kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Elizabeth av Storbritannien

Prinsessan Elizabeth Caroline av Storbritannien född 1741 på Norfolk House, Westminster, död 4 september 1759 på Kew Palace, Surrey, var en brittisk prinsessa, dotter till den brittiske tronföljaren prins Fredrik Ludvig av Wales och Augusta av Sachsen-Gotha.

Biografi
Elizabeth led av en sådan dålig hälsa att hon vid åtta års ålder inte hade fått lära sig varken läsa eller skriva, och hon var möjligen också missbildad. Det finns mycket få uppgifter om hennes liv, men 1749, vid åtta års ålder, medverkade hon vid en amatörpjäs med sina syskon. Hon kunde inte läsa och inte heller stå upp ordentligt, men hon lärde sig replikerna genom att lyssna på de andra, och hon stod på scenen genom att stödja sig längs väggen. 

Hon avled i en Inflammatorisk tarmsjukdom.

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1741
Avlidna 1759
Brittiska prinsessor
Kvinnor
Population 436

Population 436 är en amerikansk dramathriller från 2006 i regi av Michelle MacLaren. Huvudrollerna spelas av Jeremy Sisto, Fred Durst och Charlotte Sullivan.

Handling 
Steve Kady (Jeremy Sisto) får i uppdrag av USA:s statistikbyrå att undersöka den till synes idylliska småstaden Rockwell Falls, som sedan 1860 haft exakt 436 invånare. Kady får logi på en gård, där den unga, sköna Courtney Lovett (Charlotte Sullivan) bor med sin mor.

Om filmen 
Filmen spelades in i bland annat Roseisle i södra Manitoba i Kanada.

Rollista i urval 
 Jeremy Sisto – Steve Kady
 Fred Durst – polisman Bobby Caine
 Charlotte Sullivan – Courtney Lovett
 Leigh Enns – Kathy Most
 Monica Parker – Belma

Externa länkar 

Amerikanska dramafilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Filmer 2006
Odensala landskommun

Odensala landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Odensala socken i Ärlinghundra härad i Uppland. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Märsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun.

Politik

Mandatfördelning i Odensala landskommun 1942-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sigtuna kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Husby-Ärlinghundra församling

Husby-Ärlinghundra församling är en församling i Märsta pastorat i Upplands södra kontrakt i Uppsala stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Sigtuna kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) ändrades namnet officiellt från Husby församling till Husby-Ärlinghundra församling. Bruket av namnet Husby-Ärlinghundra hade dock förekommit redan innan ändringen.

Den 1 januari 1991 överfördes ett område med 175 personer till församlingen från Odensala församling.

1 januari 1998 utbröts Valsta församling samtidigt som Odensala församling införlivades.

Pastorat
Medeltiden till 1972: Annexförsamling i pastoratet Odensala och Husby-Ärlinghundra.
1972 till 1998: Annexförsamling i pastoratet Odensala, Husby-Ärlinghundra, Skepptuna, Lunda och Vidbo.
1998 till 2002: Moderförsamling i pastoratet Husby-Ärlinghundra, Norrsunda, Skepptuna och Valsta.
Från 2003: Församlingen ingår i Märsta pastorat.

Kyrkor 
 Husby-Ärlinghundra kyrka
 Märsta kyrka
 Odensala kyrka

Se även 
 Husby-Ärlinghundra socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats för Märsta pastorat

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Sigtuna kommun
Norrsunda församling

Norrsunda församling är en församling i Märsta pastorat i Upplands södra kontrakt i Uppsala stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Sigtuna kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.  

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1998 bilda pastorat med Skånela församling, före 1 oktober 1972 som annexförsamling, därefter som moderförsamling. År 1998 gick Skånela församling upp i Norrsunda församling. Församlingen var från 1998 till 2002 annexförsamling i pastoratet Husby-Ärlinghundra, Norrsunda, Skepptuna och Valsta för att därefter ingå i Märsta pastorat.

Kyrkor 
 Norrsunda kyrka
 Skånela kyrka

Se även 
 Norrsunda socken
 Skånela socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats för Märsta pastorat

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Sigtuna kommun
Norrsunda landskommun

Norrsunda landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Norrsunda socken i Ärlinghundra härad i Uppland. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Märsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sigtuna kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Skånela landskommun

Skånela landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Skånela socken i Seminghundra härad i Uppland. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Märsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sigtuna kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Vidbo landskommun

Vidbo landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Vidbo socken i Seminghundra härad i Uppland. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Skepptuna landskommun som upplöstes 1967 då denna del uppgick i Märsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sigtuna kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Lunda landskommun, Uppland

För landskommunen med detta namn i Södermanland, se Lunda landskommun, Södermanland.
Lunda landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Lunda socken i Seminghundra härad i Uppland. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Skepptuna landskommun som upplöstes 1967 då denna del uppgick i Märsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Indelningar i Sigtuna kommun 

Tidigare kommuner i Stockholms län
Marin Constantin

Marin Constantin, född 27 februari 1925 i Băneşti (tidigare Urlova), Prahova, död 1 januari 2011, var en rumänsk prisvinnande musiker, dirigent och kompositör. 1963 grundade han Madrigal Chamber Choir. Han var världskänd för sin expertis inom renässansmusik, samt barocka, gregorianska och traditionellt rumänska sånger. 1992 blev han utsedd till goodwill-ambassadör för Unesco.

Referenser 

Rumänska musiker under 1900-talet
Rumänska dirigenter
Rumänska kompositörer
Födda 1925
Avlidna 2011
Män
Haga församling, Uppsala stift

Haga församling var en församling i Uppsala stift och i Sigtuna kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2002 i Sigtuna församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen uppgick den 1 januari 2002 i Sigtuna församling.

Pastorat
Medeltiden: Församlingen utgjorde ett eget pastorat.
Från medeltiden till 1 maj 1920: Annexförsamling i pastoratet Vassunda och Haga.
1 maj 1920 till 1 januari 1962: Annexförsamling i pastoratet Sigtuna, Sankt Per, Sankt Olof, Haga, Vassunda.
1 januari 1962 till 1 januari 2002: Annexförsamling i pastoratet Sigtuna, Sankt Per, Sankt Olof, Haga.

Areal
Haga församling omfattade den 1 januari 1952 en areal av 18,73 km², varav 18,58 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade församlingen den 1 januari 1961 en areal av 19,06 km², varav 19,06 km² land.

Kyrkobyggnader
Haga kyrka

Se även
Haga socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Sigtuna kommun
Prospero Colonna

Prospero Colonna, född 1452 i Lanuvio, död 1523 i Milano, var en italiensk kondottiär av ätten Colonna. Han var farbror till Pompeo Colonna.

Colonna kämpade först för Karl VIII av Frankrike under dennes infall i Italien 1494-1495, övergick därefter till spanjorerna och fördrev tillsammans med Gonzalo Fernández de Córdoba y Aguilar fransmännen ur Italien. I påvlig och kejserlig tjänst besegrade han venetianarna i slaget vid Vicenza 1513 och fransmännen under vicomte Lautrec i slaget vid Bicocca 1522. Han intog Cremona och Genua, samt försvarade Milano mot Guillaume Gouffier de Bonnivet.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Födda 1452
Avlidna 1523
Män
Italienska militärer
Pompeo Colonna

Pompeo Colonna, född 12 maj 1479 i Rom, död 28 juni 1532 i Neapel, var en italiensk kardinal och ärkebiskop. Han var brorson till Prospero Colonna.

Colonna blev 1508 biskop av Rieti och 1517 kardinalpräst med Santi XII Apostoli som titelkyrka. År 1524 blev han kardinalpräst av San Lorenzo in Damaso. Efter att som ledare för Karl V:s anhängare i kardinalkollegiet ha gjort denne betydande tjänster utnämndes Colonna 1529 till vicekung i Neapel och blev 1531 ärkebiskop av Monreale.

Colonna var även en framstående skald; bland hans verk märks De laudibus mulierum, som skrevs för att hylla släktingen Vittoria Colonna.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar

Födda 1479
Avlidna 1532
Män
Italienska ärkebiskopar
Vicekungar
Colonna
Italienska kardinaler
Kardinalpräster av San Lorenzo in Damaso
Sydstatsengelska

Sydstatsengelska ( eller ) är en engelsk dialektgrupp som är en variant av amerikansk engelska, och talas i sydstaterna i USA.

Ordförråd

 y'all (sammandragning av you all): ni (personligt pronomen, andra person plural)

Engelska
Språk i USA
Marcantonio Colonna

Marcantonio Colonna, hertig av Paliano, född 26 februari 1535 i Lanuvio, Italien, och död 1 augusti 1584 i Medinaceli, Spanien, var en italiensk fältherre och amiral.

Som chef för den av påven Pius V och Venedig utrustade flottexpeditionen mot osmanerna, tillkämpade sig Colonna, som tidigare gjort sig berömd som landkrigare, i förening med den spanska flottan under Juan de Austria den lysande segern i slaget vid Lepanto 1571. Colonna trädde senare i Filip II av Spaniens tjänst och blev spansk vicekung på Sicilien.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar

Personer från Lanuvio
Födda 1535
Avlidna 1584
Män
Vicekungar
Italienska militärer
Italienska amiraler
Colonna
Ascanio Colonna

Ascanio Colonna di Paliano, född 8 augusti 1883 i Neapel, död 18 augusti 1971 i Rom, var en italiensk diplomat.

Colonna inträdde på den diplomatiska banan 1908, blev legationsråd i Köpenhamn 1922, i London och Madrid 1924, och var från 1926 italiensk minister i Stockholm.

Referenser

Webbkällor

Tryckta källor
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Italienska diplomater
Födda 1883
Avlidna 1971
Män
Personer från Neapel
Markims socken

Markims socken i Uppland ingick i Seminghundra härad, ingår sedan 1971 i Vallentuna kommun och motsvarar från 2016 Markims distrikt.

Socknens areal är 25,31 kvadratkilometer, varav 25,20 land. År 2000 fanns här 304 invånare. Sockenkyrkan Markims kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Markims socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Markims församling och för de borgerliga frågorna till Markims landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vallentuna landskommun som 1971 ombildades till Vallentuna kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vallentuna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Markim, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Seminghundra härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Hundra Härads kompani och Livregementets dragonkår, Livskvadronen, Livkompaniet.

Geografi
Markims socken ligger sydost om Arlanda.  Socknen har en central bördig slättbygd som omges av skogbeklädda moränmarker.

Fornlämningar
Från järnåldern finns 24 gravfält med stensträngar. Ett tiotal runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet skrev 1287 Markem innehåller förleden mark, '(större) skog'. Efterleden är hem här troligen i betydelsen 'bygd'.

Se även
Markims församling
Bergby kvarn

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Stockholms län, del 3 Hermes 1952 libris

Externa länkar
 

Socknar i Seminghundra härad

Indelningar i Vallentuna kommun
Orkesta socken

Orkesta socken i Uppland ingick i Seminghundra härad, ingår sedan 1971 i Vallentuna kommun och motsvarar från 2016 Orkesta distrikt.

Socknens areal är 22,35 kvadratkilometer, varav 21,72 land. År 2000 fanns här 1 075 invånare. Tätorten Lindholmen med Lindholmens gård, där man tror att Gustav Vasa föddes, samt sockenkyrkan Orkesta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Orkesta socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Orkesta församling och för de borgerliga frågorna till Orkesta landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vallentuna landskommun som 1971 ombildades till Vallentuna kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vallentuna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Orkesta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Seminghundra härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Hundra Härads kompani och Livregementets dragonkår, Livskvadronen, Livkompaniet.

Geografi
Orkesta socken ligger norr om Vallentuna. Socknen är en slättbygd som i norr är skogbevuxen.

Fornlämningar

Från järnåldern finns 38 gravfält. Tolv runstenar och en runhäll har påträffats.

Befolkningsutveckling

Namnet
Namnet skrevs 1344 Orkasta och är övertaget från en by. Förleden kan innehålla mansnamnet Orökia som betyder 'slarver. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

Se även
Orkesta församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Stockholms län, del 3 Hermes 1952 libris

Externa länkar

]

Socknar i Seminghundra härad

Indelningar i Vallentuna kommun
Frösunda socken

Frösunda socken i Uppland ingick i Seminghundra härad, ingår sedan 1971 i Vallentuna kommun och motsvarar från 2016 Frösunda distrikt.

Socknens areal är 42,21 kvadratkilometer, varav 41,74 land. År 2000 fanns här 562 invånare.  Sockenkyrkan Frösunda kyrka ligger i socknen.  

Inom socknen finns småorten Frösunda och strax norr om den finns en station på Roslagsbanan, öppnad 1885, i samband med Roslagsbanans invigning.

Administrativ historik
Frösunda socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Frösunda församling och för de borgerliga frågorna till Frösunda landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vallentuna landskommun som 1971 ombildades till Vallentuna kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vallentuna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Frösunda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Seminghundra härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Hundra Härads kompani och Livregementets dragonkår, Livskvadronen, Livkompaniet.

Geografi
Frösunda socken ligger norr om Vallentuna. Socknen har i öster dalgångbygder mellan markanta låga skogbeväxta höjder och är i väster en skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns över 40 gravfält och tre fornborgar. Sju runristningar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1291 Frösvndj är ett äldre namn på prästgården eller platsen där kyrkan byggdes. Förleden är frö, 'fruktbar, frodig'. Efterleden är sund här kanske med betydelsen 'kärrstråk' och syftande på Kyrkåns dalgång vid kyrkan.

Se även
Frösunda församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Stockholms län, del 3 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Vallentuna hembygdsförening
Frösunda hembygdsförening

Socknar i Seminghundra härad
Indelningar i Vallentuna kommun
La Roda

La Roda är en stad i Kastilien-La Mancha-regionen i den spanska provinsen Albacete.

Beskrivning 
La Roda är en viktig industristad, med drygt 16 000 invånare. Kyrkan i byn byggdes under 1400-talet och är La Rodas mest kända byggnad. Byn är även känd för en speciell slags kaka, som kallas Miguelitos de La Roda, vilken består av mjuk smördeg med krämig vaniljsåsliknande fyllning, täckt med florsocker.

Kända personer 
Tomás Navarro Tomás (1884-1979), filosof och lingvist.
Manuel Perucho (1948-), medicinsk forskare inom cancer, direktör på Instituto de Medicina Predictiva y Personalizada.
Guillermo García-López (1983-), tennisspelare.
Bruno Méndez (1990-), racerförare.

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats
Turismo de La Roda

Orter i Kastilien-La Mancha
Karl Johans förbundet

Karl Johans-förbundet (även Carl Johans-förbundet) är ett historiskt sällskap i Uppsala som grundades 1848 till minne av kung Karl XIV Johan.

Förbundet

Förbundet har en nära anknytning till Uppsala universitet och står under beskyddarskap av kung Carl XVI Gustaf. Drottning Silvia är förbundets främsta ledamot, medan Kronprinsessan Victoria, Prins Carl Philip och Prinsessan Madeleine är hedersledamöter. 

Förbundets ordförande sedan 2017 är fil. dr Henrik Edgren, han efterträdde professor Karin Caldwell. Tidigare ordförande omfattar professorn i historia Torkel Jansson (ordförande mellan 2007 och 2016) och landshövding Jan-Erik Wikström. 2012 ingick professor Torkel Jansson, greve Folke Bernadotte af Wisborg, fil. dr Hanna Östholm, direktör Lasse Skiöld, fil. dr Henrik Edgren, leg. läkare Carl Peter Wickström samt docent Ingrid Åberg i styrelsen. Henrik Edgren är även redaktör för Carl Johans förbundets handlingar, som utkommer vart 6:e år. Senaste utgåvan omfattade åren 2006–2012.

Historia
Förbundets första aktivitet var en hyllning till minnet av Karl XIV Johans dödsdag under ledning av Israel Hwasser den 8 mars 1848. Denna tillställning upprepades de följande åren och 1851 konstituerades ett fast sällskap med förbundets nuvarande namn. 1858 bildades en norsk avdelning i Kristiania av historikern Peter Andreas Munch, och tre år senare antog sällskapet sina första formella stadgar. Hwasser var förbundets ordförande fram till sin död 1860, samma år som sällskapet bekostade präglingen av ett minnesmynt.

1854 beställde förbundet en byst av Karl XIV Johan; bysten skapades av Bengt Erland Fogelberg och står i Carolinaparken i Uppsala. 1857 inrättades en fond som senare skulle användas till att belöna författare som hade skrivit om Karl XIV Johans historia och gärningar. Två hederspriser om 4 500 kr vardera till Oscar Alin och Yngvar Nielsen delades ut 1894.

1906 ombildades förbundet till följd av unionsupplösningen och den norska avdelningen upphörde. Förbundets nya stadgar fastslog att sällskapet "har till ändamål att hålla i vördnad och tacksamt erkännande minnet af hjältekonungen Karl XIV Johan" och med stöd av fonden "belöna förtjänstfulla arbeten öfver Nordens historia och utdela understöd åt däraf förtjänta män, som önska för samma ändamål göra forskningsresor som hafva Karl Johans person och tid eller Nordens historia efter 1809 till föremål".

Åren 1917-1921 var Gustaf Jacobson förbundets sekreterare.

Handlingar 
Carl Johans förbundets handlingar utges regelbundet sedan 1860-talet.

Referenser

Karl XIV Johan
Organisationer bildade 1851
Organisationer i Uppsala
Carl XVI Gustafs beskydd
Kronprinsessan Victorias beskydd
Prinsessan Madeleines beskydd
Akademier och lärda samfund
Eds socken, Uppland

Eds socken i Uppland ingick i Sollentuna härad. Huvuddelen av området ingår sedan 1971 i Upplands Väsby kommun och motsvarar från 2016 Eds distrikt. Ett område som bröts ut 1955, Stäket, ingår sedan 1971 i Järfälla kommun, från 2016 i Kallhälls distrikt.

Socknens areal är 43,50 kvadratkilometer, varav 41,52 land. 1947 fanns här 1 539 invånare.  Runsa slott, äldreboende Edsby slott, godsen Antuna och Bisslinge, en del av tätorten Upplands Väsby samt sockenkyrkan Eds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Eds socken omtalas i skriftliga handlingar första gången i ett odaterat brev från någon gång 1297-1305 ('in parrochia Edhi'). Eds kyrkas äldsta delar härstammar från mitten av 1100-talet eller kort därefter. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eds församling och för de borgerliga frågorna till Eds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Upplands-Väsby landskommun, som 1971 ombildades till Upplands-Väsby kommun. En mindre del överfördes 1955 till Järfälla landskommun.

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Ed, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sollentuna härad. De indelta soldaterna tillhörde Livregementets dragonkår, Livskvadronen, Livkompaniet. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi och natur
Eds socken ligger norr om Stockholm med Skarven och Stäksön i väster och kring Edssjön. Socknen är en skogsbygd med odlingsbygd vid Edssjön och i öster. En annan betydande insjö är Oxundasjön som delas med Hammarby socken i Upplands Väsby socken och Norrsunda socken i Sigtuna kommun.

Sättra gårds naturreservat är ett kommunalt naturreservat.

Sätesgårdar var Bisslinge herrgård, Runsa slott, Edsby slott, Antuna gård och Älvsunda herrgård.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett 20-tal gravfält med en skeppssättning samt en fornborg, Runsa fornborg. Cirka 15 runristningar har påträffats, bland dem  Upplands runinskrifter 117 som står utanför Älvsunda gårds huvudbyggnad.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade med någon variation från 514 1810 till 5 964 1990.

Namnet
Namnet (1000-talet Äidi) kommer från en bebyggelse, nutida Edsby säteri. Namnet Ed har ursprungligen syftat på landpassagen mellan Edssjön och Skarven.

Se även
Eds församling
Kyrkstigen i Ed

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Stockholms län, del 3 Hermes 1952 libris
 Dissertation

Externa länkar

Eds socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Upplands Väsby hembygdsförening

Socknar i Sollentuna härad
Indelningar i Upplands Väsby kommun
Hemsö landskommun

Hemsö landskommun var en tidigare kommun i Västernorrlands län. Kommunen, som i huvudsak omfattade ön Hemsön, saknade fast förbindelse.

Administrativ historik

Hemsö landskommun inrättades den 1 januari 1863 i Hemsö socken i Ångermanland  när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Kommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den uppgick i Säbrå landskommun. Sedan 1971 tillhör området den nuvarande Härnösands kommun.

Kommunvapen
Hemsö landskommun förde inte något vapen.

Se även
 Hemsö församling

Referenser

Fotnoter 

Indelningar i Härnösands kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Västernorrlands län
Christmas from the Heart

Christmas from the Heart är ett julalbum från 1998 av Kenny Rogers.

Översikt 
Albumet fick inte bra kritik. Kenny Rogers sjunger på några av låtarna, andra är tagna från en musikal med samma namn. Många blev besvikna, och vissa adult contemporary-versioner av de traditionella julsångerna sjungs av barn."

Låtlista 

 It's Just Not Christmas (Sandin, Smith-Cochran) [3:09]
 The Christmas Song (Torme, Wells) [2:49]
 My Favorite Things (Hammerstein, Rodgers) [2:42]
 White Christmas (Berlin) [2:57]
 Let It Snow! (Cahn, Styne) [2:07]
 O Come All Ye Faithful (Oakeley, Wade) [3:16]
 Hey Little Christmas Tree (Golden, Hartman, Rogers) [3:04]
 Merry Christmas (Golden, Hartman, Rogers) [1:44]
 Money Isn't What Really Matters (Golden, Hartman, Rogers) [2:30]
 Heroes (Golden, Hartman, Rogers) [2:20]
 I Wanna Be a Christmas Present (Golden, Hartman, Rogers) [2:20]
 The Ballerina Song (Golden, Hartman, Rogers) [3:50]
 Help Somebody Find Their Way (Golden, Hartman, Rogers) [2:20]
 If I Only Had Your Heart (Golden, Hartman, Rogers) [3:50]
 Mister Perfect (Golden, Hartman, Rogers) [2:35]
 I Promise You (Golden, Hartman, Rogers) [3:30]
 The Toy Shoppe (Golden, Hartman, Rogers) [3:10]
 Til the Season Comes Around Again (Goodrum, Jarvis) [3:53]

Nylansering
2008 återutgav skivmärket Koch albumet, då med sista spåret borttaget.

Referenser

Fotnoter 
 

Album av Kenny Rogers
Amerikanska julmusikalbum
Julmusikalbum 1998