon finns eller inte finns i en lista av flera individer. Identifiering är en så kallad en-till-flera-process där en individs biometriegenskap presenteras för ett biometrisystem för att jämföras med en lista av lagrade modeller. Som exempel kan nämnas gränskontroll för eftersökning av kriminella och terrorister på en flygplats eller en färjeterminal.

Källor
 Swedish National Biometric Association (SNBA)

Biometri

en:Recognition of human individuals
Tenchi

Tenchi kan syfta på:

 Tenji, japansk kejsare under 600-talet
 Tenchi Muyo!, japansk manga och anime
Ludvig VII av Hessen-Darmstadt

Ludvig VII, lantgreve av Hessen-Darmstadt, född den 22 juni 1658, död den 31 augusti 1678, var en hessisk regent.

Ludvig VII var son till lantgreve Ludvig VI av Hessen-Darmstadt och hans hustru Maria Elisabeth av Holstein-Gottorp. 1678 regerade han en kort tid som lantgreve av Hessen-Darmstadt.

Källor

Noter

Externa länkar

Födda 1658
Avlidna 1678
Huset Hessen-Darmstadt
Män
Tyska grevar
Division I i bandy 1971/1972

Division I i bandy 1971/1972 var Sveriges högsta division i bandy för herrar säsongen 1971/1972. Södergruppsvinnaren Katrineholms SK lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 2-0 mot norrgruppstrean Ljusdals BK i finalmatchen på Söderstadion i Stockholm den 19 mars 1972.

Upplägg
Lag 1-4 i respektive grupp av de två geografiskt indelade 10-lagsgrupperna gick till slutspel, och lag 9-10 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Lars Olsson, Sandvikens AIK med 41 fullträffar..

Seriespelet

Division I norra
Spelades 5 december 1971-27 februari 1972.

Division I södra
Spelades 5 december 1971-27 februari 1972.

Seriematcherna

Norrgruppen

Södergruppen

Slutspel om svenska mästerskapet 1972

Kvartsfinaler (bäst av tre matcher)
1 mars 1972: Köpings IS-Ljusdals BK 2-5
1 mars 1972: Västanfors IF-Västerås SK 2-3
1 mars 1972: Katrineholms SK-Hammarby IF 6-1
1 mars 1972: Falu BS-IFK Kungälv 4-3

5 mars 1972: Ljusdals BK-Köpings IS 3-0
5 mars 1972: Västerås SK-Västanfors IF 1-4
5 mars 1972: Hammarby IF-Katrineholms SK 3-2
5 mars 1972: IFK Kungälv-Falu BS 5-3

7 mars 1972: Västerås SK-Västanfors IF 2-4 (Eskilstuna)
7 mars 1972: Hammarby IF-Katrineholms SK 1-5 (Uppsala)
7 mars 1972: Falu BS-IFK Kungälv 4-1 (Örebro)

Semifinaler (bäst av tre matcher)
10 mars 1972: Ljusdals BK-Västanfors IF 8-3
10 mars 1972: Falu BS-Katrineholms SK 2-0

12 mars 1972: Västanfors IF-Ljusdals BK 1-3
12 mars 1972: Katrineholms SK-Falu BS 6-2

12 mars 1972: Falu BS-Katrineholms SK 1-3 (Västerås)

Final
19 mars 1972: Katrineholms SK-Ljusdals BK 2-0 (Söderstadion, Stockholm)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1971
Sport i Sverige 1972
Bandysäsongen 1971/1972
1971/1972
Havssäv

Havssäv (Bolboschoenus maritimus) är en ört tillhörande familjen halvgräs. Den blir 30 till 110 centimeter hög och blommar mellan juli och september. Förekommer längs kustområden i Danmark och södra delarna av Sverige, Norge och Finland.

Referenser

Källor 
 Den nya nordiska floran. Bo Mossberg och Lennart Stenberg. Wahlström & Widstrand 2003. .
 Svensk flora: Fanerogamer och ormbunksväxter (28 upplagan). Th. O. B. N. Krok och S. Almquist. Liber 2001. .
 Den virtuella floran - Havssäv

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Havssäv

Ha Växtindex
Halvgräs
Division I i bandy 1970/1971

Division I i bandy 1970/1971 var Sveriges högsta division i bandy för herrar säsongen 1970/1971. Södergruppsfyran Falu BS lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 2-0 mot norrgruppsvinnaren Sandvikens AIK i finalmatchen på Söderstadion i Stockholm den 28 februari 1971.

Upplägg
Lag 1-4 i respektive grupp av de två geografiskt indelade 10-lagsgrupperna gick till slutspel, och lag 9-10 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Henry Fransson, Katrineholms SK med 24 fullträffar..

Seriespelet

Division I norra
Spelades 25 november 1970-7 februari 1971.

Division I södra
Spelades 25 november 1970-7 februari 1971.

Seriematcherna

Norrgruppen

Södergruppen

Slutspel om svenska mästerskapet 1971

Kvartsfinaler (bäst av tre matcher)
10 februari 1971: Sandvikens AIK-Köpings IS 5-2
11 februari 1971: Örebro SK-Ljusdals BK 3-3
11 februari 1971: Katrineholms SK-Falu BS 2-1
11 februari 1971: Västanfors IF-Villa BK 6-1

14 februari 1971: Köpings IS-Sandvikens AIK 2-6
14 februari 1971: Ljusdals BK-Örebro SK 3-2 *
14 februari 1971: Falu BS-Katrineholms SK 7-2
14 februari 1971: Villa BK-Västanfors IF 4-1

16 februari 1971: Falu BS-Katrineholms SK 6-3 (Uppsala)
16 februari 1971: Villa BK-Västanfors IF 3-2 (Örebro)

Vid denna tid tillämpades inte förlängning. Enligt samtida regler räckte en oavgjord match och en vinst för att gå vidare.

Semifinaler (bäst av tre matcher)
18 februari 1971: Sandvikens AIK-Ljusdals BK 1-0
18 februari 1971: Villa BK-Falu BS 5-3

21 februari 1971: Ljusdals BK-Sandvikens AIK 3-0
21 februari 1971: Falu BS-Villa BK 5-2

23 februari 1971: Ljusdals BK-Sandvikens AIK 0-1 (Söderhamn)
23 februari 1971: Falu BS-Villa BK 4-2 (Katrineholm)

Final
28 februari 1971: Falu BS-Sandvikens AIK 2-0 (Söderstadion, Stockholm)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar
 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1970
Sport i Sverige 1971
Bandysäsongen 1970/1971
1970/1971
The Stepford Wives

The Stepford Wives är en amerikansk sci-fi-dramakomedifilm från 2004, i regi av Frank Oz. Den är baserad på romanen med samma titel från 1972 av Ira Levin. Romanen filmatiserades även 1975. The Stepford Wives hade världspremiär i Los Angeles den 6 juni 2004, allmän premiär i USA den 11 juni 2004 och Sverigepremiär den 30 juli samma år.

Handling 
I ett idylliskt villasamhälle någonstans i Connecticut är kvinnorna de perfekta fruarna. De lever för hushållsarbete och att laga gourmetmåltider till sina män. Men står allt rätt till? När Joanna (Nicole Kidman) flyttar till överklass-förorten Stepford blir hon vän med Bobbie Markowitz (Bette Midler). Tillsammans gör de en fasansfull upptäckt...

Rollista (i urval) 

 Nicole Kidman – Joanna Eberhart
 Matthew Broderick – Walter Kresby
 Bette Midler – Bobbie Markowitz
 Glenn Close – Claire Wellington
 Christopher Walken – Mike Wellington
 Roger Bart – Roger Bannister
 David Marshall Grant – Jerry Harmon
 Jon Lovitz – Dave Markowitz
 Faith Hill – Sarah Sunderson
 Matt Malloy – Herb Sunderson
 Kate Shindle – Beth Peters
 Lorri Bagley – Charmaine Van Sant
 C.S. Lee – Äkta make i Stepford
 Mike White – Hank

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 2004
Amerikanska science fiction-komedifilmer
Amerikanska dramakomedifilmer
Amerikanska filmer baserade på romaner
Connecticut på film
Filmer i regi av Frank Oz
Engelskspråkiga filmer
Feministfilmer
Nyinspelningar av filmer
Filmer från Dreamworks
Filmer från Paramount Pictures
Litifiering

Litifiering är en geologisk term som betyder förstening och innebär omvandling av ett sediment eller en jordart till en mer eller mindre hård och fast bergart.

Se även 
 Diagenes

Sedimentära bergarter
Johann Jacob Bach

Johann Jacob Bach, född 9 februari 1682 i Eisenach, död 16 april 1722 i Stockholm, var en tysk-svensk musiker. Han var äldre bror till Johann Sebastian Bach. Han har även kallats Stockholms-Bach. 

Johann Jacob föddes år 1682 och enrollerades i den Taubes dragonregemente som blåsare 1704. Enligt en obekräftad tradition skrev Johann Sebastian Bach ett verk till avskedet från sin bror som hette Capriccio sopra la lontananza del fratello dilettissimo (”Capriccio vid en högt älskad broders avresa”). Han deltog som karolinsk oboist i Karl XII:s fälttåg, bland annat vid Poltava 1709, och var sedan hos Karl XII i Konstantinopel år 1713. Efter 1713 var han flöjtist i hovkapellet i Stockholm. Han gifte sig 1715 med Susanna Maria Gart (död 1719), dotter till köpmannen N. Dichett/Tiquet, med vilken han fick dottern Anna Maria 1718. 1721 gifte han sig som änkeman med änkan Ingeborg Magdalena Swan. Bach avled barnlös 1722 och är begraven i Stockholm.

Källor
 Bonniers Musiklexikon, 2003

 Anders Larsson (2022). Karolinska uniformer och munderingar åren 1700-1721 s. 87, 272, 274. Jengel Förlag Östersund. 
 Olaf Schmidt, Der Oboist des Königs, Das abenteuerliche Leben des Johann Jacob Bach, Berlin (Galiani Verlag), 2019

Noter

Svenska oboister under 1700-talet
Tyska oboister
Tyska musiker under 1700-talet
Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Avlidna 1722
Födda 1682
Män
Deltagare i slaget vid Poltava
Personer från Eisenach
Dion (Grekland)

Dion (lat. Dium) ligger i det grekiska landskapet Makedonien, i norra Grekland. Det antika Dion var av viss betydelse då det var beläget intill berget Olympen och arkeologiska utgrävningar visar att det var här man ärade Zeus.
Staden fick sitt namn efter guden Zeus (grekiska "Dias")

Externa länkar 

Archaeological site of Dion
Bilder från den arkeologiska platsen

Grekiska städer under antiken
Mizan Zainal Abidin

Mizan Zainal Abidin, född 22 januari 1962 i Kuala Terengganu i Terengganu i Malaysia, var Malaysias kung 2006-2011 (Yang di-Pertuan Agong), den trettonde i ordningen, tillika sultan av Terengganu, den sjuttonde i ordningen. Han blev sultan 1998 och efterträdde då Sultan Mahmud Al-Muktafi Billah Shah. Den 13 december 2006 blev han Malaysias kung, och efterträdde då Tuanku Syed Sirajuddin; inaugurationen ägde rum den 26 april 2007. Han har tidigare studerat i bland annat London och Geelong. Han efterträddes den 11 december 2011 som monark av Abdul Halim av Kedah.

Källor 

Malaysias regenter
Födda 1962
Män
Levande personer
Kommendörer av Hederslegionen
Fårabäck

Fårabäck är en småort i Malmö kommun, Skåne län.

August Palm föddes 1849 i Fårabäck. Hans far var folkskollärare på Fårabäcks skola.

Befolkningsutveckling

Referenser

Noter 

Orter i Malmö kommun
Småorter i Sverige
Elisabet (biblisk person)

Elisabet är en person som omnämns i Lukasevangeliets första kapitel. Hon var gift med Sakarias och var mor till Johannes Döparen. Hon vördas som helgon, med festdag den 5 november i Romersk-katolska kyrkan, den 8 september i ortodoxa kyrkorna.

Biografi
Lukasevangeliet berättar att Elisabeth var av Arons stam, och liksom sin make ”rättfärdig inför Gud”; de ”levde oförvitligt efter alla Herrens bud och föreskrifter” (1:6). Makarna hade inte några barn eftersom Elisabeth var ofruktsam, och började bli gammal (1:7). Sakarias var präst, och när han lottats att tända rökoffret till Herren i templet, fick han en uppenbarelse av ärkeängeln Gabriel som sade till honom att han inte skulle vara rädd: ”Din bön har blivit hörd. Din hustru Elisabet skall ge en son åt dig, och du skall ge honom namnet Johannes” (1:13). Efter att Gabriel berättat om Johannes helighet blev Sakarias stum som straff för att han inte genast trott på Gabriels ord.

Elisabet var släkting till Jungfru Maria (1:36), och vid bebådelsen var hon själv i sjätte månaden; Gabriel berättade för Maria att fastän Elisabet varit ofruktsam är inget omöjligt inför Herren (1:36 f). Maria besökte Elisabet efter bebådelsen, och när Elisabet hörde Marias hälsning ”sparkade barnet till i henne, och hon uppfylldes av helig ande” (1:41). Elisabet välsignade Maria och barnet Maria bar, och blev därefter den första att benämna Jesus Herren.

När tiden var inne födde Elisabet en son, och personer i hennes omgivning förundrades och gladdes över att hon kunnat få barn. När Johannes skulle omskäras sade hon att han skulle heta Johannes, och inte Sakarias efter sin far, trots att ingen i hennes släkt burit det namnet.

Berättelsen om Elisabet har ibland jämförts med den om Arons hustru Eliseba i Andra Mosebok (6:23), som är Mirjams svägerska. Den har också jämförts med när Hanna födde Samuel (Första Samuelsboken 1:9 ff.). Framförallt liknas dock Elisabet med Jungfru Maria.

Det förekommer inga närmare uppgifter i Bibeln hur Elisabet och Maria skulle vara släkt, men Hippolytus skriver att deras mödrar Sobe och Anna var systrar, och att Elisabets far var av Levi stam.

Referenser

Webbkällor

Tryckta källor

Svenskt bibliskt uppslagsverk, red. Ivan Engnell och Anton Fridrichsen, redaktionssekreterare Bo Reicke, första bandet, Gävle 1948, s. 459

Externa länkar 

Personer i Nya testamentet
Helgon
Kvinnor
Födda 000-talet f.Kr.
Avlidna okänt år
gl:Isabel#Relixión
Division I i bandy 1969/1970

Division I i bandy 1969/1970 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1969/1970. Södergruppstvåan Katrineholms SK lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 6-2 mot norrgruppstvåan Ljusdals BK i finalmatchen på Söderstadion i Stockholm den 15 mars 1970.

Upplägg
Lag 1-4 i respektive grupp av de två geografiskt indelade 10-lagsgrupperna gick till slutspel, och lag 9-10 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Kent Pettersson, Hälleforsnäs IF med 24 fullträffar..

Seriespelet
Spelades 30 november 1969-22 februari 1970.

Division I norra

Division I södra
Spelades 30 november 1969-22 februari 1970.

Seriematcherna

Norrgruppen

Södergruppen

Slutspel om svenska mästerskapet 1970

Kvartsfinaler (bäst av tre matcher)
24 februari 1970: Ljusdals BK-Hälleforsnäs IF 5-1
24 februari 1970: Örebro SK-Bollnäs GIF 2-0
24 februari 1970: Sandvikens AIK-IF Göta 5-3
24 februari 1970: Katrineholms SK-IK Sirius 3-0

26 februari 1970: Hälleforsnäs IF-Ljusdals BK 2-2 *
26 februari 1970: Bollnäs GIF-Örebro SK 6-2
26 februari 1970: IF Göta-Sandvikens AIK 2-3
26 februari 1970: IK Sirius-Katrineholms SK 3-1 (avbruten då dimman slog till)

1 mars 1970: IK Sirius-Katrineholms SK 1-8 (omspel)

1 mars 1970: Bollnäs GIF-Örebro SK 3-2 (Stockholm)

Vid denna tid tillämpades inte förlängning. Enligt samtida regler räckte en oavgjord match och en vinst för att gå vidare.

Semifinaler (bäst av tre matcher)
4 mars 1970: Ljusdals BK-Bollnäs GIF 3-3
4 mars 1970: Sandvikens AIK-Katrineholms SK 2-1

7 mars 1970: Bollnäs GIF-Ljusdals BK 2-2
8 mars 1970: Katrineholms SK-Sandvikens AIK 4-0

10 mars 1970: Ljusdals BK-Bollnäs GIF 3-1 (Edsbyn)
10 mars 1970: Katrineholms SK-Sandvikens AIK 4-2 * (Stockholm)

Vid denna tid tillämpades inte förlängning. Enligt samtida regler räckte en oavgjord match och en vinst för att gå vidare.

Finaler
15 mars 1970: Katrineholms SK-Ljusdals BK 6-2 (Söderstadion, Stockholm)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1969
Sport i Sverige 1970
Bandysäsongen 1969/1970
1969/1970
Trimetylaminuri

Trimetylaminuri är en mycket ovanlig genetisk störning som gör att den drabbades kropp inte klarar av att bryta ner ämnet trimetylamin, ett ämne som vanligtvis bildas i ämnesomsättningen. Cirka 600 till 700 personer i världen är drabbade, varav 65 % är kvinnor. Detta orsakar ämnet till att samlas upp i kroppen, vilket i sin tur leder till en illaluktande odör i svett, urin och andedräkten. Lukten påminner om fisk. Tillståndet är obotligt, men kan lindras genom att undvika mat som innehåller kolin, bland annat ägg, fisk och visst kött.

Genetiska sjukdomar
Division I i bandy 1968/1969

Division I i bandy 1968/1969 var Sveriges högsta division i bandy säsongen 1968/1969. Södergruppsvinnaren Katrineholms SK lyckades vinna svenska mästerskapet efter seger med 5-1 mot norrgruppsvinnaren Brobergs IF i finalmatchen på Söderstadion i Stockholm den 9 mars 1969.

Upplägg
Lag 1-4 i respektive grupp av de två geografiskt indelade 10-lagsgrupperna gick till slutspel, och lag 9-10 i respektive grupp flyttades ned till Division II.

Förlopp
Skytteligan vanns av Lars Lööw, Västanfors IF med 24 fullträffar..
Slutspelsserierna avskaffades, och ersattes av kvartsfinaler och semifinaler.

Seriespelet

Division I norra

Division I södra

Slutspel om svenska mästerskapet 1969

Kvartsfinaler (bäst av tre matcher)
Brobergs IF-Hälleforsnäs IF 7-1
Örebro SK-Västanfors IF 3-1
Falu BS-IF Göta 3-3
Katrineholms SK-IK Sirius 6-0

Hälleforsnäs IF-Brobergs IF 3-3
Västanfors IF-Örebro SK 1-5
IF Göta-Falu BS 3-5
IK Sirius-Katrineholms SK 0-2

Vid denna tid tillämpades inte förlängning. Enligt samtida regler räckte en oavgjord match och en vinst för att gå vidare.

Semifinaler (bäst av tre matcher)
Örebro SK-Brobergs IF 2-1
Falu BS-Katrineholms SK 3-5

Brobergs IF-Örebro SK 7-3
Katrineholms SK-Falu BS 7-3

Brobergs IF-Örebro SK 3-0

Vid denna tid tillämpades inte förlängning. Enligt samtida regler räckte en oavgjord match och en vinst för att gå vidare.

Final
9 mars 1969: Katrineholms SK-Brobergs IF 5-1 (Söderstadion, Stockholm)

Svenska mästarna

Källor

Externa länkar

 Bandytipset kalenderbiteri
 Jimmys bandysida

Sport i Sverige 1968
Sport i Sverige 1969
Bandysäsongen 1968/1969
1968/1969
Floda kyrka, Dalarna

Floda kyrka är en kyrkobyggnad i Dala-Floda. Den är församlingskyrka i Floda församling i Västerås stift.

Kyrkobyggnaden
Första gången Floda kyrka omnämns är i en skriftlig källa från år 1332 och troligen är det ett träkapell som avses. Första stenkyrkan uppfördes troligen vid början av 1400-talet och bestod av ett rektangulärt långhus som var 13 meter långt och 7 meter brett. I norr fanns en vidbyggd sakristia och i söder ett vidbyggt vapenhus.
Sin nuvarande form, med två skepp, fick kyrkan vid en ombyggnad omkring år 1730. I praktiken revs medeltidskyrkan men delar av långhusets västra gavel och södra mur återanvändes. Kyrkans omfång fördubblades och murarna höjdes en meter. Åren 1734-1735 försågs det utvidgade kyrkorummets tak med kryssvalv. Golven belades med tegel. Åren 1735-1736 uppfördes sakristan norr om koret. Vid en ombyggnad 1797 tillkom kyrktornet som ersatte en tidigare klockstapel. Samtidigt fick långhuset sitt nuvarande brutna tak. En modernisering genomfördes på 1880-talet då golvet lades om och öppna bänkar sattes in. En omgestaltning genomfördes 1932 under ledning av Ärland Noreen med syfte att återskapa 1700-talets kyrkorum. Slutna bänkar sattes åter in och i vapenhuset lades ett nytt tegelgolv.

Inventarier
 Predikstolen är tillverkad 1774 av sockenbon korpral Knipa. Förebild är predikstolen i Grangärde kyrka.
 Altartavlan är målad 1774 av Johan Iverus Bernhardi. Tavlan kröns av en förgylld strålsol och skildrar Jesu möte med Mose och Elia på förklaringsberget.
 Dopfunten av trä är från 1600-talet.

Orglar
 Kyrkans första orgel med åtta stämmor tillverkades av Åkerman & Lund, Sundbybergs köping och installerades 1885. Orgeln hade 8 stämmor, en manual och bihängd pedal.
År 1947 byggdes orgeln om helt  av Åkerman & Lund, Sundbybergs stad och orgelfasaden byggdes till på bredden. Orgeln fick då 27 stämmor, två manualer och pedal.

Den nuvarande orgeln byggdes 1988 av A Magnussons Orgelbyggeri AB, Mölnlycke. Orgeln blev återigen blev mekanisk. Manualomfång: C-f3. Pedalomfång: C-f1

Kororgel
En orgel såldes hit efter 1920-talet av Oskar Lindbergs familj. Den var byggd 1869 av Gustaf Wilhelm Becker, Venjan för Åls kyrka. Den köptes på 1920-talet av Oskar Lindberg. Orgeln är mekanisk. 1985 renoverades orgeln av A. Magnussons Orgelbyggeri AB, Mölnlycke.

 Den nuvarande kororgel tillkom 1995.

Diskografi
Anton Lööw spelar på Dalaorglar : Leksands kyrka, Boda kyrka, Floda kyrka, Djura kyrka. 2MC. Wisa WISC 688. 1989.

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Kulturhistorisk karakteristik Floda kyrka
 
 

Kyrkobyggnader i Västerås stift
Kyrkobyggnader i Gagnefs kommun