Ulfsparre

Ulfsparre af Broxvik är en uradlig frälseätt vars äldste kände stamfader Påvel Tuvesson endast är nämnd vid ett enda tillfälle 1467 den sjunde dagen efter Sankt Mårtens dag - i Söderköping, Östergötland. Det nämns att han gav sin hustru som morgongåva "halfft annat hundrat svenska." Hans hustru var Elin Ragvaldsdotter (Fargalt) belagd 1463-1506. 

Deras son var häradshövdingen i Norra Vedbo härad i Norra Småland Måns Påfvelsson, som levde under slutet av 1400-talet och början av 1500-talet och var gift med Elin Larsdotter (Bölja från Västbo). Hans son Erik Månsson antog Ulfsparre-namnet och dennes sonsöner Erik Månsson Ulfsparre och Peder Göransson Ulfsparre, introducerades 1625 på Riddarhuset under nummer 9.

En annan gren, Ulfsparre till Hjortö, härstammade från Hjorted i Hjorteds socken och Gursten i Lofta socken, båda i Kalmar län, och kallades därför Hjortösläkten när den introducerades 1625 på nummer 112.

Hjortösläkten eller Ulfsparre till Hjortö utdog 1632; friherrliga ätten Ulfsparre af Broxvik nr 37, upphöjdes till friherrlig 1653, men utdog 1820; friherrliga ätten Ulfsparre nr 367, friherrlig 1817, utdog på svärdssidan 1865. Adliga ätten Ulfsparre af Broxvik nr 9 vilken introducerades 1625 fortlever. 

Vapen: samtliga grenar av ätten Ulfsparre har fört ett vapen med sparre över blad i blått fält.

Hjortösläkten

Hjortösläkten eller Ulfsparre till Hjortö bestod av Ivar Christersson Ulfsparre till Hjortö (1565-död före oktober 1632) vilken introducerades 1625 på nummer 112 och närvarade vid 1627 års riksdag. Hovjunkare hos hertig Karl av Södermanland 1587. Slottsfogde på Borgholm och Öland 1597-1598. Avsatt av konung Sigismund. Ståthållare på Borgholms slott 1600–1603. Ståthållare på Pernau 1604. Hövitsman över K.M:ts drabanter 1609. I slottsloven på Kalmar s.å. Hovmästare hos hertig Karl Filip 1611. Fältproviantmästare samma år. Ståthållare i Nöteborgs län 1614. Avsked därifrån 1618. Ståthållare på Kalmar slott 1621. I slottsloven på Borgholms slott 1622 och åter ståthållare på Kalmar 1623.

Han var son till Christer Larsson Ulfsparre till Hjortö (1530- ca 1580) och Christina Ulfsdotter Soop. Gift med Anna Eriksdotter Sabelstierna. Han avled före oktober 1632, och slöt själv sin ätt på svärdssidan.

Ulfsparre av Broxvik

En ättemedlem riksrådet Åke Ulfsparre, favorit hos drottning Kristina, upphöjdes – liksom sin farbroders sonson, landshövdingen, överste Göran Ulfsparre – i friherrligt stånd 1654 under nr 37 på Riddarhuset, ätten numera utdöd.

Fabian Ulfsparre var landshövding i Södermanlands län 1806–1815.

Generalmajoren Erik Ulfsparre upphöjdes i friherrligt stånd enligt 37 § 1809 års regeringsform, innebärande att endast huvudmannen innehar friherrlig värdighet, den 4 juli 1817 på Stockholms slott av Karl XIII, men friherrebrevet underskrevs av Karl XIV Johan, och introducerades 1818 med namnet Ulfsparre under nr 367. 

Erik Georg Ulfsparre slöt sin ätt den 17 april 1865. 

Adliga ätten Ulfsparre af Broxvik nr 9 fortlever.

Personer med efternamnet Ulfsparre

 Anna Christina Ulfsparre (1933–2010), historiker, arkivarie och professor
 Carl Gustaf Ulfsparre (1780–1852), kammarherre, målare och tecknare
 Erik Ulfsparre af Broxvik (död 1633), häradshövding
 Eric Georg Ulfsparre (1776–1865), militär
 Erik Jöransson Ulfsparre (1577–1631), hovman och ämbetsman
 Fabian Ulfsparre (1767–1842), ämbetsman
 Georg Ulfsparre af Broxvik (1790–1866), ämbetsman och memoarförfattare
 Gustaf Ulfsparre (1819–1907) kammarherre och riksdagsman
 Göran Eriksson (Ulfsparre) (1544–1612), ämbetsman
 Göran Eriksson Ulfsparre (1617–1656), friherre och militär
 Hans Eriksson (Ulfsparre) (mitten av 1500-talet–1616), riksråd
 Hedvig Ulfsparre (1877–1963), husfru, samlare och donator
 Johan Ulfsparre (slutet av 1500-talet- före 1655), rikstygmästare och ståthållare
 John Ulfsparre (1872–1953), militär
 Patrik Ulfsparre (född 1966), fotbollsspelare
 Sigge Ulfsparre (1788–1864). militär, målare och tecknare
 Sigge Bogislaus Ulfsparre (1828–1892), militär, skulptör, målare och tecknare
 Åke Ulfsparre (1597–1657), friherre, militär och riksråd

Litteratur och källor

 .F.U.Wrangel och Otto Bergström, Svenska adelns ättartaflor del II, 1900. 3.Jan Raneke, Svensk adelsheraldik, 1990.

Medeltida svenska ätter
Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter