kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
From the Inside (album)

From the Inside utkom 1978 och är Alice Coopers elfte studioalbum. Albumet är mycket självutlämnande och handlar om Coopers tid på New York Mental Hospital för alkoholavvänjning och personer han mött där.

Låtlista
 "From the Inside" - (Cooper/Taupin/Wagner/Foster) – 3:55
 "Wish I Were Born in Beverly Hills" - (Cooper/Taupin/Wagner) – 3:38
 "The Quiet Room" - (Cooper/Taupin/Wagner) – 3:52
 "Nurse Rozetta" - (Cooper/Taupin/Foster/Lukather) – 4:15
 "Millie and Billie" - (Cooper/Taupin/Roberts) – 4:15
 "Serious" - (Cooper/Taupin/Foster/Lukather) – 2:44
 "How You Gonna See Me Now" - (Cooper/Taupin/Wagner) – 3:57
 "For Veronica's Sake" - (Cooper/Taupin/Wagner) – 3:57
 "Jackknife Johnny" - (Cooper/Taupin/Wagner) – 3:45
 "Inmates (We're All Crazy)" - (Cooper/Taupin/Wagner) – 5:03

Album av Alice Cooper
Musikalbum 1978
Anders Wistbacka

Bo Anders Wistbacka, född 10 december 1964 i Solna församling, Stockholms län, är en svensk TV-producent som bland annat producerat Kontroll, det prisbelönta FCZ, Yippie Ki-yay, Stor i Japan, Fuskbyggarna och Maestro.

Producent
2004–2005 – Kontroll
2005–2007 – FC Z
2010 – Fuskbyggarna
2011 – Maestro

Projektledare
2023 – Melodifestivalen 2023

Referenser

Noter 

Svenska TV-producenter
Män
Levande personer
Personer från Solna
Födda 1964
Region Mittjylland

Region Mittjylland (danska: Region Midtjylland) är en region i Danmark, som inrättades 2007 och har 1 219 741 invånare, vilket motsvarade 22,46 % av landets totala befolkning 2006. Huvudförvaltningen ligger i Viborg.

Region Mittjylland bildades genom sammanslagning av Ringkjøbing Amt, nästan hela Århus Amt, större delen av Viborg Amt, samt norra halvan av Vejle Amt.

Kommuner 
 Favrskovs kommun 
 Hedensteds kommun 
 Hernings kommun
 Holstebro kommun
 Horsens kommun
 Ikast-Brande kommun 
 Lemvigs kommun
 Norddjurs kommun 
 Odders kommun
 Randers kommun 
 Ringkøbing-Skjerns kommun 
 Samsø kommun
 Silkeborgs kommun 
 Skanderborgs kommun 
 Skive kommun
 Struers kommun 
 Syddjurs kommun 
 Viborgs kommun
 Århus kommun

Se även 

 Østjylland

Referenser

Externa länkar 
 Region Mittjyllands officiella webbplats

 
Stater och territorier bildade 2007
Jylland
Region Nordjylland

Region Nordjylland är en region (län) i Danmark. Den inrättades den 1 januari 2007, och omfattar Jyllands nordligaste spets, Himmerland samt Vendsyssel-Thy. Huvudförvaltningen (residensstaden) finns i Ålborg.

Kommuner i regionen 
 Brønderslevs kommun
 Frederikshavns kommun
 Hjørrings kommun
 Jammerbugts kommun
 Læsø kommun
 Mariagerfjords kommun
 Morsø kommun
 Rebilds kommun
 Thisteds kommun
 Vesthimmerlands kommun
 Aalborgs kommun

Se även 

 Oversigt over nye kommunenavne (65 kommuner) (Indenrigs. og Sundhedsministeriet).

Referenser

Externa länkar 
 Region Nordjyllands officiella webbplats

 
Jylland
Stater och territorier bildade 2007
Region Syddanmark

Region Syddanmark är en dansk region som inrättades 1 januari 2007. Regionen omfattar södra delen av Jylland samt öarna Fyn och Langeland med flera mindre bebodda öar. Centralförvaltningen finns i Vejle.

Kommuner i regionen 
Regionen omfattar följande kommuner:

 Assens kommun 
 Billunds kommun 
 Esbjergs kommun 
 Fanø kommun
 Fredericia kommun
 Fåborg-Midtfyns kommun 
 Haderslevs kommun 
 Kerteminde kommun 
 Koldings kommun 
 Langelands kommun 
 Middelfarts kommun 
 Nordfyns kommun 
 Nyborgs kommun 
 Odense kommun
 Svendborgs kommun 
 Sønderborgs kommun 
 Tønders kommun 
 Varde kommun 
 Vejens kommun 
 Vejle kommun 
 Ærø kommun
 Åbenrå kommun

Se även 

 Oversigt over nye kommunenavne (65 kommuner) (Indenrigs. og Sundhedsministeriet).

Referenser 

 
Stater och territorier bildade 2007
Region Själland

Region Själland (danska: Region Sjælland) är en region i Danmark. Regionen bildades den 1 januari 2007 genom sammanslagning av Roskilde amt, Storstrøms amt och Vestsjællands amt. Huvudförvaltningen finns i Sorø.

Roskilde är regionens största kommun med cirka 80 800 invånare och Næstved är dess näst största kommun med 80 142 invånare (januari 2007).

Kommuner 
 Faxe kommun
 Greve kommun
 Guldborgsunds kommun
 Holbæks kommun
 Kalundborgs kommun
 Køge kommun
 Lejre kommun
 Lollands kommun
 Næstveds kommun
 Odsherreds kommun
 Ringsteds kommun
 Roskilde kommun
 Slagelse kommun
 Solrøds kommun
 Sorø kommun
 Stevns kommun
 Vordingborgs kommun

Se även 

 Oversigt over nye kommunenavne (65 kommuner) (Indenrigs. og Sundhedsministeriet).

Referenser

Externa länkar 
 Region Sjælland - officiell webbplats

 
Stater och territorier bildade 2007
Mo församling, Härnösands stift

Mo församling är en församling inom Svenska kyrkan i Örnsköldsviks kontrakt av Härnösands stift i Ångermanland, Örnsköldsviks kommun, Västernorrlands län. Församlingen ingår i Örnsköldsviks södra pastorat.

Församlingskyrka är Mo kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1824 genom en utbrytning ur Själevads församling.

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat för att från 1962 till 2001 vara annexförsamling i pastoratet Själevad och Mo. Församlingen var mellan 2001 och 2022 annexförsamling i pastoratet Själevad, Mo och Björna. Församlingen ingår sedan 1 januari 2022 i Örnsköldsviks södra pastorat.

Series pastorum 
 1879–1885 Carl Samuel Hellman

Se även 
Mo socken

Källor

Externa länkar 
 Örnsköldsviks södra pastorat

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Örnsköldsviks kommun
MIG

MIG kan syfta på:

 MiG – en serie stridsflygplan.
 MIG – en svetsmetod, se Gasmetallbågsvetsning
 MiG – en förening för personer som arbetar med marknadsföring, se Marknadsföreningen i Göteborg
 MIG – beslut från Migrationsöverdomstolen
OP7

OP:7 är ett svenskt sjukhusdrama från 1997-1999, 2003 som visades på Kanal 5. Serien kretsar kring personalen på ett sjukhus i Stockholm. OP:7 producerades av Jarowskij och hade musik av Mikael Nord Andersson. Inspelningen gjordes på Beckomberga sjukhus i Stockholm.

Rollfigurer
Louise Johannesson - Linnéa, sköterska
Åsa Karlin - Agneta, ambulansförare
Tintin Anderzon - Katja, sjuksyster
Astrid Assefa - Ann-Kristin Persson, överläkare
Stefan Norrthon - Johannes Thelonius
Magnus Blomqvist - Rickard 'Bod' Bodén, ambulansförare
Per Graffman - Markus Ek, kirurg
Per Mattsson - Anders Sjöstedt, överläkare
Alexandra Rapaport - Yolanda Hatzimitakos, sköterska

Kända gästskådespelare
Ewa Fröling
Tintin Anderzon
Göran Gillinger
Lia Boysen
Görel Crona
Gunnel Fred
Tova Magnusson
Urban Bergsten
Agnes Nyberg bäbis i bil
Mikael Nyqvist

Externa länkar
 

Svenska TV-serier från 1990-talet
Svenska TV-serier från 2000-talet
TV-seriestarter 1997
TV-serieavslutningar 2003
Läkarserier
Svenskspråkiga TV-serier
Emma åklagare

Emma åklagare är en svensk dramaserie från 1997 med Marika Lagercrantz i huvudrollen som åklagare Emma Derkert. Serien visades första gången på svenska TV 4. Regissörer var Daniel Alfredson, Pontus Klänge och Jon Lindström.

Avsnitt 
 Människosmugglarna (1997-02-09)
 Att korsa linjen (1997-02-16)
 Mord eller självmord (1997-02-23)
 Lockfågeln (1997-03-02)
 Yrke: Prostituerad (1997-03-09)
 Vem är skyldig? (1997-03-16)
 Pappas flicka (1997-03-23)
 Den svaga länken (1997-03-30)
 Pappas pojke (1997-04-06)

Rollistan
 Marika Lagercrantz - Emma Derkert
 Magnus Nilsson - Judge
 Marianne Hedengrahn - Lilly
 Yaba Holst - Regina
 Staffan Kihlbom - Julius
 Per Mattsson - Simon Derkert
 Harriet Andersson - Rebecka
 Polki Nordström - Daniel
 Ingvar Hirdwall - Ivan Josefsson
 Antonio Di Ponziano - Stefan Donati
 Philip Zandén - Max Holt 
 Elisabet Svensson - Sirenen
 Bergljót Arnadóttir - Elisabeth Hansson
 Carl-Magnus Dellow - Welin
 Kim Sulocki - Carlo
 Erik Spangenberg - Remulus
 Marcelo V. Racana - Jaime
 Peter Andersson - Hans Rehnkvist, Carlos pappa
 Bo Widerberg - Jehovas Vittnen
 Karin Sjöberg - socialsekreterare
 Gunilla Norling - Gun Lycke
 Mats Huddén - Olof Lycke
 Marika Lindström - Domare
 Ingela Olsson - Mia Lundgren
Anki Albertsson - Annika
 Anders Ahlbom - Ola Laurèn
 Anne-Li Norberg - Eva Laurèn
 Mats Bergman - Bergenstråhle
 Boman Oscarsson - Qvist
 Ann Petrén - Kerstin
 Carl-Axel Karlsson - Bergling
 Katarina Weidhagen van Hal - Carin Neimert.
 Louise Lönn - Sun Blomgren
 Kristian Ståhlgren - Göran
 Göran Berlander - Häktesvakt
 Fredrik Hammar - Hondaman
 Paula Mcmanus - Sara
 Lars Werner - Gubbe
 Maria Moosavi - Minoo 
 Saeed Hoshidar - Taher
 Ali Reza Modjallal - Mohammed
 Khalid Salman - Hossein
 Björn Granath - Ian Hjelm
 Jan Nyman - Cederkvist
 Per Asplund - Janne
 Jessica Zandén - Helena de Witt
 Göran Ragnerstam - Rickard de Witt
 Thomas Roos - Granne
 Reuben Sallmander - Peter Wallberg
 Göran Gillinger - Stefan Lundberg
 Per Moberg - Jocke
 Eva Bysing - Lilian Bengtsson
 Fia Håkansson - Carina
 Börje Hansson - advokat Hansson
 Maria Weisby - Cecilia
 Mikael Nyqvist - Anders Häger
 Christer Söderlund - Bengt Lundin polisman
 Tova Magnusson-Norling - Anette
 Pontus Klänge - Pontus
 Harald Hamrell - Kjell Nygård
 Anna von Rosen - Granne

Referenser

Fotnoter 

Svenska TV-serier från 1990-talet
Fiktiva figurer från Sverige
Advokatserier på TV
Svenskspråkiga TV-serier
Sofiakällan

Sofiakällan, tidigare Helsans brunnspark,  är en hälsokälla och tidigare brunnsort i Hälsodalen i Helsingborg. 

Den första hälsokällan i området strax nordöst om stadens centrum var Helsan. Den påbörjades 1803 av ägarna till Hjelmshultsmöllan, Mårten Möller och Catharina Jönsdotter. Källan rann ur berget med järnhaltigt vatten, och Helsans Brunnspark växte upp runt denna. Källan fick 1807 namnet Hälsan av drottning Fredrika, då hon tillsammans med kung Gustav IV Adolf vistades i Helsingborg under sommaren.

År 1889 upptäcktes i närheten Sofiakällan, som uppkallades efter drottning Sofia, hustru till kung Oscar II. Källans vatten har en högre salthalt än vattnet i Öresund och tros komma från saltavlagringar som bildats för cirka 250 miljoner år sedan. Källan hittades på 83 meters djup och hade då ett så starkt självtryck att vattnet sprutade två meter upp från marken. I dag pumpas vattnet upp från cirka sju meters djup.

Sofiakällans vatten innehöll enligt analys av professor Mörner 10 000 gram 127,69 gram natriumklorid (koksalt), 3,605 gram magnesiumklorid, 8,43 gram kalciumklorid, 0,242 gram magnesiumklorid och 0,0588 gram järnkarbonat, tillsammans omkring 142 gram fasta ämnen. Till sin sammansättning liknar vattnet mest Elisabethquelle vid Bad Kreuznach, Rheinland-Pfalz och genom sin övervägande halt av klorider även vatten från källorna vid Bad Homburg i Hessen och Bad Kissingen i Bayern.

Källområdet köptes 1890 av Helsingborgs stad. Helsan utvecklades till en kur- och nöjesanläggning med värdshus, park, varieté- och danslokal. Hälsobrunnen organiserades 1908, och vid densamma tjänstgjorde två brunnsläkare. År 1909 inrättade hälsobrunnen ett kallbadhus vid Pålsjö (Pålsjöbaden). 

Platsen vid Sofiskällan fick sin nuvarande karaktär i slutet av 1890-talet efter ritningar av stadsarkitekten Mauritz Frohm.
Våren 2016 återskapade Helsingborgs stad till del Sofiakällan i skick som  vid mitten av 1900-talet.

Källor
 
Sofiakällan – historisk pärla i ny glans på Helsingborgs stads webbplats

Externa länkar
Sofiakällan i Helsingborgs stadslexikon

Helsingborgs historia
Brunnsorter i Sverige
Vattenkällor i Sverige
Skovel

Skovel kan avse:

 Skovel – en form av spade med rak bladkant, se skyffel
 Skovelhjul – ett hjul försett med paddlar eller skovlar

an:Pala
bat-smg:Luopėta
cs:Lopata
da:Skovl
de:Schaufel
el:Φτυάρι
en:Shovel
eo:Ŝovelilo
es:Pala
fi:Lapio
fr:Pelle (outil)
gn:Yvyjo'oha
io:Shovelo
ja:シャベル
ka:ბარი (იარაღი)
ko:삽
la:Pala
lb:Schëpp
lt:Kastuvas
nl:Schep
pl:Łopata (narzędzie)
pt:Pá
qu:Lampa
ru:Лопата
simple:Shovel
uk:Лопата
Appleworks

Appleworks, av Apple skrivet AppleWorks, är ett kontorspaket från Apple som 1991–1998 gick under namnet Clarisworks. Ett program med samma namn existerade även för Apple II under 1980-talet.

Appleworks finns till såväl Windows som Mac OS Classic och Mac OS. Programmet innehåller komponenter för ordbehandling, kalkylblad, ritande, målande, databas och presentation. Tidigare fanns även möjlighet att kommunicera via terminaler, men det försvann i version 6.

Under många år följde Clarisworks/Appleworks med alla Macar som såldes. Men de senaste åren har programmet enbart gått att köpa separat. Programsviten har ersatts av efterföljaren Iwork som innehåller tre komponenter: ordbehandlaren Pages, kalkylprogrammet Numbers och presentationsprogrammet Keynote.

Programmet är numera nedlagt. Senaste versionen är 6.2.9 från 2004.

Apple-mjukvara
Kontorspaket
Skokräm

Skokräm är ett ofta färgat impregneringsmedel som används vid skoputsning för att ge skor glans och förbättrad vattenavvisning.

Referenser 

Skor
DAF 55

DAF 55 är en bakhjulsdriven småbil tillverkad i Nederländerna av DAF 1967–1972.

Historik
DAF 55 lanserades som årsmodell 1968 som ett större komplement till DAF 44. Den byggde till viss del på den mindre 44:an, men var något större.
Den största skillnaden var att den gamla 2-cylindriga luftkylda boxermotorn blev utbytt mot en ny vätskekyld Renaultmotor med fyra cylindrar, 1108cc och 34 eller 47 hk beroende på modellår och utförande. Växellådan var densamma som tidigare, det vill säga en steglös remdriven slutväxelenhet monterad ihop med bakaxeln.

Hjulupphängningarna modifierades så att framvagnen fick torsionsfjädring istället för tvärställda bladfjädrar som fanns i DAF 44. Bilen fick också skivbromsar fram och tvåkrets bromssystem. Däremot behölls pendelaxeln bak.

DAF 55 fick i Sverige ofta nerslag på besiktningen, framförallt avgassystemet och vissa balkar hade långt sämre resultat än medelbilen.

Modellen fanns som 2-dörrars sedan/coupé och 3-dörrars kombivagn och hörde hemma i den större småbilsklassen. Precis som den mindre DAF 44 var även denna modell designad av Giovanni Michelotti och blev egentligen mer känd för sin design än sina prestanda. 1972 började Volvo att köpa aktier i DAF:s personbilsdivision, och samma år gjorde man om DAF 55 till 66 som i grunden är samma bil med en rejäl modifiering.

DAF 55 i olika tävlingssammanhang

DAF 55 var förhållandevis framgångsrik i rallysammanhang.
Med sin jämna viktfördelning med motorn fram, växellådan bak och avsaknad av en traditionell differentialväxel slog den många andra bakhjulsdrivna bilar i samma klass på många olika underlag.

I Nederländerna höll man även tävlingar i "Crazy Racing" med bland annat DAF 55.
Eftersom bilarna gick lika fort framåt som bakåt var det många som tävlade om vem som kunde backa snabbast.
Det slutade oftast med haverier, man skulle kunna kalla detta för holländarnas folkrace.
Många slutade med Crazy Racing när Volvo tog över DAF:s personbilsdivision 1975 för att bevara minnet av holländsk bilindustri.

Källor

Tidningen Klassiker - Klassiker nummer 2 2005

55
Bakhjulsdrivna fordon
Lanseringar 1967
Karl Mörner

Karl Axel Hampus Mörner (K.A.H. Mörner), född 4 september 1854 på Stjärnfors, Örebro län, död 30 mars 1917 i Stockholm, var en svensk greve, läkare och professor.

Mörner blev student i Uppsala 1872, medicine kandidat där 1880, medicine licentiat i Stockholm 1884 och disputerade där 1886 för medicine doktorsgraden och promoverades samma år i Uppsala. År 1886 utnämndes han även till professor i kemi och farmaci vid Karolinska institutet, vars rektor var från 1898. 

Mörner blev ledamot av Vetenskapsakademien 1897, av Fysiografiska sällskapet i Lund 1900 och av Vetenskapssocieteten i Uppsala 1908. Efter att ha verkat som den ene av representanterna för Karolinska institutet i den kommitté, som hade till uppgift att utarbeta stadgar för Nobelstiftelsen, var Mörner, efter det denna stiftelse börjat sin verksamhet, ordförande i den medicinska Nobelkommittén.

Mörner författade många skrifter inom den fysiologiska och farmaceutiska kemin samt mycket betydelsefulla arbeten om svavlets förekomst och bindningssätt hos proteinerna.  Slutligen skildrade Mörner som preses i Vetenskapsakademien 1908 Nils Johan Berlins liv och verksamhet samt 1910 i "Karolinska institutets historia" den kemiska institutionen.

Bibliografi (i urval)
Studier öfver alkalialbuminat och syntonin (i "Uppsala läkarförenings förhandlingar", 1877)
Bidrag till kännedomen om färgämnena i melanotiska svulster (gradualavhandling, 1886)
Om läkemedlen från fysiologisk, kemisk och toxikologisk synpunkt (1888)
Eine Harnstoffbestimmungsmethode (tillsammans med John Sjöqvist, i "Skandinavisches Archiv für Physiologie", 1891 och 1903)
Untersuchungen über die Proteinstoffe und die eiweissfällenden Substanzen des normalen Menschenharns (ibid., 1895)
Beobachtungen über den Muskelfarbstoff (i 'Nordiskt medicinskt arkiv", 1897)
Zur Darstellung und Zusammensetzung der Häminkrystalle (ibid., 1897)
Die Bindung des Schwefels in den Proteinstoffen (i "Zeitschrift für physiologische Chemie," 1902)
Zur Kenntnis der Spaltungsprodukte des Zystins (ibid., 1904)
Ist Thiomilchsäure ein unmittelbares Spaltungsprodukt der Proteinstoffe? (ibid., 1904)
Stadgar och föreskrifter afseende Karolinska institutet (1910)

Källor

Noter

 

Svenska grevar
Svenska läkare inom klinisk kemi
Svenska professorer i kemi
Svenska professorer i farmaci
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Hedersdoktorer vid universitetet i Oslo
Hedersledamöter vid Södermanlands-Nerikes nation
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Födda 1854
Avlidna 1917
Män
Personer från Ljusnarsbergs socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Trip Hawkins

William M. "Trip" Hawkins III, född 28 december 1953, är en amerikansk företagare som började sin karriär som marknadsförare hos Apple Computer år 1982. Trip Hawkins startade sedan spelutvecklingsföretagen Electronic Arts 1982, The 3DO Company 1991 samt Digital Chocolate 2003.

Personer inom USA:s näringsliv
Födda 1953
Levande personer
Män
Electronic Arts
Alumner från Harvard College
Alumner från Stanford Graduate School of Business
Carl Mörner (1864–1940)

Carl Thore Mörner af Morlanda, född den 24 augusti 1864 på Österby i Sånga socken inom Stockholms län, död den 7 september 1940, var en svensk greve, läkare och kemist.

Biografi 
Mörner blev student i Uppsala 1882, medicine kandidat 1888, medicine licentiat 1891 samt medicine doktor 1892, allt vid Uppsala universitet. Han utnämndes 1892 till docent i medicinsk kemi, 1894 till e.o. och var 1909-29 ordinarie professor i medicinsk och fysiologisk kemi vid Uppsala universitet. År 1908 blev Mörner ledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala och 1913 av Vetenskapsakademien.

Mörner var även ledamot av giftstadgekommissionen 1902, av apoteksvarulagstiftningskommissionen 1904, samt 1910 och från 1912 förordnad att förrätta apoteksinspektioner.

Mörner författade Undersökning af proteinämnena i ögats ljusbrytande medier (gradualavhandling, 1892), Om de ätliga svamparnas näringsvärde (1886), Studier öfver trakealbroskets kemi (1888), Percaglobulin, ein charakteristisches eiweisskörper aus dem ovarium des barsches (1904), Die organische grundsubstanz des anthozoenskeletts (1907, 1908) med flera, av vilka de flesta i original eller översättning ingick i "Zeitschrift für physiologische chemie". Han utförde även ett stort antal värdefulla undersökningar om hemliga läkemedel.

Källor

Noter 

Svenska professorer i medicinsk kemi
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Sånga socken, Uppland
Hedersledamöter vid Uplands nation
Födda 1864
Avlidna 1940
Män
Ugglan
Svenska grevar
Carl
Carl Axel Mörner

Carl Axel Mörner kan avse:

Axel Mörner (landshövding) – greve och liberal politiker (1868-1954)
Karl Axel Hampus Mörner – greve och professor (1854-1917)
Worm

Worm kan syfta på:

WORM – optiskt lagringsmedium

Personer med efternament Worm 
 Anders Worm, dansk animationsregissör
 Christen Worm (1672-1737), dansk biskop
 Jacob Worm, dansk satiriker
 Jens Worm, (1716-1790) dansk skolman och litteraturhistoriker
 Ole Worm (1588-1654), dansk läkare, fornforskare och antikvarie
 Oluf Worm (1757-1830), dansk skolman
 Pauline Worm, dansk författare
 Peter Worm (1788-1865), dansk präst
 Ronald Worm, tysk fotbollsspelare
 Willum Worm (1563-1629) dansk borgmästare
 Willum Worm (1633-1704) dansk jurist och historiker
 Willum Worm (1698-1733) dansk poet

Se även 
 Worms – stad i Tyskland.
STS-46

STS-46 var den fyrtionionde flygningen i det amerikanska rymdfärjeprogrammet, den tolfte flygningen med rymdfärjan Atlantis. Den sköts upp från Pad 39A vid Kennedy Space Center i Florida den 31 juli 1992. Efter drygt fyra dagar i omloppsbana runt jorden återinträdde rymdfärjan i jordens atmosfär och landade vid Kennedy Space Center.

Se även 
 Rymdforskning

Referenser

Externa länkar 

Rymdfarkoster
Rymdfärjeprogrammet
1992 i USA
Rymdfartsåret 1992
Polycykliska biopolymerer

Polycykliska biopolymerer är en grupp av biopolymerer som finns hos olika typer av eukaryoter. Lignin i kärlväxter är den bäst kända representanten, men det finns även polycykliska biopolymerer, melaniner, hos bland annat insekter och svampar. Det finns även andra polycykliska biopolymerer hos växter, som suberin.

Gruppen skiljer sig fundamentalt från proteiner, nukleotider, kolhydrater och lipider, och är den evolutionärt senast utvecklade av de stora grupperna av biomolekyler.

Biomolekyler
Polymerer
STS-62

STS-62 var en flygning i det amerikanska rymdfärjeprogrammet med rymdfärjan Columbia. Den sköts upp från Pad 39B vid Kennedy Space Center i Florida den 4 mars 1994. Efter nästan fjorton dagar i omloppsbana runt jorden återinträdde rymdfärjan i jordens atmosfär och landade vid Kennedy Space Center.

Se även 
 Rymdforskning

Referenser

Externa länkar 

Rymdfarkoster
Rymdfärjeprogrammet
1994 i USA
Rymdfartsåret 1994
Mary McElroy

Mary Arthur McElroy, född 5 juli 1841, död 8 januari 1917, var syster till USA:s 21:e president, Chester Arthur och fungerade som värdinna i Vita huset under broderns ämbetstid (1881-1885). Detta då president Arthurs fru Ellen Lewis Herndon Arthur avlidit 18 månader innan Arhur blev president.

Biografi
Mary Arthur föddes i Greenwich, New York, dotter till William och Malvina S. Arthur. Hon var yngst av nio syskon och gifte sig senare med försäkringstjänstemannen John McElroy. Paret fick fyra barn.

År 1880 blev Marys bror Chester vald till vicepresident. I juli 1881 blev dåvarande president James Garfield dödligt sårad och dog 19 september samma år. Chester Arthur efterträdde honom och frågade sin syster Mary att ta hand om hans dotter Ellen och fungera som Vita husets värdinna under hans ämbetstid. Eftersom Marys egen familj bodde i Albany, New York, bodde hon i Washington D.C. bara under vintertid då det sociala livet i Washington hade sin mest hektiska tid under året.

Under 6 månaders sorgetid efter förre presidenten Garfield renoverade Arthur Vita huset och när han flyttade in efter renoveringen tog Mary McElroy med sig Arthurs dotter Ellen såväl som två av sina barn. Trots att president Arthur aldrig gav sin syster en formell ställning, visade hon sig vara en populär och duktig värdinna. Det schema för presidentens officiella sällskapsliv som hon och brodern kom överens om, blev sedan länge standard i Vita huset.

Mary McElroy var engagerad för afroamerikaners rättigheter, men motsatte sig samtidigt rösträtt för kvinnor.

När Arthur 1884 vägrade att acceptera sitt partis nominering för ny presidentkandidatur, drog hon sig tillbaka till Albany, där hon senare dog vid 75 års ålder.

Referenser

Tillförordnade USA:s första dam
Personer i USA under 1800-talet
Personer från Washington County, New York
Födda 1841
Avlidna 1917
Kvinnor