kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Den stora dagen

Den stora dagen är en sång skriven av Benny Borg. Jigs spelade in den på sitt album "Goa bitar 7" 1978.  1982 spelade Vikingarna in sången på sitt album "Kramgoa låtar 10", som ibland också kallas "Den stora dagen". 1982. Denna version låg på Svensktoppen i tio veckor, mellan 14 mars och 16 maj 1982, och nådde som högst en andraplacering på listan. Vikingarna gjorde även en nyinspelning av melodin 1996.

2006 spelade Mats Bergmans in sången på sitt album "Den stora dagen". 

I Dansbandskampen 2008 framfördes låten av Face-84. Dock inte live i Sveriges Televisions sändningar då man slogs ut redan före momentet "Dansbandsklassikern". Däremot fanns versionen på Aftonbladets officiella samlingsalbum Dansafton i februari 2009, med musik från Dansbandskampen.

Låten framfördes av Robert Gustafsson och Åsa Fång i TV-programmet Så ska det låta i Sveriges Television sänt den 14 mars 2008.

Linnea Henriksson framförde låten i Så mycket bättre 2018.

Sångtexten är berättande, och handlar om en äldre kvinna som fyller år, och hur många lätt glömmer de äldre i det samtida samhället.

Listplaceringar

Linnea Henriksson

Källor

Fotnoter

Svenska dansbandslåtar
Svensktoppsmelodier 1982
Sånger 1978
Svenskspråkiga sånger
Låtar av Benny Borg
Den stora dagen (olika betydelser)

Den stora dagen kan syfta på:

 Den stora dagen – en ballad inom dansbandsgenren
 Den stora dagen – annat namn på ett studioalbum från 1982 av det svenska dansbandet Vikingarna, se Kramgoa låtar 10 
 Den stora dagen (album av Mats Bergmans)  – ett album av Mats Bergmans från 2006
Azap

Azaperna (även kallade Azab) tillhörde infanteriet i den osmanska armén och var en vapengren som under 200 år endast bestod av turkiska soldater. Under åren 1300-1500 utsattes de för extremt stenhård träning samt uppfostran ända från barndomen till vuxenåldern, vilket var 18 år. Under strid bar de vanligen tunga rustningar med sköld och en kraftig hillebard på vikt av ungefär 20 kg. Skölden bar oftast avbildningar på månskäran samt röd bakgrund, för att symbolisera krigarens turkiska blod. Detta turkiska kännetecken förändrades dock under början av 1500-talet, eftersom enorma mängder av krigare från mellanöstern utbildades till azaper under denna period. Dock utsattes dessa inte för lika hård träning.

Se även 
Osmanska militären

Källor 
History channel - Ottoman military

Osmanska rikets militär
Denizlispor

Denizlispor Kulübü är en turkisk sportklubb från Denizli som grundades 26 maj 1966. Klubben har lag inom fotboll, volleyboll, basket, bordtennis, schack och gymnastik. Den här artikeln behandlar främst fotbollslaget, som spelar sina hemmamatcher på Denizli Atatürk Stadium med kapacitet för 18 745 åskådare.

Placering tidigare säsonger

Färger 
Denizlispor spelar i grön, svart och vit trikåer, bortastället vit eller grön.

Fotbollstrupp 
Uppdaterad: 13 maj 2020

Presidenter 

 1965–67 Dr. Samim Gök 
 1967–67 Ahmet Bahan 
 1968–69 Turan Bahadir 
 1969–70 Ali Dartanel 
 1969–70 Halil Narin 
 1970–71 Ali Dartanel 
 1970–71 Rafet Tavaslioglu 
 1971–72 Turan Bahadir 
 1971–72 Halil Narin 
 1972–73 Ali Dartanel 
 1972–73 Ihsan Ölçer 
 1973–74 Necati Dalaman
 
 1974–75 Hasan Gönüllü 
 1975–76 Mehmet Sevil 
 1976–77 Ihsan Ölçer 
 1976–77 Yilmaz Kandemir 
 1976–78 Kemal Bagbaslioglu 
 1978–79 Samim Gök 
 1978–79 Nail Yildiz 
 1978–79 Samim Gök 
 1979–80 Nail Yildiz 
 1980–81 Mehmet Eskicioglu 
 1980–81 Nail Yildiz 
 1980–81 Selami Damgaci
 
 1981–84 Ahmet Dardar 
 1983–84 Ali Dartanel 
 1984–87 Ahmet Dardar 
 1986–90 Ali Baysal 
 1990–91 Ali Ipek 
 1991–93 Ahmet Dardar 
 1993–99 Ali Marim 
 1999–00 Selami Urhan 
 2000–03 Mustafa Baysal 
 2003–05 Zafer Katranci
 2005–10 Ali İpek
 2010–11 Mehmet Özsoy
 
 2010–11 Salih Amiroğlu
 2011 Hasan Kıbrıslıoğlu
 2011–12 Yurdal Duman  
 2012–13 Süleyman Urkay
 2013–14 Mehmet Özsoy
 2014–15 Hasan Kıbrıslıoğlu
 2015–16 Mustafa Şavluk
 2016–17 Süleyman Urkay
 2017–18 Mustafa Üstek
 2018– Ali Çetin

Källor

Externa länkar 
 Officiella webbplats
 Soccerway

Fotbollsklubbar i Turkiet
Schackklubbar i Turkiet
Sportklubbar bildade 1966
Akindji

Akıncı (i försvenskad stavning även akindji; turkisk plural: Akıncılar) var ett kavalleritruppslag inom det osmanska rikets militär. De utgjorde en av rikets första militärgrupper av äldre turkisk härkomst. De var kända för sin skicklighet med bågen, men kunde även strida stabilt under närstrid med hjälp av sadelns unika konstruktion. I och med krigsutvecklingen började kavalleriet så småningom använda sig av skjutvapen i form av pistoler och gevär.

Se även
Osmanska militären
 Spahi

Osmanska rikets militär
Rysk-turkiska kriget (1568–1570)

Rysk-turkiska kriget (1568–1570) lade grunden till början av flertal konflikter som kom att vara mellan det osmanska riket och det ryska imperiet. År 1556 erövrade Ivan den förskräcklige och hans väldiga ryska arméer Astrachankhanatet. Den dåvarande osmanske sultanen Selim II besvarade detta genom att anfalla Azov med en flotta. Detta misslyckandes dock, då flottan förintades av en väldig storm.  År 1570 bad Ivan IV om ett fredsfördrag med sultanen, vilket godkändes.

Källor
 Attila Weiszhár, Balázs Weiszhár: Lexicon of Wars, Athenaeum, Budapest 2004.

Ryska krig
Osmanska krig
Krig under 1500-talet
Karmosin

Karmosin (även karmosinrött, kermesrött, kermeskorn) kan beteckna både en färgnyans och ett rött färgämne som ursprungligen framställdes av kermeslus.

Färgord 
Förutom för färgämnet används "karmosin" också för djupröda kulörer alldeles oavsett hur de har framställts. Bland HTML-färgerna för bildskärmar (X11) finns en färg med det motsvarande engelska namnet crimson, dess koordinater visas i boxen till höger.

Färgämne 
Färgämnet karmosin framställdes ursprungligen av kermeslus (Coccus ilices, Kermes vermilio) som lever i medelhavsområdet på kermeseken. De dräktiga lushonorna lägges i ättika och torkas sedan till bruna, glänsande korn. I farmakopéerna kallas kermeskorn Grana kermes eller Grana alkermes. Numera kan karmosin även framställas syntetiskt.

Färgämnet har använts för textilfärgning och kosmetik sedan antiken och har också använts i färglacker för måleriet. Under 1400-talet användes det som ersättning för purpur. I Sverige har det använts sedan 1500-talet. Under 1600-talet minskade användningen till förmån för karmin, som istället framställs av den mexikanska koschenillsköldlusen.

Namnförväxlingar mellan karmosin/kermeskorn/kermeslus och karmin/koschenill/koschenillsköldlus har sedan det senare infördes till Europa varit mycket vanliga och begreppen används ofta som synonymer.

Karmosinfärgämnet är en så kallad antrakinon. I det internationella Colour Index har det beteckningarna C.I. Natural Red 3 (NR3) och C.I. 75460.

Namnet karmosinrött används också för azorubin, ett livsmedelsfärgämne som främst finns i godis. Färgen har E-nummer E122 och är ett azofärgämne.

Se även 
 Färgord

Källor 
NE – Karmosin/karmin
Shenet – Röda färgämnen

Noter

Externa länkar 

Färgord
Färgämnen och pigment
Djurprodukter
Växtfärgning
Antrakinonfärgämnen
Ingemar Dahlstrand

Ingemar Dahlstrand, född 30 januari 1932 i Tokyo, Japan, är svensk datalog och datapionjär som bland annat ledde utvecklingen av den första svenska Algol-kompilatorn. Hans föräldrar var direktör Karl-Åke Dahlstrand och Karin Johansson.

Han studerade matematik, fysik och mekanik vid Uppsala universitet där han tog  filosofisk ämbetsexamen 1955. Dahlstrand arbetade sedan först med Börje Langefors vid Saabs beräkningskontor i Linköping 1955-57. Därefter flyttade han till ADB-Institutet vid Chalmers i Göteborg där han var 1957-59. Dahlstrand utförde pionjärinsatser inom dataområdet när han ledde framtagandet av den första svenska kompilatorn för Algol 60 för den tidiga datorn Facit EDB vid Facit Electronics AB (Facit AB) i Göteborg 1959-64. Styrelseledamot i Svenska Samfundet för Informationsbehandling (SSI) sedan 1963.

Därefter blev han först systemchef vid Industridata AB i Göteborg 1964-66 och sedan distriktschef där 1966-68.

Dahlstrand flyttade till Lund där han var driftchef för Lunds datacentral för forskning och högre utbildning 1968-79. Denna datacentral inlemmades efterhand i Lunds universitet. Efter att Dahlstrand slutat som driftchef arbetade han kvar som programmerare 1980-85. Därefter var han adjunkt vid institutionen för datalogi och numerisk analys vid Lunds universitet 1985-97 fram till sin pensionering.

Efter Algol-kompilatorn fortsatte Ingemar Dahlstrand att engagera sig i standardisering kring programspråk för databehandling, främst olika versioner av Fortran.

Författare till boken "Software portability and standards" (1984). Förlag: Chichester, West Sussex, England: Ellis Horwood; New York: Halsted Press. , 0-85312-642-9.

Källor 
 Tidig programmering: Transkript av ett vittnesseminarium vid Tekniska museet i Stockholm, 16 mars 2006
 Lundensisk dator- och nätverkshistoria

Externa länkar 
 "To Sort Things Out", Ingemar Dahlstrands egen minnesberättelse (Tekniska museets IT-minnen)

Svenska dataloger
Personer verksamma vid Lunds universitet
Män
Födda 1932
Levande personer
We Own the Night

We Own The Night är en amerikansk thriller från 2007 skriven och regisserad av James Gray. I filmen ser vi Joaquin Phoenix i huvudrollen som Bobby Green, en manager på en nattklubb och bror till Joseph Grusinsky, en polis spelad av Mark Wahlberg. Eva Mendes spelar Bobbys flickvän Amada och Robert Duvall spelar Burt Grusinsky, poliskapten och far till de båda bröderna.

Filmen hade premiär den 9 oktober först i New York, USA och senare 12 oktober, 2007 i hela USA. I Sverige hade filmen först premiär på Stockholms filmfestival 21 november 2007 och senare 18 januari 2008 i hela Sverige.

Handling

Filmen utspelar sig mellan november 1988 och april 1989. Bobby Green (Joaquin Phoenix) är manager på en nattklubb i Brighton Beach i Brooklyn, New York, ledd av den ryska gangstern och knarkkungen Vadim Nehzhinski (Alex Veadov). Han har vänt sin släkt ryggen, som består av sin bror Joseph (Mark Wahlberg) och fadern Burt (Robert Duvall) för att tillbringa sin tid mer med sin flickvän Amada (Eva Mendes). När en polisstyrka, ledd av hans bror Joseph "Joe" Grusinsky bryter sig in i nattklubben för att försöka sätta fast Vadim vägrar Bobby att samarbeta med dem.

Polisen misslyckas med att gripa Vadim, som bestämmer sig för att mörda Joseph. Attentat misslyckas och Joseph överlever. Bobby besöker sin bror i sjukhuset och bestämmer sig för att försöka hjälpa polisen att sätta fast Vadim.

Vid en biljakt blir Burt mördad. Då bestämmer sig Bobby att söka till polisen och tillsammans med sin bror sätta dit Vadim en gång för alla.

Rollista (i urval)

Mottagande 
Filmen har fått blandande recensioner. Roger Ebert gav filmen 3 stjärnor av 5 och kallade filmen "en atmosfärisk, stark film med bra skådespeleri" På den amerikanska TV-showen Ebert & Roeper kritiserade Roeper att "filmen är nästan som en dålig parodi av en västernfilm". På Rotten Tomatoes har filmen fått 54%. Metacritic gav filmen betyget 59 av 100.

Aftonbladet gav filmen betyget 3 av 5 och kommenterade att filmen hade mer "drama än thriller". Även DNs filmkritiker Maaret Koskinen gav filmen betyget 3 av 5 och kommenterade att "handlingen var klassiskt uppbyggd".

Publiktillströmning 
Vid filmens första helg i USA och Kanada spelade filmen in totalt $10,8 miljoner i 2 362 biografer, vilket gjorde att filmen debuterade #3. Totalt har filmen spelat in $51 miljoner runt världen - $28,5 miljoner i USA och Kanada och $22,5 miljoner utomlands.

Källor

Externa länkar
Officiell Webbplats
 
We Own the Night på Rotten Tomatoes
We Own the Night på Metacritic

1988 på film
1989 på film
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Amerikanska filmer 2007
Brooklyn på film
New York på film
Filmer i regi av James Gray
Engelskspråkiga filmer
Ryskspråkiga filmer

pt:We Own the Night
Radikal skepticism

Radikal skepticism är en form av filosofisk skepticism som menar att kunskap är högst troligen omöjligt. Radikala skeptiker vidhåller att tvivel finns kring sanningshalten för varje tro och att säkerhet därför aldrig är rättfärdigat. Ett uppdrag inom epistemologin är att avgöra i vilken utsträckning man kan utmana radikal skepticism.

Flera forntida grekiska filosofer, inklusive Platon, Kratylos, Karneades, Arkesilaos, Ainesidemos, Pyrrhon och Sextus Empiricus, anses ha beskrivit teorier med radikal skepticism.

Inom nutidens filosofi är två representanter av radikal skepticism Michel de Montaigne (mest känd för sin skeptiska anmärkning Que sçay-je?, 'Vad vet jag?', på medelfranska; Que sais-je? på modern franska) och David Hume (särskilt som utlagt i A Treatise of Human Nature, bok 1: "Of the Understanding").

Eftersom radikal skepticism kan användas som invändning mot de flesta eller alla trosuppfattningar har många filosofer försökt tillbakavisa det. Exempelvis skrev Bertrand Russell: "Skepticism, trots att det är logiskt ofelbart, är psykologiskt omöjligt, och det finns ett element av tramsig oärlighet i alla filosofier som gör anspråk på att acceptera det."

Referenser 

Rörelser inom kunskapsteori
Rörelser inom antikens filosofi
Louis-d'or

Louis-d'or, (fr. "Ludvig av guld", även kallad "lusidor", pl. "lusidorer") , var en fransk myntenhet i guld som introducerades under Ludvig XIII 1640 med den spanska pistolen som förebild.

En Louis-d'or motsvarade 1640 10 livres och präglades till 1794 och motsvarade då 24 livres. Finvikten var fram till 1709 6,02 gram guld, därefter fram till 1785 oftast 7,28 gram, därefter 6,80 gram. Även halv- och fjärdedelslusidorer präglades.

Denna myntenhet användes fram till 1803 då den ersattes av Napoléon, ett nytt guldmynt med valören tjugo franc, namngiven efter förste konsul Napoleon Bonaparte.

Efter att monarkin återinsatts 1815 utgavs nya guldmynt med kung Ludvig XVIII:s avbild. Dock utan att återinföra Louis-d'or som myntenhet utan till valören tjugo franc, varför dessa tillsammans med övriga tjugo francs guldmynt sorteras tillsammans med "Napoléon".

Noter 

Guldmynt
Frankrikes ekonomiska historia
Frank Marino (regissör)

Frank Marino är en regissör och manusförfattare. Han har bland annat gjort de animerade TV-serierna Nicke Nyfiken, Drawn Together och As Told by Ginger.

Externa länkar

Amerikanska animatörer
Amerikanska manusförfattare
Män
Levande personer
Volvo B10TL

Volvo B10TL, även kallad Volvo Super Olympian, är en treaxlad dubbeldäckad Volvobuss med lågt golv och tvärställd motor, byggd för att ersätta den äldre Volvo Olympian med normalgolv. När chassit släpptes 1998 byggdes det i Volvofabriken i Irvine, Skottland. När den fabriken stängdes i mitten på 2000 flyttades tillverkningen till Wrocław i Polen. Tillverkningen av B10TL avslutades helt 2004. Ersättaren blev en treaxlad version av Volvo B9TL.

B10TL
Busschassin
Bakhjulsdrivna fordon
Gunnar Sparr

Gunnar Sparr, född 1942 i Karlskoga, är en svensk matematiker.

Sparr är  professor emeritus i matematik vid Lunds tekniska högskola. Han disputerade 1972 vid Lunds universitet med avhandlingen Interpolations of Several Banach Spaces under Jaak Peetres handledning. 

Under 1990- och 2000-talet har Sparr främst arbetat med tillämpad matematik, närmare bestämt bildanalys och datorseende. Han har varit en nyckelperson i upprättandet av forskningsgruppen The Mathematical Imaging Group som under 00-talet var den största forskningsgruppen vid Matematikcentrum vid Lunds universitet.

Enligt Mathematics Genealogy Project har Sparr handlett 13 doktorander vid Lunds tekniska högskola. Flertalet av dessa fortsatte sin forskning inom bildanalys och datorseende vid Lunds tekniska högskola och Malmö högskola.

Sparr är författare till böckerna Linjär algebra och Kontinuerliga system som utkommit i flera upplagor. Linjär algebra behandlar de grundläggande momenten inom linjär algebra: linjära ekvationssystem, vektorer, matriser, determinanter och egenvärden. Kontinuerliga system behandlar områden inom Partiell differentialekvation, Fourierserier, Hilbertrum, Distribution samt tar upp några speciella funktioner som Gammafunktionen och Besselfunktionen.

2011 belönades Sparr med Engeströmska medaljen från Kungliga Fysiografiska Sällskapet.

Bibliografi (urval) 
 1982 – 
 1984 –

Referenser

Externa länkar
Gunnar Sparrs profil på Lunds universitets webbplats.

Svenska professorer i matematik
Personer verksamma vid Lunds tekniska högskola
Matematiker under 1900-talet
Matematiker under 2000-talet
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Personer från Karlskoga
Födda 1942
Levande personer
Män
Freddy Van Oystaeyen

Freddy Van Oystaeyen (smeknamn: Fred), född 1947, bosatt i Wilrijk i Antwerpen i Belgien, är professor i matematik vid Universiteit Antwerpen . Han disputerade 1972 vid Vrije Universiteit Amsterdam i Nederländerna.

Under sin tid som professor har Van Oystaeyen handlett 23 doktorander , varav ett stort antal sedermera blivit professorer runt om i Belgien. Bland de mest framstående och internationellt välkända kan nämnas: Michel Van den Bergh, Lieven Le Bruyn, Stefaan Caenepeel och Eric Jespers.

Van Oystaeyens forskningsområde är icke-kommutativ algebra och geometri och ett återkommande tema inom hans arbeten är graderade ringar. Under sin karriär som matematiker har han publicerat över 240 forskningsartiklar och skrivit fler än 15 böcker.

Van Oystaeyen är känd för att vara en stor bluesälskare och anses ha en av Belgiens största skivsamlingar av bluesskivor.

Referenser

Noter 

Belgiska matematiker
Belgiska professorer
Födda 1947
Levande personer
Män
Nysrotsväxter

Nysrotsväxter (Melanthiaceae) är en växtfamilj som omfattar  16 släkten med cirka 170  arter. Familjens medlemmar förekommer huvudsakligen i den norra temperarade zonen, men med arter så långt söderut som i Peru. De är fleråriga örter, ofta städsegröna.

Källor
Angiosperm Phylogeny Website

Liliales
Enhjärtbladiga växter
Ny Växtindex
Teresa av Jesus

Teresa av Jesus kan avse:

Teresa av Ávila (1515–1582), en spansk mystiker, karmelitnunna och ordensreformator
Teresa de Los Andes (1900–1920), en chilensk karmelitnunna
Mo, Åmåls kommun

Mo är kyrkbyn i Mo socken i norra delen av Åmåls kommun, några km norr om Kasenberg och Åmål. Vid folkräkningen år 2005 förlorade Mo sin status som småort eftersom befolkningen då var mindre än 50 personer. 

Mo kyrka ligger här.

Referenser 

Orter i Åmåls kommun
Tidigare småorter i Sverige
MonaOS

MonaOS är ett fritt operativsystem lämpat för utbildning.

MonaOS är ett nytt enkelt operativsystem med öppen källkod släppt under MIT-licens.

Externa länkar 
MonaOS hemsida

Operativsystem
Avreglering

Avreglering innebär att samhället minskar styrningen av ekonomiska eller andra aktiviteter, vanligen genom att avskaffa olika begränsningar i lagstiftning och normer. Ibland innebär avregleringen omreglering, då viss reglering fortfarande anses behövas. Avreglering kan inbegripa privatisering.

Exempel på avreglering är friare öppettider, minskad reglering av kapitalströmmar över statsgränserna, färre krav på produkter – eller på att testa dem innan saluförande (t.ex. elapparater, importerade livsmedel) – och avskaffande av licenskrav för taxiföretagare och -chaufförer.

Om avregleringen innebär att en verksamhet som tidigare var ett statligt monopol konkurrensutsätts genom avreglering är det vanligt att man omvandlar den statliga aktören till ett eller flera bolag, och eventuellt säljer dessa till privata aktörer; det vore i många fall svårt att konkurrera med en stark statlig aktör.

Avreglering är motsatsen till reglering.

Förvaltning
Liberal demokrati

Liberal demokrati är en statsvetenskaplig term som ibland likställs med den konstitutionella demokratin, ett styrelseskick med representativ demokrati där de folkvaldas politiska makt regleras i grundlagar och lagar och därmed står under rättsväsendet. I begreppet liberal demokrati ingår ofta att grundlagar garanterar individens fri- och rättigheter och reglerar majoritetens makt över minoriteters civila rättigheter.

Rättigheter i grundlagar (även: konstitutioner) inkluderar vanligen rätt till rättssäkerhet, privatliv, egendom och även likhet inför lagen, samt yttrandefrihet, mötesfrihet  och religionsfrihet. Ibland återfinns dessa rättigheter i andra lagar, som de anglosaxiska Statutory law och Case law.

I liberala demokratier strävar politiker ofta efter tolerans och pluralism. Olika sociala och politiska synsätt tillåts samexistera och konkurrera om den politiska makten, som tilldelas olika grupperingar (partier) i allmänna val. 

Termen "liberal" i "liberal demokrati" antyder inte att statsskicket i en sådan demokrati behöver följa den politiska ideologin liberalism. En liberal demokrati kan vara socialistisk, konservativ eller hänförd till andra demokratiska ideologier. Termen liberal demokrati anspelar ofta på rättsligt skydd för medborgerliga rättigheter.  

En liberal demokrati kan formas som en konstitutionell republik eller en konstitutionell monarki.

Ibland impliceras strävan efter en mer jämlik resursfördelning i samhället som ett ideal som är inbegripet i eller nära förknippat med liberal demokrati. Jämlikhet är liksom andra politiska värdeord, t.ex. rättvisa, jämställdhet och mångfald, mycket mångtydigt.

Marxistisk kritik 
Borgerlig demokrati är en marxistisk term för en typ av politiskt system ("överbyggnad") i kapitalistiska samhällen. Termen syftar till att peka på hur demokratin är demokrati enbart för minoriteten, och således inte är demokrati utan snarare ett elitstyre.

Detta på grund av att liberal demokrati fullständigt saknar ekonomisk demokrati.

Karl Marx ansåg att den borgerliga demokratin egentligen är en skendemokrati där borgarklassen har den faktiska makten över folket.Jämfört med det tidigare feodalsamhället betraktar marxismen dock borgerlig demokrati som ett historiskt framsteg.

Se även
Republikanism
Demokrati
Elitteorin

Referenser

Noter

Källor
Lenin: "Staten och revolutionen", 1917.
Demokrati
Liberalism
Svärdslukning

Svärdslukning är färdigheten att sticka ner svärd eller andra avlånga föremål genom svalget ner i matstrupen.

Det är en farlig sysselsättning med hög skaderisk.

Referenser

Externa länkar 
 
 Sward swallowers association international

Varieté
Cirkus
Sjösättning

Sjösättning är när ett fartyg sätts, eller går, i sjön efter nybyggnation, reparation eller (vinter)förvaring på land. Sjösättningen är omgärdad av traditioner, och det är vanligt att båten döps vid första sjösättningen.

Fartyg byggs på stapelbädd, en betong- eller stålkonstruktion som är klädd med trä i fartygets längdriktning. Mot fartyget är fästa skrån efter skrovets form som har motsvarande längsgående trä. Emellan träet ligger oftast fårtalg för att få glid vid sjösättningen, (stapelavlöpningen). 

Mindre fartyg och båtar sjösätts med slipvagn, lyftkran eller slamkrypare. Små båtar som transporteras på trailer sjösätts via en sjösättningsramp.

Se även
Torrsättning
Torrdocka
Sjösättningsramp
Stapelbädd

Sjöfart
Skrinda

En skrinda är en vagn med två hjulaxlar.
I dag är barnskrindor vanligast. De är anpassade för att en vuxen ska kunna dra ett barn i dem. Det är en synonym till hövagn, och kan också vara stora, för att frakta hö.

Externa länkar

Fordon
Kuff

Kuff är en slags ballong fylld med luft eller vätska. Kuffen på en endotrachealtub har till uppgift att sluta tätt mot luftstrupen. Kuffen på en urinkateter har till främsta uppgift att hålla katetern kvar i urinblåsan.

Medicinsk utrustning