kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Europaparlamentsvalet i Ungern 2009

Europaparlamentsvalet i Ungern 2009 ägde rum söndagen den 7 juni 2009. Drygt åtta miljoner personer var röstberättigade i valet om de 22 mandat som Ungern hade tilldelats innan valet. I valet tillämpade landet ett valsystem med partilistor, d’Hondts metod och en spärr på 5 procent för småpartier. Ungern var inte uppdelat i några valkretsar, utan fungerade som en enda valkrets i valet.

I valet gick förra valets vinnare, Fidesz - Ungerska medborgarunionen, kraftigt framåt. Fidesz fick nästan nio procentenheter fler röster än i valet 2004, vilket innebar två nya mandat. Det innebar också att partiet fick mer än 50 procent av rösterna. Ungern blev således, vid sidan av Malta, den enda medlemsstaten där ett enskilt parti lyckades erhålla egen majoritet i valet 2009. Samtidigt backade Ungerns socialistiska parti mycket kraftigt, och förlorade nästan hälften av sin väljarandel samt fem av sina nio mandat. Förutom Fidesz, gick även det ultranationalistiska partiet Rörelsen för ett bättre Ungern (Jobbik) fram kraftigt. Partiet ställde inte upp i Europaparlamentsvalet 2004, men gjorde ändå ett bra val och blev nästan lika stora som socialisterna. Partiet erhöll tre mandat. Ungerskt demokratiskt forum behöll sitt mandat och uppnådde ett ungefär lika bra valresultat som i valet 2004. Däremot tappade Fria demokraternas allians två tredjedelar av sin väljarandel och sina två mandat, vilket ledde till att partiledaren avgick efter valet.

Valdeltagandet hamnade på 36,31 procent, en minskning med drygt två procentenheter jämfört med valet 2004. Detta kan jämföras med valdeltagandet i Ungerns parlamentsval 2010, som uppgick till över 60 procent. Deltagandet låg även under genomsnittet för Europaparlamentsvalet 2009 i sin helhet.

Valresultat

Se även 
 Europaparlamentsvalet 2009

Referenser

Noter

Externa länkar

2009 i Ungern
2009
Ungern
Hampstead

Hampstead är en stadsdel (district), ofta känd som Hampstead Village, i London Borough of Camden i London, cirka 6 km norr om Charing Cross. Området är beläget i vad som räknas till centrala London, tillhör stadens dyraste bostadsområden och är mest känt för sina litterära och konstnärliga kretsar och kopplingar, samt även för invånare som framgångsrikt verkar inom film och musik. Hampstead är ett av de områden i världen som har högst levnadsstandard, och här bor flest rika människor i hela Storbritannien.

Här ligger bland annat Freud Museum.

Det vidsträckta park- och naturområdet Hampstead Heath ligger också intill bebyggelsen i stadsdelen.  

Tunnelbanestationen Hampstead från 1907 ligger i stadsdelen och trafikeras av Northern Line.

Tunnelbana i stadsdelen
Belsize Park Northern Line
Finchley Road Jubilee Line, Metropolitan Line
Hampstead Northern Line
Swiss Cottage Jubilee Line

Källor

Se även 
 Hampstead Heath
 Hampstead Garden Suburb, Barnet

Stadsdelar i London
Londons tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 1907
1907 i Storbritannien
Ostfriesiskt te

Ostfriesiskt te (Ostfriesentee) är en särskild teblandning som framställs i det historiska landskapet Ostfriesland i nordvästra Tyskland.

Teblandningen 
Teblandningen är mörk och kraftig. Den består av tio sorter svart te, framför allt tesorter från Assam. Dessutom ingår te från Ceylon och Afrika liksom sorter från Java, Sumatra och Darjeeling. 

I Ostfriesland finns tre stora tehandelsfirmor (Bünting, Thiele och Onno Behrends) som saluför olika varianter av ostfriesiskt te. I Tyskland får endast te som har blandats i Ostfriesland saluföras som Ostfriesentee. Övriga kallas ostfriesisk blandning (ostfriesische Mischung).

Historia 
Te började drickas i Ostfriesland på 1600-talet och i början av 1700-talet var handeln med te utbredd. Under 1700-talet blev bruket att dricka te allmänt utbrett i Ostfriesland och 1778 försökte Preussens kung Fredrik den store att minska tekonsumtionen genom olika lagar. På grund av folkligt missnöje avskaffades dessa lagar två år senare. Även i samband med Napoleonkrigen och senare de båda världskrigen var det svårt för ostfriserna att få tag på te.

Ostfriesisk tekultur 
Te är den ostfriesiska nationaldrycken. Percapitakonsumtionen uppgår till 288 liter te per år. 

Den ostfriesiska tekulturen har utvecklats under årens lopp. Den så kallade tetiden (Teetied) räknas som en viktig del av den ostfriesiska kulturen. Te erbjuds alltid gäster, oavsett när på dygnet de kommer. 

Det ostfriesiska teet dricks traditionellt ur särskilda tekoppar. Dessa tekoppar är små och gjorda av mycket tunt porslin. Innan teet hälls upp i kopparna läggs en stor bit kandisocker i koppen (kluntje). När teet har hällts upp läggs försiktigt grädde på teet med hjälp av en särskild gräddsked (Rohmlepel) så att den bildar ett moln (’n Wulkje Rohm). Traditionellt dricks teet utan att röra om med en sked, varför kandisockret räcker för flera koppar. Traditionellt dricks minst tre koppar när det är tetid, det vill säga runt klockan 11 på förmiddagen och klockan 15 på eftermiddagen.   

I den ostfriesiska staden Norden finns ett särskilt temuseum.

Externa länkar 
Ostfriesiska temuseet
Temuseum Bünting

Te
Ostfriesland
Arboga Mekaniska Verkstad

Arboga Mekaniska Verkstad (AMV) var en större mekanisk verkstad som bildades 1856 i Arboga och lades ned på 1980-talet. Verkstaden som uppfördes på den plats där tidigare Arboga myntverk legat, var Arbogas första egentliga industri i modern mening. AMV är också känd för att vara den första verkstaden i Sverige som installerade en elektrisk motor som drev den centrala remdriften. 

Företaget sysslade länge huvudsakligen med tillverkning av maskingjutgods som exempelvis turbinhus. Produktionens inriktning ändrades med åren till att tillverka specialmaskiner till järn- och gruvindustrin och tillverkning av järnvägs- och spårvagnshjul skedde också i en större skala, innan gjuteriet lades ned 1967.

Verkstaden samarbetade tidigt med Qvist & Gjers konstruktionsbyrå som bildades 1876 och utvecklade med tiden samarbete också med andra konstruktörsfirmor som bland annat stod för material till specialmaskiner till industrin.

Inriktning
Arboga mekaniska verkstads verksamhet kunde delas upp i de två huvudsakliga grenarna maskingods och handelsgods.

I den första kategorin hamnar maskiner, verktyg, järnvägsgods och broar, medan den andra kategorin innefattar tröskverk, strykjärn, manglar och gravstaket. Företagets gjutningsverksamhet utförde både kokill och sandgjutning tills att verksamheten lades ned 1967.

Referenser

Noter

Källor
 Miljöteknisk markundersökning, från Länsstyrelsen i Västmanlands län
 Industriinventering, Arboga kommun, från Länsstyrelsen i Västmanlands län

Externa länkar
Kulturhistoria, från arbogasidan.se

Ej längre existerande svenska verkstadsindustriföretag
Ej längre existerande svenska gjuterier
Företag bildade 1858
Europaparlamentsvalet i Litauen 2009

Europaparlamentsvalet i Litauen 2009 ägde rum söndagen den 7 juni 2009. Knappt 2,7 miljoner personer var röstberättigade i valet om de tolv mandat som Litauen hade tilldelats innan valet. I valet tillämpade landet ett valsystem med partilistor, d’Hondts metod och en spärr på 5 procent för småpartier. Litauen var inte uppdelat i några valkretsar, utan fungerade som en enda valkrets i valet.

Valdeltagandet rasade i jämförelse med valet 2004. Det minskade med över 27 procentenheter till 20,98 procent. Det var således det lägsta valdeltagandet i hela unionen, bortsett från Slovakien. Den stora förändringen i valdeltagande innebar att antalet avlagda röster minskade dramatiskt och antalet röster i absoluta tal minskade för alla de partier som hade ställt upp i valet 2004.

Valets främsta vinnare var Fosterlandsförbundet – Litauiska kristdemokrater, som ökade sin väljarandel med över 14 procentenheter. Partiet blev därmed Litauens största och erhöll fyra mandat, dubbelt så många som i valet 2004. Även Litauens socialdemokratiska parti och Ordning och rättvisa ökade och erhöll varsitt mandat till. Liberala rörelsen, som hade bildats 2006 genom en utbrytargrupp från Liberala centerunionen, fick mer än sju procent av rösterna och kunde därmed säkra sitt första mandat i Europaparlamentet.

Sämre gick det för Darbo Partija, som backade med över tjugo procentenheter och tappade fyra av sina fem mandat. Även Liberala centerunionen och Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga backade och båda partierna förlorade sin representation i parlamentet.

Valresultat

Se även 
 Ledamöter i Europaparlamentet från Litauen 2009–2014
 Europaparlamentsvalet 2009

Referenser

Noter 

2009 i Litauen
2009
Litauen
Kaliber (radioprogram)

Kaliber är ett granskande radioprogram i Sveriges Radio P1. Programmets journalister har bland annat granskat Obol-affären, självmord på svenska häkten, Sverigedemokraterna och STIM.

Programmet hade premiär den 4 april 2004. Redaktionen bestod inledningsvis av Sanna Klinghoffer, Kristina Hedberg och Anna Jaktén.

Priser, utmärkelser och kritik 
Kaliber har fått både priser och kritik för sina granskningar:
 2014 Guldspaden riksradio, Sofia Boo och Markus Alfredsson för "Lyxhotell och tvångsinjektioner"
 2008 Guldspaden riksradio, Anna Jaktén, Bo-Göran Bodin och Sanna Klinghoffer för "I statens förvar" (med Ekoredaktionen)
 2007 Guldspaden lokal-TV, Sophia Djiobaridis och Anna Jaktén för "Baggershus-skandalen" (med Teddy Paunkoski vid SVT Västnytt)
 2006 Guldspaden riksradio, Anna Jaktén för "Beställningsjobb"

2015 utsågs programmet till Årets förvillare för programmet "Om en utlovad granskning som aldrig blev av" (2 november 2015) om biverkningar av HPV-vaccin bland annat motiverat av att "Programmet var tydligt vinklat för att öka rädslan för vaccinationer och ge näring åt konspirationsteoretiska idéer" samt att redaktionen, trots påstötningar, i ett uppföljande program valde att inte nämna resultat från en mycket omfattande vetenskaplig studie rörande vaccinet utförd av europeiska läkemedelsmyndigheten. Kaliber var det andra programmet på Sveriges radio som utsågs till Årets förvillare för rapportering av biverkningar av HPV-vaccin. Det första programmet var P3 Nyhetsguiden år 2012. Kalibers program om HPV-vaccinet fälldes även för bristande saklighet av Granskningsnämnden för radio och tv.

Referenser

Externa länkar 
Sveriges Radio P1 - Kaliber

Nyhets- och aktualitetsprogram i Sveriges Radio
Europaparlamentsvalet i Lettland 2009

Europaparlamentsvalet i Lettland 2009 ägde rum lördagen den 6 juni 2009. Knappt 1,5 miljoner personer var röstberättigade i valet om de åtta mandat som Lettland hade tilldelats innan valet. Lettland var inte uppdelat i några valkretsar, utan fungerade som en enda valkrets i valet. I valet tillämpade landet ett valsystem med partilistor, Sainte-Laguës metod och en spärr på 5 procent för småpartier.

Medborgarunionen och Harmonicenter var valets två vinnare. Konservativa Medborgarunionen, som hade bildats av en utbrytargrupp ur Fosterland och frihet under 2008, erhöll knappt 25 procent av rösterna, vilket innebar att partiet blev störst i Lettland och vann två mandat. Socialdemokratiska Harmonicenter erhöll nära 20 procent av rösterna, vilket innebar en rejäl uppgång från valet 2004. Det gav också koalitionen dess två första mandat i Europaparlamentet. Nationalistiska Fosterland och frihet och konservativa Ny era var de två största förlorarna. Tillsammans backade de med mer än 35 procentenheter och tappade totalt fyra mandat. Valet innebar även ett bakslag för Lettiska folkpartiet, som fick mindre än hälften så stor röstandel som i valet 2004 och därmed miste sitt enda mandat. I övrigt skedde inga större förändringar, mer än att För mänskliga rättigheter i enade Lettland och Lettiska vägen backade något, men utan att det gav något utslag i mandatfördelningen.

Valdeltagandet hamnade på 53,31 procent, en kraftig uppgång med nästan tolv procentenheter från valet 2004. Det innebar således den kraftigaste uppgången av valdeltagandet i hela unionen i Europaparlamentsvalet 2009. Därmed närmade sig valdeltagandet också deltagandet i de lettiska nationella valen. Det kan till exempel jämföras med valdeltagandet i Lettlands parlamentsval 2010, som uppgick till drygt 60 procent.

Valresultat

Se även 
 Ledamöter i Europaparlamentet från Lettland 2009–2014
 Europaparlamentsvalet 2009

Referenser

Noter 

2009 i Lettland
2009
Lettland
The Parkers

The Parkers var en amerikansk tv-serie som ursprungligen visades på tv-nätverket UPN mellan 30 augusti 1999 och 10 maj 2004. Serien handlar om en mor, Nikki Parker (spelad av Mo'Nique) och hennes dotter Kim Parker (spelad av Countess Vaughn). TV-seriens signatur "Heeyyy" blev i folkmun en populär hälsningsfrasunder det tidiga 2000-talet.

Om serien 
I The Parkers får vi följa Nikki och Kim Parker när de tillsammans går ett år på Santa Monica College.

Under resans gång lär sig Kim att acceptera och även uppskatta att hela tiden ha sin mor i sin närhet på skolan. Nikki, som blev gravid med Kim i unga år, tvingades avbryta sin skolgång men återvände senare till skolbänken för att slutföra sina högskolestudier.

Nikki visar sig inte bara vara intresserad av att klara av sin examen utan hon har även ett intresse i en av skolans professorer, Stanley Oglevee.

Amerikanska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1999
TV-serieavslutningar 2004
Kalifornien i fiktion
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Europaparlamentsvalet i Estland 2009

Europaparlamentsvalet i Estland 2009 ägde rum söndagen den 7 juni 2009. Drygt 0,9 miljoner personer var röstberättigade i valet om de sex mandat som Estland hade tilldelats innan valet. Estland var inte uppdelat i några valkretsar, utan fungerade som en enda valkrets i valet. För första gången i ett Europaparlamentsval, var det möjligt för väljarna att rösta via både internet och sms. Nästan 60 000 väljare röstade via internet. I valet tillämpade landet ett valsystem med partilistor och d’Hondts metod, utan någon spärr för småpartier. Det var inte möjligt för väljarna att personrösta, vilket ansågs bidra till ett ökat stöd för de oberoende kandidaternas listor.

Valets stora skräll stod den oberoende kandidaten Indrek Tarand för. Han lyckades erhålla över 25 procent av rösterna och var nära att även passera det största partiet Centerpartiet, som fick drygt 26 procent av rösterna. Både Centerpartiet och Estniska reformpartiet gick framåt, främst på bekostnad av Socialdemokratiska partiet och Förbundet Fäderneslandet och Res Publica, som båda backade. Tillbakagången för Förbundet Fäderneslandet och Res Publica var inte tillräckligt stor för att ge utslag i mandatfördelningen, medan Socialdemokratiska partiet miste två av sina tre mandat från valet 2004. Istället vann Centerpartiet ett mandat mer.

Valdeltagandet ökade signifikant till 43,88 procent av väljarna. Det innebar en uppgång på ungefär sjutton procentenheter jämfört med valet 2004, vilket var den kraftigaste uppgången i valdeltagande i hela unionen. Det var dock fortfarande ungefär 20 procentenheter lägre än vid val till Estlands parlament. Valdeltagandet var högst i städerna; i Tallinn var valdeltagandet över 54 procent.

Valresultat

Se även 
 Ledamöter i Europaparlamentet från Estland 2009–2014
 Europaparlamentsvalet 2009

Referenser

Noter 

2009 i Estland
2009
Estland
Ljubomir Frčkoski

Ljubomir Danailov Frčkoski, född 12 december 1957, är en makedonsk professor och politiker. 1992-1996 var han Makedoniens inrikesminister och 1996-1997 landets utrikesminister.

I presidentvalet 2009 kandiderade Frčkoski för Makedoniens socialdemokratiska union (SDSM). Han fick 20,5% av rösterna i den första omgången 22 mars 2009, vilket placerade honom på andra plats bakom kristdemokraten Gjorge Ivanov. I den andra valomgången den 5 april 2009 fick han 36,9% och förlorade mot Ivanov, som blev president.

Källor 

Nordmakedoniens inrikesministrar
Födda 1957
Män
Levande personer
Europaparlamentsvalet i Belgien 2009

Europaparlamentsvalet i Belgien 2009 ägde rum söndagen den 7 juni 2009. Runt 7,8 miljoner personer var röstberättigade i valet om de 22 mandat som Belgien hade tilldelats innan valet. I valet tillämpade landet ett valsystem med partilistor och d’Hondts metod, utan någon spärr för småpartier. Belgien var uppdelat i tre valkretsar, svarande mot dess tre gemenskaper; franskspråkiga, tyskspråkiga respektive flamländska gemenskapen. Olika partier ställde upp i de olika valkretsarna; få partier ställde upp i mer än en av valkretsarna. Den flamländska valkretsen hade tilldelats tretton mandat, den franskspråkiga åtta och den tyskspråkiga ett mandat innan valet. I likhet med Belgiens tidigare Europaparlamentsval, gav detta upphov till en stor överrepresentation för Kristsociala partiet från den tyskspråkiga valkretsen.

Valet innebar ett bakslag för nästintill alla etablerade partier. Kristdemokratisk och Flamländsk behöll positionen som största partiet och klarade av att behålla samtliga av sina mandat, trots att Ny-Flamländska Alliansen hade brutit sig loss från det valsamarbete som rådde mellan de båda partierna i valet 2004 och tidigare. Det högerextrema partiet Vlaams Belang ramlade ned från andra till fjärde plats och förlorade ett av sina mandat. Även Öppna VLD, Socialistiska partiet, Mouvement Réformateur och Socialistische Partij Anders backade i väljarandel.

Däremot mer än fördubblade Ecolo sitt stöd och kunde erhålla två mandat, ett mer än i valet 2004. Ny-Flamländska Alliansen, som till skillnad från valet 2004 ställde upp som en egen partilista, erhöll drygt sex procentenheter, vilket gav partiet ett mandat. Det euroskeptiska partiet Lijst Dedecker lyckades få runt 4,5 procent av rösterna och därmed ett mandat. Trots att Kristsociala partiet endast erhöll 0,19 procent av det totala antalet röster, kunde partiet säkra det mandat som tilldelats den tyskspråkiga gemenskapen, där partiet erhöll över 32 procent av rösterna.

I likhet med övriga Europaparlamentsval, var valdeltagandet jämte Luxemburgs det högsta i hela unionen. Det minskade dock marginellt jämfört med valet 2004, och nådde således den lägsta nivån i ett belgiskt Europaparlamentsval. Det höga valdeltagandet på 90,39 procent kunde delvis förklaras med att obligatoriskt valdeltagande tillämpades.

Valresultat

Se även 
 Europaparlamentsvalet 2009

Referenser

Noter 

2009 i Belgien
2009
Belgien
Ilinka Mitreva

Ilinka Mitreva, född 11 februari 1950 i Skopje i Jugoslavien, död 1 augusti 2022 i Skopje i Nordmakedonien, var en nordmakedonsk professor och politiker som var Makedoniens utrikesminister 2001 och 2002–2006.  

I maj 2001 utsågs hon till Makedoniens utrikesminister men avgick redan i november samma år. År 2002 återinsattes Mitreva i detta ämbete och kvarstod som utrikesminister fram till augusti 2006 då en ny regering tog vid.

Mitreva besökte Sverige den 15–16 december 2003 och sammanträffade då med utrikesminister Laila Freivalds.

Källor 

Nordmakedoniens utrikesministrar  
Personer i Makedonien under 2000-talet
Personer från Skopje
Födda 1950
Avlidna 2022
Kvinnor
Europaparlamentsvalet i Bulgarien 2009

Europaparlamentsvalet i Bulgarien 2009 ägde rum söndagen den 7 juni 2009. Knappt 6,7 miljoner personer var röstberättigade i valet om de 17 mandat som Bulgarien hade tilldelats innan valet. I valet tillämpade landet ett valsystem med partilistor, Hare-Niemeyers metod och en spärr på 5 procent för småpartier. Bulgarien var inte uppdelat i några valkrestar, utan fungerade som en enda valkrets i valet. Till skillnad från övriga medlemsstater, hade Bulgarien och Rumänien hållit extrainsatta Europaparlamentsval (valet i Bulgarien och valet i Rumänien) under 2007, eftersom de två staterna anslöt sig till Europeiska unionen mitt under en valperiod.

Valets vinnare var liberalkonservativa Medborgare för Bulgariens europeiska utveckling (GERB), som gick framåt ett par procenenheter och åter säkrade positionen som största parti. Framgången var dock inte tillräckligt stor för att ge utslag i mandatfördelningen. Samtidigt backade Bulgariska socialistpartiet och förlorade ett av sina fem mandat som partiet hade vunnit i valet 2007. Även det liberala partiet Rörelsen för rättigheter och friheter och det nationalistika Ataka backade och miste varsitt mandat. Däremot gick Nationella rörelsen för stabilitet och framsteg framåt och vann två mandat, ett mer än i valet 2007. Blåa koalitionen vann sitt första mandat i Europaparlamentet, och var endast några hundra röster ifrån att knipa ytterligare ett mandat.

Valdeltagandet hamnade på 38,92 procent, en kraftig ökning med nästan tio procentenheter jämfört med valet 2007. Det var dock fortfarande under snittet för hela Europaparlamentsvalet 2009. Jämförelsevis uppgick valdeltagandet till över 60 procent i valet till Bulgariens parlament en månad senare.

Valresultat

Se även 
 Europaparlamentsvalet 2009

Referenser

Noter 

2009 i Bulgarien
2009
Bulgarien
Världscupen i skidskytte 2009/2010

Världscupen i skidskytte 2009/2010 inleddes i Östersund, Sverige den 2 december 2009 och avslutades i Chanty-Mansijsk, Ryssland den 27 mars 2010. Utöver de specifika världscuptävlingarna räknades även de olympiska tävlingarna i Vancouver in i världscupen. Den 28 mars 2010, direkt efter att världscupen avslutats, hölls världsmästerskap i mixedstafett i Chanty Mansijsk.

På herrsidan vann Emil Hegle Svendsen den totala världscupen före Christoph Sumann och Ivan Tjerezov, medan totalcupen på damsidan vanns av Magdalena Neuner före Simone Hauswald och Helena Jonsson.

Tävlingsprogram

Deltagande 
Antalet startande för varje nation utgår ifrån landets resultat i världscupen 2008/2009. Vid OS-tävlingarna gäller andra regler.

Herrar
 7 startande: , , , 
 6 startande: , , , 
 5 startande: , , , 
 4 startande: , , , , , , , , , 
 2 startande: Alla övriga nationer.

Damer
 7 startande: , , , 
 6 startande: , , , 
 5 startande: , , , 
 4 startande: , , , , , , , , , 
 2 startande: Alla övriga nationer.

Världscuppoäng 
 1:a plats = 60 poäng
 2:a plats = 54 poäng
 3:e plats = 48 poäng
 4:e plats = 43 poäng
 5:e plats = 40 poäng
 6:e plats = 38 poäng
 7:e plats = 36 poäng
 8:e plats = 34 poäng
 9:e - 40:e plats = 32 - 1 poäng

Resultat

Herrar

Damer

Mixedstafetter

Världscupen slutställning

Sprintcupen slutställning

Distanscupen slutställning

Masstartcupen slutställning

Jaktstartscupen slutställning

Stafettcupen slutställning

Nationstävling slutställning

Källor 
 
 Världscupen 2009/2010 i skidskytte på biathlonworld.com
 OS-programmet för skidskytte 2010 på biathlonworld.com

Noter

Externa länkar 

Skidskyttesäsongen 2009/2010
Skidskytte
2009/2010