kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Calypso (seriefigur)

Calypso är en fiktiv karaktär i serien om Spindelmannen.

Bakgrund 
Calypso var från början dr. Calypso Ezili, fru till Kraven the Hunter, när hon skulle hjälpa sin man att bli normal igen blev hon dödligt sårad och tog ett läkemedel som skulle hjälpa henne, men även förvandla henne till den onde häxmästaren Calypso. När hon blev till Calypso dödade hon sin man och fylldes av hans krafter, därmed blev hon Witch Woman. McFarlane hjälpte henne sedan att få ännu bättre krafter genom att offra sin egen systers liv, därmed blev hon till varelsen Witch som alltid dras till och sprider ont.

När hon åkte till New York med syftet att göra det till ett ondskans nästa försökte Spindelmannen stoppa henne på en kyrkogård. Det hela ledde till att Spindelmannen som är fysiskt överlägsen henne lyckades spinna in Witch i ett spindelnät, men när han vunnit och skulle prata med sin motståndare använde Witch sina kunskaper i svart magi och frammanade i hemlighet fem zombies bakom Spindelmannen, som inte märkte något eftersom hans spindelsinne inte kunde varna honom för faran. Fyra av de fem zombierna kastade sig över Spindelmannen och brottade ner honom medan den femte befriade Witch som tittade på medan hennes zombies tryckte upp Spindelmannen mot en gravsten och kedjade fast honom. När han var fullständigt fastkedjad vid gravstenen gav hon honom en hård spark mot huvudet och lämnade honom sedan vid graven där han blev befriad följande morgon av en kyrkovaktmästare.

De mötes senare en andra gång då Calypso överraskades av Spindelmannen och dog av en olyckshändelse, men hon har återvänt till de levandes värld med hjälp av svart magi.

Vänner 
Zombie

Fiender 
Spindelmannen

Egenskaper 
Kan hypnotisera och kasta trollformler.

Krafter 
Framkalla zombies, teleportera sig, "styra" djur och neutralisera eller manipulera Spindelmannens spindelsinne

Vapen 
Spjut, armborst och blåsrör med giftpilar

Seriefigurer i Marvels universum
Superskurkar
Spindelmannen
Harvardsystemet

Harvardsystemet (eng. parenthetic referencing) är en icke enhetlig standard för hur man anger källor inom parentes, och tillämpas i många akademiska texter. Harvardsystemet användes vid Harvard University första gången 1881.
En referensapparat enligt Harvardsystemet består av texthänvisningar och referens- eller källförteckning. Texthänvisningen består i allmänhet av en parentes med författarens efternamn och verkets utgivningsår samt eventuellt sidnummer (Guide till Harvardsystemet, 2013). I brist på person angavs den här referensen med dokumenttitel.

Texthänvisningarnas utformning varierar beroende på vilket undersystem (APA, ACS, MLA etc.) som används. Vissa av reglerna är alltid strikta medan andra varierar mellan publikationer och institutioner beroende på traditioner och dokumentmallar. Varianten (författare årtal) eller (författare, årtal) är vanligt förekommande för källhänvisningar inom samhällsvetenskap, naturvetenskap och teknik, och rekommenderas av American Psychiatric Association (APA) och American Chemical Society (ACS). Varianten (författare, titel) eller (författare, sidnummer) är vanligt förekommande inom humaniora, och rekommenderas av Modern Language Association (MLA).

Ett exempel där en text av T. Thurén används som källa:
Det finns två syften med att i fotnonter ange belägg och hänvisa till källor m.m.. Det ena är för att inte ta åt sig äran åt något som andra har skrivit och därmed bli anklagad och kanske fälld för plagiat. Det andra är för att kunna spåra fel, förutsättningar m.m., vilket är viktigt ur ett källkritiskt perspektiv (Thurén, 2003). Läsaren skall själv kunna kontrollera exakt vad författaren byggt framställningen på och därmed bedöma slutsatsernas bärighet. En texthänvisning med tillhörande referens skall alltså innehålla så mycket information och vara så tydlig att man kan hitta originalkällan.

Texthänvisningens syfte är att peka till den fullständiga referensen. Referenser samlas vanligen i en källförteckning sist i texten och består av information som möjliggör en eftersökning av källan. I källförteckningen skrivs referenserna efter modellen: 
Efternamn, Initial . Utgivningsår. "Artikeltitel", Tidskriftsnamn, utgivningsort, förlag/organisation, volym/utgåva nummer, ISBN.
Efternamn, Initial . Utgivningsår. Boktitel, utgivningsort, förlag/organisation, volym/utgåva/rapport nummer, ISBN.
Exemplet ovan där hänvisningen är (Thurén, 2003) följs av källan nedan:
Thurén, T. (2003). Sant eller falskt? Metoder i källkritik, KBM:s utbildningsserie 2003:7, Stockholm: Krisberedskapsmyndigheten

På senare år har ISBN-nummer och utgivningsort börjat ses som överskottsinformation och kan därför utelämnas i de flesta enklare texter.

Se även
Oxfordsystemet (Källhänvisning med fotnot, till exempel 1 för källa nummer 1 i källförteckningen.)
Vancouversystemet (Källhänvisning med siffra inom hakparentes, till exempel [1] för källa nummer 1.)

Källor
Guide till Harvardsystemet, 2013, Högskolan i Borås

Noter

Typografi
Academica
Vetenskaplig journalistik
Referens
Hassan Moussa

Schejk Hassan Moussa var år 2004 imam vid Stockholms moské där han predikade på arabiska, ordförande i Sveriges imamråd, vice ordförande i det Svenska Fatwarådet (2010) och satt i styrelsen för Europeiska Fatwarådet (2010).

I september 2005 gick Moussa ut i en artikel i Expressen där han vittnade om hur han blivit mordhotad av radikala islamister sedan han i en predikan fördömt terrordåden i London den 7 juli samma år.

Den 14 december 2010 uttalade Moussa en fatwa med anledning av självmordsbombaren i Stockholm några dagar tidigare. Hassan Moussa säger i sin fatwa att inte bara det självmordsbombaren gjorde är oacceptabelt, utan även att hylla det som han har gjort. "Det är förbjudet att godkänna det som har hänt eller försöka rättfärdiga det. De som accepterar det eller rättfärdigar detta är lika skyldiga som gärningsmannen själv."

Källor

Noter

Externa länkar 

Svenska imamer
Personer inom islam i Sverige
Islamister
Födelseår saknas
Levande personer
Män
Fornåsa församling

Fornåsa församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ingår i Borensbergs pastorat och ligger i Motala kommun i Östergötlands län. Församlingen utökades 2008.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, var därefter till 2008 moderförsamling i pastoratet Fornåsa och Lönsås som mellan 1 maj 1928 och 1962 utökades med Skeppsås och Älvestads församlingar, utökades 1962 med Asks  och Ekebyborna församlingar samt från 1974 åter med Älvestads församling. Den 1 januari 2008 uppgick pastoratets församlingar: Asks församling, Ekebyborna församling, Lönsås församling och Älvestads församling i Fornåsa församling. Från 2014 ingår församlingen i Borensbergs pastorat.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar. Prästbostaden låg vid Fornåsa kyrka.

Organister och klockare

Körverksamhet
1952 bildade kantorn Sven Carlsvärd kören Fornåsa kyrkokören. När kantor Ulla-Maja Strand tog över, bytte den namn till Vox Humana.

Se även
Fornåsa socken

Kyrkobyggnader
Älvestads kyrka
Fornåsa kyrka
Lönsås kyrka
Asks kyrka
Ekebyborna kyrka

Referenser

Externa länkar
Fornåsa pastorat

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Motala kommun
Lönsås församling

Lönsås församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Motala kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

Församlingskyrka var Lönsås kyrka.

Administrativ historik 

Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, var därefter till 2008 annexförsamling i pastoratet Fornåsa och Lönsås som mellan 1 maj 1928 och 1962 utökades med Skeppsås församling och Älvestads församling, 1962 utökades med Asks församling  och Ekebyborna församling samt från 1974 åter med Älvestads församling. Den 1 januari 2008 uppgick församlingen i Fornåsa församling. 

Församlingskod var 058310.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar.

Komministrar
Lista över komministrar.

Klockare, kantor och organister

Se även
Lönsås socken

Referenser

Indelningar i Motala kommun
Historiska församlingar i Linköpings stift
Ekebyborna församling

Ekebyborna församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i  Motala kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

Församlingskyrka är Ekebyborna kyrka.

Administrativ historik 

Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1922 omväxlande moderförsamling i pastoratet Ekebyborna och Ask (–1558, 1578–1601, 1699–1922) och utgjorde ett eget pastorat (1558–1578, 1601–1699). Från 1 maj 1922 till 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Varv och Styra, Ekebyborna och Ask. Från 1962 till 2008 var den annexförsamling i pastoratet Fornåsa, Lönsås, Ekebyborna och Ask som 1974 utökades med Älvestads församling. Den 1 januari 2008 uppgick församlingen i Fornåsa församling. 

Församlingskod var 058311.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar i Ekebyborna pastorat. Prästbostaden Nässja låg 4 kilometer från Österstads järnvägsstation.

Organister och klockare

Se även
Ekebyborna socken

Referenser

Indelningar i Motala kommun
Historiska församlingar i Linköpings stift
Älvestads församling

Älvestads församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Motala kommun i Östergötlands län. Församlingen uppgick 2008 i Fornåsa församling.

Församlingskyrka var Älvestads kyrka.

Administrativ historik 

Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, var därefter till 1 maj 1928 annexförsamling i pastoratet Skeppsås och Älvestad. Församlingen var mellan 1 maj 1928 och 1962 annexförsamling i pastoratet Fornåsa, Lönsås, Skeppsås och Älvestad. Från 1962 till 1974 var den annexförsamling i pastoratet Normlösa, Vallerstad, Skeppsås och Älvestad samt från 1974 till 2008 annexförsamling i pastoratet Fornåsa, Lönsås, Ekebyborna, Ask och Älvestad. Den 1 januari 2008 uppgick församlingen i Fornåsa församling. 

Församlingskod var 058308.

Kyrkoherdar

Komministrar
Lista över komministrar.

Klockare och organister

Se även
Älvestads socken

Referenser

Indelningar i Motala kommun
Historiska församlingar i Linköpings stift
Pipranka

Pipranka (Aristolochia macrophylla) art i familjen piprankeväxter och förekommer naturligt i Nordamerika, från sydöstra Kanada till Appalacherna. Arten är en vanlig trädgårdsväxt i Sverige och en av de härdigaste i släktet.

Externa länkar

Svensk Kulturväxtdatabas • Svensk Kulturväxtdatabas
International Plant Names Index • International Plant Names Index
Botanica •  (engelsk) •  (svensk)

Piprankeväxter
Pi Växtindex
Islamiska förbundet i Stockholm

Islamiska förbundet i Stockholm, IFS, är en islamisk organisation i Stockholm som bland annat driver Stockholms moské. Organisationen grundades 1981 och är medlem i Islamiska förbundet i Sverige, med vilket den också delar postadress. IFS är medlem i riksorganisation Förenade islamiska församlingar i Sverige, FIFS och erhåller stadsbidrag via Myndigheten för stöd till trossamfund, SST.  IFS tar emot den största andelen pengar från FIFS, ca 25% av totala summan FIFS fick 2011. Forskare i interreligiösa relationer vid Lunds universitet Sameh Egyptson ifrågasätter antal medlemmar som IFS lämnar till SST. I årsredovisningen från 2011 (innan Skatteverket började samla in medlemsavgifter via skattsedeln 2016) kan man se att det totala beloppet för medlemsavgifter för IFS anges till 4 450 kronor medan man anger antalet medlemmar till 8 500 som underlag för bidrag från SST. År 2020 rapporterade FIFS till Skatteverket att deras antal medlemmar 8711.

Referenser

Se även 
 Islamiska förbundet i Botkyrka
 Islamiska förbundet i Järva

Islam i Stockholm
Islamiska förbundet i Sverige
Organisationer bildade 1981
Fjällarnika

Fjällarnika (Arnica angustifolia) är art i familjen korgblommiga växter. Det en liten växt med gula blommor som växer i fjällen. Den är släkt med slåttergubbe.

Externa länkar
Den virtuella floran

Korgblommiga växter
Fj Växtindex
Fältmalört

Fältmalört (Artemisia campestris) är en flerårig ört i släktet malörter och familjen korgblommiga växter. Den beskrevs först av Carl von Linné.

Beskrivning 
Fältmalört är en flerårig ört med rödbruna, kala och förgrenade stjälkar, antingen nedliggande eller uppstående, omkring 20–40 centimeter höga. Den har djupt parflikiga blad med tunna flikar. Blomkorgarna är små och föga iögonfallande, med bruna blommor. Blomningen sker under sommaren och hösten.

Utbredning 
Fältmalörten återfinns på stora delar av norra halvklotet, från Nordamerika till Europa, Nordafrika och Asien. I Sverige är den allmän på Öland och Gotland och återfinns annars framför allt i Götalands och Svealands kalkrika slättbygder, men det finns enstaka lokaler även längre norrut längs kusten.

Habitat 
Fältmalörten är kalkgynnad och förekommer på torra, sandiga och grusiga platser, såsom örtrika torrängar. Den är värmeälskande och växer gärna på platser där övrig vegetation är svagt utvecklad, som i bar sand eller i klippskrevor på sydsidan av berg, samt i vägkanter och på banvallar.

Underarter 
Fältmalört har 13 nu gällande underarter. Av dessa förekommer nominatformen samt A. campestris subsp. bottnica (bottnisk malört) i Sverige.
Artemisia campestris subsp. alpina (DC.) Arcang.
Artemisia campestris subsp. borealis (Pall.) H.M.Hall & Clem.
Artemisia campestris subsp. bottnica Lundstr. ex Kindb.
Artemisia campestris subsp. campestrisArtemisia campestris subsp. canadensis (Michx.) ScogganArtemisia campestris subsp. caudata (Michx.) H.M.Hall & Clem.Artemisia campestris subsp. cinerea Le Houér.Artemisia campestris subsp. glutinosa (Gay ex Bess.) Batt.Artemisia campestris subsp. lednicensis (Spreng.) Greuter & Raab-StraubeArtemisia campestris subsp. lempergii SennenArtemisia campestris subsp. maritima (DC.) Arcang.Artemisia campestris subsp. pacifica H.M.Hall & Clem.Artemisia campestris subsp. variabilis (Ten.) Greuter

 Namn 
Släktet Artemisia har fått sitt namn efter Artemis, som bland annat var barnbördens gudinna i den grekiska mytologin, på grund av att många arter inom detta släkte i folkmedicinen har använts för behandling av kvinnosjukdomar. Artepitetet campestris betyder 'som växer på fält'; av latinets campus = fält. Det synonyma artepitetet borealis kommer av latinets boreus,'' som betyder 'nordlig'.

Svenska trivialnamn 
 Bottenhavsmalört
 Bottenviksmalört
 Fältbynke
 Sandbunke (Skåne)

Källor

Tryckta källor

Noter

Externa länkar 

Malörter
Fä Växtindex
Sveriges flora
Kalypso (olika betydelser)

Kalypso eller Calypso, kan syfta på:

 Kalypso – en nymf i grekisk mytologi
 Kalypso (målare) – (200-talet f.Kr.), en antik grekisk målare
 53 Kalypso – en asteroid
 Kalypso (musikalbum) – ett musikalbum av den svenska rapparen Mächy
 Calypso – en musikstil
 Calypso (måne) – en av Saturnus månar
 Calypso (växter) – ett släkte med orkidéer
 Calypso (båt) – en båt som Jacques-Yves Cousteau gjorde flera expeditioner med
 Calypso (seriefigur) – en seriefigur i Spindelmannen
Romersk malört

Romersk malört (Artemisia pontica) är en art i släktet malörter och familjen korgblommiga växter. Den beskrevs av Carl von Linné i Species plantarum 1753.

Beskrivning 
Romersk malört är en flerårig halvbuske som är omkring 35–40 centimeter hög, i undantagsfall upp till 100 centimeter. Den har krypande jordstam och upprätta bruna stjälkar. Bladen är finflikiga och grågröna. Blommorna är blekgula. Arten liknar den äkta malörten (A. absinthium), men är överlag mindre.

Utbredning 
Arten förekommer naturligt från södra, mellersta och östra Europa till södra Sibirien och Kina. Den är införd i flera europeiska länder samt i östra Nordamerika. I Sverige är den antagligen numera bofast och reproducerande i landets södra delar.

Användning 
Romersk malört odlas som prydnadsväxt samt som krydd- och medicinalväxt. Den är mer aromatisk och mindre bitter än äkta malört och används bland annat till att smaksätta vermouth. Växten innehåller, liksom den äkta malörten, tujon.

Källor

Externa länkar

Malörter
Ro Växtindex
Kryddväxter
Medicinalväxter
Sveriges flora
Europas flora
Asiens flora
Jag ofta i mörker har famlat

Jag ofta i mörker har famlat är en sång vars verser är skrivna 1881 av Lottie Franks och refängen är skriven 1891 av Eliza Edmunds Hewitt. Musiken är komponerad av J W White eller möjligen J M White.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 284 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 392 under rubriken "Det Kristna Livet - Erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 562 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Brittiska psalmer
Lottie Franks

Lottie Franks var en av Frälsningsarméns första missionärer i Indien. Hon avled redan efter ett års tjänst i kolera. Sångförfattare.

Sånger
 Jag ofta i mörker har famlat (Verserna)

Källor
 Colonel Carpenter: Commissioner John Lawley - "A Living Hallelujah" (London 1924; digital utgåva 2000), sidan 9

Personer inom Frälsningsarmén
Indiska psalmförfattare
Kvinnor
Födelseår saknas
Dödsår saknas
Hängsparris

Hängsparris (Asparagus aetiopicus) är en art i familjen sparrisväxter från centrala och södra Afrika. Den förekommer som krukväxt i Sverige.

Arten liknar klättersparris (A. falcatus) och bildar klättrande till hängande buskar, till 7 meter långa. De bladlika småskotten, kladoderna, är 1-4 cm långa och 1-2 mm breda och sitter i grupper om 3-6 stycken. Blommorna blir till 3 mm i dimateter. Frukten är 5-7 mm, rött och runt.

Synonymer
Asparagus lanceus Thunb. 
Asparagus racemosus Willd. var. tetragonus (Bresler) Baker 
Asparagus sprengeri Regel   
Asparagus stachyoides Spreng. ex Baker
Asparagus terniflorus J.D.Hooker
Asparagus tetragonus Bresler 
Protasparagus aethiopicus (L.) Oberm.

Externa länkar
African Flowering Plants Database
IPNI • International Plant Names Index
Walters, S.M. (1986). The European Garden Flora, Vol. 1. Pteridophyta; Gymnospermae; Angiospermae — Alismataceae to Iridaceae.  

Sparrisväxter
Hä Växtindex
Sydafrikas flora
J.W. White

J.W. White var troligen en engelsk sångförfattare och tonsättare under 1800-talets senare del.

Sånger
Jag ofta i mörker har famlat (i Frälsningsarméns sångbok 1990 anges kompositören som J.M. White, troligen en felstavning)
Låt mig höra det berättas

Brittiska koralkompositörer
Brittiska psalmförfattare
Färgmåra

Färgmåra, (Asperula tinctoria), är en liten växt med vita blommor.

Externa länkar
Den virtuella floran
IPNI • International Plant Names Index

Måreväxter
Fä Växtindex
Gaffelbräken

Gaffelbräken (Asplenium septentrionale) är en ormbunksväxt.

Externa länkar
Den virtuella floran

Svartbräkenväxter
Ga Växtindex
Grönbräken

Grönbräken, Asplenium viride, är en ormbunksväxt. Den är ganska lik svartbräken.

Externa länkar 
 Den virtuella floran
 

Svartbräkenväxter
Gr Växtindex
Eva LaRue

Eva LaRue, född 27 december 1966 i Long Beach, Kalifornien, är en amerikansk skådespelerska.

Eva LaRue har spelat Dr. Maria Santos Grey i såpan All My Children. Hon är nu aktuell i CSI: Miami som DNA-experten Natalia Boa Vista.

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 

Kvinnor
Födda 1966
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Personligheter inom bahai
Personer från Long Beach
Levande personer
Sommarbinka

Sommarbinka (Erigeron annuus) är en ört som tillhör den stora familjen korgblommiga växter. Diskblommorna (i mitten) är gula och strålblommorna är vita, samma färgkombination som på prästkrage. 

Arten härstammar från Nordamerika men har spritts (från odlingar) även i Europa. I Sverige noterades den 1870 som förvildad i Skåne.

Referenser

Externa länkar
Den virtuella floran

Korgblommiga växter
So Växtindex
Båk

Båk är ett fyrliknande fast sjömärke utan ljus. En typisk utformning är en avsmalnande tornliknande konstruktion uppförd i trä, sten eller betong, som kunde vara upp till ett tiotal meter hög. Båkarna blev vanligen behandlade med tjära eller målade med rödmylla. Formen var ett torn eller en pyramid.

Ett välbevarat och högt exemplar som även använts som utkikstorn av militären finns på Arkö strax utanför Vikbolandet. Denna renoverades nyligen och har den karaktäristiska röda färgen förutom på nedre halvan av en av sidorna som är kritvit. Detta för att man ska kunna avgöra från vilken vinkel båken betraktas.

Kända svenska båkar 
 Saltskär, Bohuslän
 Valen, Bohuslän
 Vinga, Västergötland
 Spårö, Småland
 Arkö, Östergötland
 Hävringe, Södermanland
 Arholma, Uppland
 Rataskär, Västerbotten

Kända finska båkar 
 Karvo båk
 Rönnskärs båk
 Mässkär båk, Jakobstad Österbotten.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Se även

Fyrbåk
Fyr
Prick
Boj
Stångmärke
Kummel (sjömärke)

Externa länkar
Svenska fyrbyggmader genom tiderna Svenska Fyrsällskapet
Arkö båk

Sjömärken
Landmärken
Hytan

Hytan är en blandning av vätgas och metan. Det kan även beteckna en blandning av vätgas och biogas eller naturgas med 4 - 9 procent väte energiandel. Den består till största delen av metangas och kan exempelvis användas som drivmedel för förbränningsmotorer.

Akronymerna i utsläppsdiagrammet står för:

AVL = Genomsnittliga nivåer?

CNG = Komprimerad naturgas

HCNG = Väte och CNG-blandning

NOX = Kväveoxider

NMHC = Icke-metankolväten?

CH4 = Metan

THC = Totala kolväten?

CO = kolmonoxid)

HCNG-automater finns vid Hynor (Norge), Thousand palms och Barstow, Kalifornien, Fort Collins, Colorado (alla USA), Chongqing och Shanxi (Kina), Pico Truncado (Argentina), Islamabad (Pakistan), Dunkerque (Frankrike), Göteborg Sverige, Rio de Janeiro (Brasilien), Emilia-Romagna, Lombardiet (Italien), Dwarka and Faridabad (Delhi), Indien och BC hydrogen highway i Kanada.

Forskning
I staden Nes på ön Ameland i Nederländerna genomfördes ett fyraårigt (2008-2011) fälttest där 20 procent väte tillsattes till det lokala distributionsnätet som försörjde ett komplex med 14 lägenheter. De ingående apparaterna var köksspisar, kondenserande pannor och mikrokraftvärmepannor. 

Användningen av befintliga naturgasledningar för HCNG studerades av NaturalHy. 

För att få ut det mesta av en förbränningsmotor i transporter där högre nivåer av vätgas tillsätts, måste modifieringar göras i motorn och styrstrategin. Vätgasen i blandningen leder till lägre CO2-utsläpp.

Koder och standarder
National Fire Protection Association 52 täcker för närvarande CNG- och vätgastankstationer. Blandningar med <20 volymprocent väte behandlas identiskt med CNG. För användning av blandningar med mer än 30 - 40 volymprocent väte  används beslutsstödsverktyg för konstruktionen för att säkerställa säker användning.

Se även  
 Väteekonomi

Referenser

Noter

Externa länkar 

GasAkademin - en serie faktahandböcker om energigaser
Mer vätgas i Malmös bussar (arkiverad 2007-09-27)
Vätgas och metan i nya multi-Volvon (arkiverad 2007-09-27)
En norsk sportbil (forbruker.no)
Hydrogen-Compressed Natural Gas (HCNG) Transport Fuel
Hydrogen – Natural gas (HCNG) mixtures as fuels in internal combustion engines

Energigas
Blandningar
Backmåra

Backmåra (Galium suecicum) är en flerårig ört med vita blommor som blommar från juni till juli. Den är sällsynt och finns endast i södra Sverige.

Externa länkar
Den virtuella floran

Måreväxter
Ba Växtindex