kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Värmskogs landskommun

Värmskogs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Värmskogs socken i Gillbergs härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Stavnäs landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Grums kommun.

Kommunvapnet
Blasonering: I fält av silver att avslitet blått griphuvud mellan tre blå kryckkors, ordnade två och ett.

Vapnet fastställdes av Kungl. Maj:t den 12 oktober 1951 och upphörde den 1 januari 1952.

Politik

Mandatfördelning i Värmskogs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Grums kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Bethel Henry Strousberg

Bethel Henry Strousberg, född 20 november 1823 i Neidenburg, Ostpreussen, död 31 maj 1884 i Berlin, var en tysk affärsman.

Strousberg var av judisk släkt och hette ursprungligen Baruch Hirsch Strausberg. Han vistades en tid i Storbritannien och USA och bosatte sig 1855 i Berlin som försäkringsagent, men började snart spekulera och utförde sedan 1861 på entreprenad järnvägsanläggningar i Tyskland, Österrike och Rumänien. 

Han blev även ledare för åtskilliga storartade fabriksanläggningar, bergverks- och odlingsföretag. Till följd av ekonomiska motgångar blev han 1875 försatt i konkurs i Preussen, Österrike och Ryssland. I Moskva hölls han till 1879 fängslad. Han utgav Selbstbiographie (1876).

Han byggde Palais Strousberg i Berlin som senare kom att bli och än idag är platsen för Storbritanniens ambassad i Berlin.

Källor

Personer inom Tysklands näringsliv
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från Ostpreussen
Födda 1823
Avlidna 1884
Män
Ugglan
Värmskog

Värmskog är kyrkbyn i Värmskogs socken och en småort i  Grums kommun, Värmlands län belägen vid sjön Värmeln. 2015 hade folkmängden i området minskat och småorten upplöstes.

I Värmskog finns Värmskogs kyrka och STF:s vandrarhem i härbren samt Degerbyns lanthandel, Föräldrakoopertivt daghem, låg och mellanstadieskola (åk 0-6), Värmskogs café,  LM Ericssons minnesgård, Stentorget m.m.  

Den tidigare poststationen ligger vid det sund som förenar de båda Värmeln-sjöarna.

Referenser

Externa länkar

Orter i Grums kommun
Tidigare småorter i Sverige
Heinrich Friedrich von Itzenplitz

Heinrich Friedrich August von Itzenplitz, född 23 februari 1799 i Groß Behnitz vid Nauen, död 15 februari 1883 på Kunersdorf vid Wriezen, var en tysk greve och statsman, sonsons son till August Friedrich von Itzenplitz.

Itzenplitz var 1845-48 regeringspresident i Arnsberg, men ägnade sig därefter uteslutande åt det parlamentariska livet, blev 1849 ledamot av preussiska allmänna lantdagen och 1854 av herrehuset. I mars 1862 utnämndes han till jordbruksminister och var under tiden december 1862 till maj 1873 handelsminister. På grund av sin hållningslösa järnvägspolitik, genom vilken "järnvägskungen" Bethel Henry Strousberg lyckades sätta i gång sina svindelföretag, blev han tvungen att ta avsked.

Källor

Preussiska politiker
Jordbruksministrar
Preussens handelsministrar
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1799
Avlidna 1883
Män
Ugglan
Personer från Nauen
Nors socken

Nors socken i Värmland ingick i Grums härad, ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Nors distrikt.

Socknens areal är 106,04 kvadratkilometer varav 104,28 land. År 2000 fanns här 4 846 invånare. Godset Höglunda, exercisplatsen Trossnäs fält, tätorterna Edsvalla och Vålberg (del av) samt sockenkyrkan Nors kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nors församling och för de borgerliga frågorna bildades Nors landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nor-Segerstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Nor, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Grums härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Grums kompani.

Geografi
Nors socken ligger nordväst om Karlstad kring Norsälven. Socknen har odlingsbygd i söder och kring älven, mossbygd i sydost och skogsbygd i väster och nordost.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns cirka 40 gravrösen. Från järnåldern finns gravfält en storhög och två fornborgar.

Namnet
Namnet skrevs 1359 Noor och kommer troligen från en gård. Namnet ineehåller nor, här i betydelsen 'utloppså', syftande på Ävjans utlopp i Norsälven.

Befolkningsutveckling

Se även
 Nors församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Nors hembygdsförening

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Grums härad
Nor-Segerstads församling

Nor-Segerstads församling är en församling som utgör ett eget pastorat i Södra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Karlstads kommun i Värmlands län.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2006 genom sammanläggning av Segerstads och Nors församlingar.

Kyrkor 
 Nors kyrka
Segerstads kyrka.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Karlstads kommun
Nors församling

Nors församling var en församling i Karlstads stift och i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nor-Segerstads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1921 moderförsamling i pastoratet Nor och Segerstad som senast på 1500-talet utökades med Grums och Eds församlingar och 11 januari 1716 med Borgviks församling. Från 1 maj 1921 till 2006 var församlingen åter moderförsamling i pastoratet Nor och Segerstad. Församlingen uppgick 2006 i Nor-Segerstads församling.

Kyrkor 
 Nors kyrka

Se även
Nors socken

Källor 

Indelningar i Karlstads kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Segerstads församling, Karlstads stift

Segerstads församling var en församling i Karlstads stift och i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nor-Segerstads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1921 annexförsamling i pastoratet Nor och Segerstad som senast på 1500-talet utökades med Grums och Eds församlingar och 11 januari 1716 med Borgviks församling. Från 1 maj 1921 till 2006 var församlingen åter annexförsamling i pastoratet Nor och Segerstad. Församlingen uppgick 2006 i Nor-Segerstads församling.

Kyrkor 
 Segerstads kyrka

Se även
Segerstads socken

Källor 

Indelningar i Karlstads kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
Segerstads socken, Värmland

Segerstads socken i Värmland ingick i Grums härad, ingår sedan 1971 i Karlstads kommun och motsvarar från 2016 Segerstads distrikt.

Socknens areal är 63,93 kvadratkilometer varav 63,43 land. År 2000 fanns här 419 invånare. En del av tätorten Vålberg samt sockenkyrkan Segerstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Segerstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Segerstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Nors landskommun som 1971 uppgick i Karlstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Nor-Segerstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Segerstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Grums härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Kils kompani.

Geografi
Segerstads socken ligger väster om Karlstad kring Norsälvens utlopp i Vänern omfattande en större halvö i Vänern och skärgård. Socknen är odlingsbygd med skog i nordväst.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns tio gravfält, två fornborgar och fyra labyrinter på Stora Axelön.

Namnet
Namnet skrevs 1287 Sigarstad och kommer från en gård och kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats'. Förleden innehåller mansnamnet Sighar.

Befolkningsutveckling

Se även
 Segerstads församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Segerstads hembygdsförening

Indelningar i Karlstads kommun
Socknar i Grums härad
Robert Bosse

Julius Robert Bosse, född 12 juli 1832 i Quedlinburg, död 31 juli 1901 i Berlin, var en tysk politiker.

Bosse blev 1870 konsistorialråd i Hannover, 1876 föredragande råd i kultusministeriet i Berlin och 1878 i statsministeriet samt 1889 understatssekreterare i inrikesministeriet. I denna egenskap ledde han dess ekonomiska avdelning och deltog särskilt i utarbetandet av de socialpolitiska lagarna samt i deras försvarande inom tyska riksdagen. 

År 1890 blev han statssekreterare i statsrådet samt 1891 i riksjustitiedepartementet, i vilken egenskap han var ordförande i kommissionen för utarbetandet av en civil lagbok för Tyska riket. Från 23 mars 1892 till 4 september 1899 var han undervisnings- och kultusminister. 

Bosse utgav flera skrifter, bland annat Grundzüge konservativer Politik (1868). Åren 1882–92 utgav han "Monatsschrift für deutsche Beamte". Under de sista åren var han medarbetare i tidningen "Grenzboten".

Källor

Preussens kultusministrar
Tyska politiker under 1800-talet
Personer från Quedlinburg
Födda 1832
Avlidna 1901
Män
Ugglan
Segerstads landskommun, Värmland

Segerstads landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Segerstads socken i Grums härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Nors landskommun som 1971 uppgick i Karlstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Segerstads landskommun 1942-1946

Se även
 Segerstads landskommun, Skaraborgs län
 Segerstads landskommun, Öland

Källor

Tidigare kommuner i Värmlands län
Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Karlstads kommun
Babybjörn

Babybjörn AB, av företaget skrivet BabyBjörn AB, är ett svenskt familjeägt företag som tillverkar babyprodukter, bland annat bärselar. Företaget grundades 1961, huvudkontoret ligger i Sundbybergs kommun. Det finns ett logistikcenter i Lanna, Småland, samt kontor i New York, Tokyo, Shanghai, Seoul och Hongkong. Babybjörn finns på 55 marknader (2023).

Historik 
Babybjörn grundades 1961 av Björn Jakobson och hans svägerska Elsa Jakobson i Bergshamra i Solna kommun. Företaget ägs av familjen Jakobson och är numera ett dotterbolag till Lillemor Design AB. vilket i sin tur ägs av Björn och Lillemor Jakobson. Koncernen hade en omsättning på 1 015 miljoner kronor bokföringsåret 2021 2017/18. Företaget har flera dotterbolag utomlands, bland annat i USA. och Kina Den första produkten Babybjörn tog fram under 60-talet var babysittern. År 1973 såldes den första bärselen, under namnet Hjärtenära. Babybjörn utvecklar och säljer idag bland annat resesängar, stolar, pottor och haklappar.

Företaget använde tidigt pappor i sin marknadsföring. Under 1980-talet började Babybjörn säljas i USA och Japan. Idag säljs Babybjörns produkter i över 50 länder.

I över 30 år har Babybjörn haft ett nära samarbete med industridesignföretaget McKinsey Design och Babybjörn har fått flera designutmärkelser genom åren, till exempel Design of the Decade och Red dot design award. Babybjörn var det första företaget som fick Exportrådets utmärkelse Stora exportpriset.

I september 2019 tillträdde Stina Westerstad som VD för företaget.

Referenser

Externa länkar
Webbplats för Babybjörn

Svenska företag
Spädbarnstiden
Företag bildade 1961
Brunskogs socken

Brunskogs socken i Värmland ingick i Jösse härad, ingår sedan 1971 i Arvika kommun och motsvarar från 2016 Brunskogs distrikt.

Socknens areal är 267,84 kvadratkilometer varav 231,46 land. År 2000 fanns här 2 201 invånare. Tätorten Edane samt sockenkyrkan Brunskogs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 28 januari 1616 utbröts Boda socken. 4 juli 1705 utbröts Mangskogs socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Brunskogs församling och för de borgerliga frågorna till Brunskogs landskommun. Landskommunen utökades 1952 och upplöstes 1971 då denna del uppgick i Arvika kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Brunskog, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jösse härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Livkompaniet.

Geografi
Brunskogs socken ligger nordost om Arvika kring norra Värmeln. Socknen har odlingsbygd i söder vid sjön och till denna ledande dalar och är i övrigt en starkt kuperad skogsbygd.

Marknaden Gammelvala går av stapeln i juni varje år i socken.

Fornlämningar
Förhistoriska gravar och några fångstgropar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1503 Bronskog. Förleden innehåller broni, bruni, 'brand; svedja' och ger tolkningen 'skogsbygden som härjats av brand eller där det funnits svedjor'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Brunskogs församling
 Gammelvala

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Externa länkar

Brunskogs hembygdsförening

Socknar i Jösse härad

Indelningar i Arvika kommun
Brunskogs församling

Brunskogs församling är en församling i Västra Värmlands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen ligger i Arvika kommun i Värmlands län och ingår i Arvika pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Den 28 januari 1616 utbröts Boda församling och 4 juli 1795 utbröts Mangskogs församling. Församlingen var mellan 1 juli 1952 och 1962 uppdelad i två kyrkobokföringsdistrikt: Brunskogs västra kbfd (173302) och Brunskogs östra kbfd (173303).

Församlingen var till den 25 februari 1621 annexförsamling i pastoratet Stavnäs, Värmskog, Glava och Brunskog. Från 25 februari 1621 till 1992 var den moderförsamling i pastoratet Brunskog och Boda som från 4 juli 1705 även omfattade Mangskogs församling. Från 1992 till 2014 var församlingen  moderförsamling i pastoratet Brunskog och Mangskog. Från 2014 ingår församlingen i Arvika pastorat.

Kyrkor 
 Brunskogs kyrka
 Edane kapell

Series pastorum

Se även 
 Brunskogs socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Arvika kommun
Mangskogs socken

Mangskogs socken i Värmland ingick i Jösse härad, ingår sedan 1971 i Arvika kommun och motsvarar från 2016 Mangskogs distrikt.

Socknens areal är 135,10 kvadratkilometer varav 126,48 land. År 2000 fanns här 644 invånare. Småorten Mangskog samt sockenkyrkan Mangskogs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 4 juli 1705 genom en utbrytning ur Brunskogs socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mangskogs församling och för de borgerliga frågorna bildades Mangskogs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Brunskogs landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Arvika kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Mangskog, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Jösse härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Livkompaniet.

Geografi
Mangskogs socken ligger nordost om Arvika kring sjöarna Stora Salungen och Mangen. Socknen har odlingsbygd vid sjöarna och är i övrigt en småkuperad skogsbygd.

Vid sjön Mangens sydända ligger det tidigare bruket Reinholdsfors.

Gylterudsgrottan ligger i södra delen av socknen.

Fornlämningar
Från stenåldern har ett tiotal boplatser påträffats samt fångstgropar. Från bronsåldern finns spridda gravrösen.

Namnet
Namnet betyder 'skogstrakten kring sjön Mangen'. Sjönamnet skrevs 1641 Mangen och innehåller manger, 'många' här i betydelsen 'stor'.

Personer från bygden
Från Bjurbäcken i Mangskogs socken härstammade Nils Keyland, som forskade i finnkulturen och var intendent vid Nordiska museet. 

Gustaf Fröding vistades i prästgården under åren 1880–1881. I Mangskog skrev han flera av sina kända dikter, exempelvis Det var dans bort i vägen. Det finns en minnessten i Mangskog, kallad Frödingstenen.

Befolkningsutveckling

Historiska bilder  
(Foto: Nils Keyland)

Se även
 Mangskogs församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 libris

Om socknen Mangskog finns det mer att läsa i de årsböcker som Kulturföreningen FineMangen gett ut mellan 1992 och 2004. Bokserien har ISSN-nummer 1401-3800.

Externa länkar

Mangskogs hembygdsförening

Socknar i Jösse härad

Indelningar i Arvika kommun
Mangskogs landskommun

Mangskogs landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Mangskogs socken i Jösse härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Brunskogs landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Arvika kommun.

Politik

Mandatfördelning i Mangskogs landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Arvika kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Mangskogs församling

Mangskogs församling är en församling i Västra Värmlands kontrakt i Karlstads stift. Församlingen ligger i Arvika kommun i Värmlands län och ingår i Arvika pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades som en kapellförsamling genom en utbrytning 4 juli 1705 ur Brunskogs församling och har därefter till 2014 ingått i pastorat med Brunskogs församling som moderförsamling. Från 2014 ingår församlingen i Arvika pastorat.

Kyrkor 
 Mangskogs kyrka

Se även
Mangskogs socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Arvika kommun
Bogens församling

Bogens församling var en församling i Karlstads stift och i Arvika kommun. Församlingen uppgick 2010 i Gunnarskogs församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1850 genom en utbrytning ur Gunnarskogs församling och Eda församling. Tidigt var namnet även Gunnarskogs Finnskogs församling. Före 24 februari 1922 var församlingen en kapellförsamling.

Församlingen var till 1 maj 1871 i pastorat med Arvika församling som moderförsamling för att därefter till 2010 vara annexförsamling i pastoratet Gunnarskog och Bogen. Församlingen uppgick 2010 i Gunnarskogs församling.

Organister

Kyrkor 
 Bogens kyrka

Se även 
 Bogens socken

Källor 

Indelningar i Arvika kommun
Historiska församlingar i Karlstads stift
KZ Warszawa

Koncentrationslägret Warszawa (tyska: KZ Warschau) upprättades av nazisterna i ruinerna av Warszawas getto under sommaren 1943. Våren 1944 blev det ett underläger till lägret Majdanek, i juli evakuerades de flesta lägerfångar och i samband med Warszawaupproret i augusti befriades de återstående fångarna av den polska Hemarmén.

Syftet med koncentrations- och arbetslägret Warszawa var att använda lägerfångar till att samla in och leta fram allt av värde i ruinerna efter det judiska gettot. Gettot hade likviderats i maj 1943 efter den judiska motståndsrörelsens uppror mot nazisterna. En månads våldsamma strider mellan ett par hundra judiska motståndsmän och ett par tusen tyska soldater och SS-män lämnade efter sig ett getto i ruiner. Tyskarna hade systematiskt rökt ut källare, satt hus i brand och raserat byggnader med granater och artillerield. När striderna var över deporterades de gettoinvånare som överlevt till koncentrationsläger och hela gettoområdet låg i spillror.

Gettot – ruinerna – det som fanns i dem, var fortfarande något av värde för nazisterna. Tegel och metall kunde återanvändas och värdefulla föremål som lämnats kvar av deporterade gettoinvånare i de raserade husen kunde tillvaratas. Allt användbart och av värde i ruinerna skulle grävas fram. För detta ändamål inrättades ett arbetsläger i juli 1943; 300 fångar rekvirerades från Tyskland. Under hösten kom ytterligare 3 683 fångar från Auschwitz. Lägerfångarna, från bland annat Grekland, Frankrike och Nederländerna, fick bo i baracker och i ruinerna kring det tidigare gettofängelset Gęsiówka som låg centralt i området.

I april 1944 blev lägret ett satellitläger till Majdanek och fick det officiella namnet Konzentrationslager Lublin: Arbeitslager Warschau. 

De judiska lägerfångarna beordrades söka igenom källare, vindsutrymmen och spillror av lägenheter efter värdesaker. De tvingades också bränna liken av de Warszawabor som låg döda bland ruinerna, de som arkebuserats eller avlidit i fängelset. För att sköta grävskopor och bulldozers samt anlägga sprängladdningar anställde SS tyska och polska arbetare. 

Lägret evakuerades i slutet av juli 1944. När de sista 350 fångarna utförde det slutgiltiga arbetet inför lägrets likvidering utbröt Warszawaupproret. Den 5 augusti intog Armia Krajowa (den polska Hemarmén) koncentrationslägret och fångarna befriades.

Se även 
Warszawas getto
Upproret i Warszawas getto
Warszawaupproret
Polen under andra världskriget

Källor 
 Barbara Engelking & Jacek Leociak: The Warsaw ghetto: a guide to the perished city. Yale University Press; Har/Map edition, 2009.

Fotnoter 

Polen under andra världskriget
Warszawa under 1900-talet
Koncentrationsläger i Nazityskland
Hamm (olika betydelser)

Hamm kan syfta på:

Personer
 Ed Hamm (1906–1982), en amerikansk friidrottare
 Eduard Hamm (1879–1944), en tysk politiker
 Harold Hamm (1945–), en amerikansk affärsman, entreprenör, investerare
 Hildegard Hamm-Brücher (1921–2016), tysk politiker
 Jon Hamm (1971–), amerikansk skådespelare
 Mia Hamm (1972–), amerikansk fotbollsspelare
 Morgan Hamm (1982–), amerikansk gymnast
 Paul Hamm (1982–), amerikansk gymnast
 Peter Hamm (1937–2019), en tysk poet, essäist och kritiker
 Sam Hamm (1955–), en amerikansk manusförfattare och filmproducent
 Shannon Hamm (1967–), amerikansk gitarrist
 Stuart Hamm (1960–), amerikansk basgitarrist
 Theodore Hamm (1966–), en amerikansk författare och redaktör
 Wilhelm von Hamm (1820–1880), en tysk-österrikisk agronom

Geografi

Kanada 

 Hamm Lake – en sjö i provinsen Ontario

Luxemburg 

 Hamm, Luxemburg,

Tyskland 

 Hamm – en kretsfri stad i Nordrhein-Westfalen 
 Hamm, Bitburg-Prüm – kommun i Eifelkreis Bitburg-Prüm, Rheinland-Pfalz, 
 Hamm (Sieg) – kommun i Landkreis Altenkirchen, Rheinland-Pfalz, 
 Düsseldorf-Hamm – en stadsdel i Düsseldorf
 Hamm am Rhein – kommun i Landkreis Alzey-Worms,
Bogens landskommun

Bogens landskommun var en tidigare kommun i Värmlands län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Bogens socken i Jösse härad i Värmland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Gunnarskogs landskommun som 1971 uppgick i Arvika kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Arvika kommun
Tidigare kommuner i Värmlands län
Atlashallen, Stockholm

Atlashallen var en byggnad i kvarteret Kolven vid Atlasmuren 1 i Vasastan, Stockholm. Byggnaden uppfördes 1929-30 och revs på  1970-talet.
 

Atlashallen var en kombinerad hallbyggnad för tennis, verkstad och garage. Anläggningen uppfördes i samband med att det gamla industriområdet (se Atlasområdet) revs för att bereda plats för nya bostäder i slutet av 1920-talet. Hallen uppfördes åren 1929-1930 på den smala tomten mellan Atlasmuren och järnvägen. Byggmästaren var Gösta Videgård och ritningarna utfördes av Höög & Morssing. De gav byggnaden ljusputsade fasader och ett välvt tak.

Byggnaden är den enda av 1920-talsbebyggelsen i  Atlasområdet som rivits. Källaren är dock kvar; den nuvarande kontorsbyggnaden uppfördes nämligen ovanpå Atlashallens källare.

Se även
 Atlasområdet

Referenser

Ej längre existerande byggnader i Vasastan
Sportanläggningar invigda 1930