kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Grimmareds församling

Grimmareds församling var en församling i Göteborgs stift och i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling.

Administrativ historik
Grimmareds församling har medeltida ursprung. Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Kungsäter, Gunnarsjö, Grimmared och Karl Gustav. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling.

Kyrkobyggnader

 Grimmareds kyrka

Se även
Grimmareds socken

Källor

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Grimmareds landskommun

Grimmareds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Grimmareds socken i Marks härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Kungsäters landskommun som 1971 gick upp i nybildade Varbergs kommun och ändrade då också länstillhörighet till Hallands län.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Varbergs kommun
Gunnarsjö socken

Gunnarsjö socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Gunnarsjö distrikt.

Socknens areal är 43,00 kvadratkilometer varav 40,00 land. År 2000 fanns här 144 invånare.  Kyrkbyn Gunnarsjö med sockenkyrkan Gunnarsjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gunnarsjö församling och för de borgerliga frågorna bildades Gunnarsjö landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kungsäters landskommun som 1971 uppgick i Varbergs kommun samtidigt som länstillhörigheten övergick till Hallands län. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling som 2012 uppgick i Veddige-Kungsäters församling..

1 januari 2016 inrättades distriktet Gunnarsjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad.

Geografi
Gunnarsjö socken ligger nordost om Varberg. Socknen är en kuperad och sjörik bergs- och skogsbygd med höjder som når 189 meter över havet. De största insjöarna är Botasjö som delas med Älekulla socken i Marks kommun och Stora Sävsjö.

I Flahult fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern är funna.

Namnet
Namnet skrevs 1530 Gwnnersrydh och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ryd, 'röjning'. Förleden innehåller mansnamnet, Gunnar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 489 1810 till 775 1880 varefter den minskade stadigt till 160 1990.

Se även
 Gunnarsjö församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Gunnarsjö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Marks härad
Indelningar i Varbergs kommun
Gunnarsjö församling

Gunnarsjö församling var en församling i Göteborgs stift och i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling.

Administrativ historik
Gunnarsjö församling har medeltida ursprung. Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Kungsäter, Gunnarsjö, Grimmared och Karl Gustav. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling.

Kyrkobyggnader
 Gunnarsjö kyrka

Se även
Gunnarsjö socken

Källor

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Gunnarsjö landskommun

Gunnarsjö landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gunnarsjö socken i Marks härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Kungsäters landskommun som 1971 gick upp i nybildade Varbergs kommun och ändrade då också länstillhörighet till Hallands län.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Varbergs kommun
Rati Tsinamdzghvrisjvili

Rati Tsinamdzghvrisjvili (georgiska: რატი წინამძღვრიშვილი) född 22 mars 1988 i Tbilisi, är en georgisk före detta fotbollsspelare.

Karriär
Tsinamdzghvrisjvili inledde sin karriär i fotbollsklubben Ameri Tbilisi, som då spelade i den georgiska högstaligan, Umaghlesi Liga. Det har spekulerats om att Tsinamdzghvrisjvili skulle vara aktuell för spel utomlands, men på frågan svarade han: "Jag tänker inte flytta någonstans ännu, jag har alla förutsättningar att växa och bli en bra spelare i Ameri".

Tsinamdzghvrisjvili stannade i klubben i 5 år innan han 2009 flyttade till toppklubben FK Zestaponi.

Meriter
Tsinamdzghvrisjvili gjorde sin internationella debut för Georgien vid 17 års ålder. 2006 vann han georgiska cupen med klubben Ameri Tbilisi, där han i finalen gjorde ett av målen.

Privatliv
Hans efternamn, Tsinamdzghvrisjvili, som innefattar 19 bokstäver på svenska, och som innehåller 13 konsonanter, är för många icke-georgier svåruttalat. Därför har han i de flesta matcher hans förnamn, Rati, på matchtröjan istället för Tsinamdzghvrisjvili, som skulle kräva två separata rader att skriva.

Källor
Spelarprofil på national-football-teams.com

Män
Födda 1988
Levande personer
Spelare i Tjichura Satjchere
Spelare i FK Zestaponi
Spelare i Nortji Dinamoeli
Idrottare från Tbilisi
Spelare i georgiska högstadivisionen i fotboll
Georgiska landslagsspelare i fotboll
Karl Gustavs socken, Västergötland

Karl Gustavs socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Karl Gustavs distrikt.

Socknens areal är 59,38 kvadratkilometer varav 53,0 land. År 2000 fanns här 468 invånare.  Kyrkbyn Karl Gustav med sockenkyrkan Karl Gustavs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet var före 24 september 1828 Skedeskamma socken

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Karl Gustafs församling och för de borgerliga frågorna bildades Karl Gustavs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kungsäters landskommun som 1971 uppgick i Varbergs kommun samtidigt som länstillhörigheten övergick till Hallands län. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling som 2012 uppgick i Veddige-Kungsäters församling..

1 januari 2016 inrättades distriktet Karl Gustav, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad.

Geografi och natur
Karl Gustavs socken ligger nordost om Varberg mellan insjöarna Fävren i nordväst Oklången i nordost och Mäsen i söder. Socknen är en kuperad skogsbygd med odlingsbygd i dalar och vid sjöarna. Socknen är rik på sjöar. Mäsen delas med Nösslinge och Skällinge socknar i Varbergs kommun och Fävren delas med Kungsäters och Grimmareds socknar i Varbergs kommun samt Istorps socken i Marks kommun. Andra betydande sjöar är Valasjön som delas med Grimmareds socken, Oklången som delas med Kungsäters socken samt Skärsjön.

Stackenäs naturreservat är ett kommunalt naturreservat.

En sätesgård var Stackenäs säteri.

Fornlämningar
En boplats från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar

Namnet
Namnet som började användas från 1782 var en hyllning till Gustav IIIs son Karl Gustav (1782-1783). Socknen hette från början Skedeskamma (1545 Skidskemma), men fick kungligt tillstånd att byta namn till Karl Gustav från och med 1828. Bakom namnbytet låg ett missnöje med det tidigare namnet, som på bygdens dialekt uttalades ungefär ’Sketskamma’. 

Flera tolkningar har gjorts av det äldre namnet. Enligt Bengt Arne Persson, tidigare chef för Länsmuseet Varberg, är skede och kam äldre namn för skilje och ås. Området kan ha varit platsen för en tillfällig fredsuppgörelse mellan svenskar och danskar, varvid Skiljeåsen blev namnet på en naturlig gräns mellan de stridande. Namnet Skedeskamma har bevarats i traktens gårdsbeteckningar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 580 1810 till 1 181 1870 varefter befolkningen minskade stadigt till 470 1980. 1990 hade bolkningen ökad blygsamt till 476.

Se även
 Karl Gustafs församling

Referenser

Externa länkar

Carl Gustafs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Marks härad
Indelningar i Varbergs kommun
Styltsnäppa

Styltsnäppa (Calidris himantopus) är en liten nordamerikansk vadare i familjen snäppor med påfallande långa ben. Den häckar på tundra i norra Nordamerika och övervintrar i ett stort område från södra USA till Argentina. Den påträffas sällsynt i Europa, Australien och Japan. Arten tros öka i antal och beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende
Styltsnäppan påminner om spovsnäppan med sin mörka näbb med nedåtböjd spets, långa hals, ljusa ögonbrynsstreck och vita undergump. Den tydligaste skillnaden är styltsnäppans mycket långa ljust grönaktiga ben. I flykten uppvisar den inte heller något tydligt vingband.

Adult i häckningsdräkt är distinkt med kraftigt svartvit streckad undersida och med rödaktigt hjässidesband och örontäckare som kontrasterar mot det ljusa ögonbrynsstrecket. Ovansidan är brun där fjädrarna har mörka centra och tunn vit bräm. I vinterdräkt är den övervägande grå på ovansidan och vit undertill.

Juvenilen påminner om adulten med sin tydliga huvudteckning och brunaktig ovansida, med saknar streckningen på undersidan.

Läten
Flyktlätet återges i engelsk litteratur som ett dämpat "toof" eller "jeew". Spellätet består av en serie med nasala och torra drillar.

Utbredning
Styltsnäppan är en långflyttare som häckar i Nordamerika i fyra huvudsakliga utbredningsområden. De två största är i norra Alaska och norra Kanada. Utöver detta häckar den i ett område väster om Hudson Bay i Nunavut och Manitoba och slutligen i Polar Bear Provincial Park i norra Ontario vid västra stranden där James Bay möter Hudson Bay. Styltsnäppan övervintrar från södra Texas och Florida i södra USA till centrala Sydamerika så långt söderut som Buenos Aires. Den uppträder som sällsynt gäst i Västeuropa, Japan och norra Australien. I Sverige har styltsnäppa endast observerats fyra gånger, den första på Öland 1963 och senast i Norduppland 2012.

Systematik
Tidigare placerades styltsnäppan i det egna släktet Micropalama. Genetiska studier visar dock att den är en del av Calidris, troligen närmast spovsnäppan.

Ekologi
Styltsnäppan häckar på öppen arktisk tundra. Den placerar sitt bo direkt på marken och lägger i genomsnitt fyra ägg. Inför häckningen ägnar sig hanen åt spelflykt. Utanför häckningssäsongen uppträder arten oftare vid sötvatten än ute vid kusten. De födosöker i våt lera, och lever främst av insekter och ryggradslösa djur som de lokaliserar med synen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser

Noter

Källor
 Thomas, Gavin H.; Wills, Matthew A. & Székely, Tamás (2004): A supertree approach to shorebird phylogeny. BMC journals 4: 28.  Abstract
 Styltsnäppa (Calidris himantopus). Från: USGS Patuxent: Fågelidentifiering. <www.mbr-pwrc.usgs.gov>. Läst 2010-09-04.

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org
 Information och foton, South Dakota Birds and Birding

Snäppor
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Karl Gustavs landskommun, Västergötland

För landskommunen med detta namn i Norrbotten, se Karl Gustavs landskommun, Norrbotten.
Karl Gustavs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Karl Gustavs socken i Marks härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Vid kommunreformen 1952 uppgick den i Kungsäters landskommun som 1971 gick upp i nybildade Varbergs kommun och ändrade då också länstillhörighet till Hallands län.

Politik

Mandatfördelning i Karl Gustavs landskommun 1942

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Varbergs kommun
Karl Gustavs församling, Göteborgs stift

Karl Gustavs församling var en församling i Göteborgs stift och i Varbergs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling.

Administrativ historik
Karl Gustavs församling har medeltida ursprung. Namnet var före 24 september 1828 Skedeskamma församling

Församlingen var till 2006 annexförsamling i pastoratet Kungsäter, Gunnarsjö, Grimmared och Karl Gustav. Församlingen uppgick 2006 i Kungsäters församling.

Kyrkobyggnader

 Karl Gustavs kyrka

Se även
Karl Gustavs socken

Källor

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Varbergs kommun
Kungsäters socken

Kungsäters socken i Västergötland ingick i Marks härad, ingår sedan 1971 i Varbergs kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Kungsäters distrikt.

Socknens areal är 34,8 kvadratkilometer varav 30,10 land. År 2000 fanns här 677 invånare.  Tätorten Kungsäter med sockenkyrkan Kungsäters kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kungsäters församling och för de borgerliga frågorna bildades Kungsäters landskommun. Landskommunen utökades 1952  och uppgick 1971 i Varbergs kommun samtidigt som länstillhörigheten övergick till Hallands län. Församlingen utökades 2006 och uppgick 2012 i Veddige-Kungsäters församling..

1 januari 2016 inrättades distriktet Kungsäter, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Marks härad.

Geografi
Kungsäters socken ligger nordost om Varberg med Viskan i norr, Fävren i väster Tolken i norr och Oklången i öster. Socknen har odlingsbygd i ådalar och vid sjöarna och är i övrigt en skogsbygd. Fävren delas med Grimmareds och Karl Gustavs socknar i Varbergs kommun samt Istorps socken i Marks kommun; Tolken delas med Öxnevalla och Torestorps socknar i Marks kommun och Oklången delas med Karl Gustavs socken.

En sätesgård var Hultabergs herrgård.

I kyrkbyn Kungsäter fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen.

Namnet
Namnet skrevs 1326 Kunugasätter och kommer från prästgården. Efterleden är säter, 'utmarksäng'. Förleden kan förklaras av att prästgården varit kronoegendom.

Före 2 februari 1908 skrevs namnet även Kongsäters socken.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 554 1810 till 980 1860 varefter den minskade till 642 1970 då den var som minst under 1900-talet. 1920 hade socknen en tillfällig befolkningstopp på 872 invånare. Efter 1970 vände folkmängden blygsamt uppåt till 682 1990.

Se även
 Kungsäters församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Kungsäters hembygdsförening

Socknar i Marks härad
Indelningar i Varbergs kommun
Lars Helander

Lars Helander, född den 23 augusti 1931 i Skede, Jönköpings län, var en svensk hinderlöpare. Han tävlade för Eksjö GIK och vann SM-guld i hinder 3 000 meter år 1958.

Källor

Svenska hinderlöpare
Män
Födda 1931
Levande personer
Personer från Skede socken
Österrikiska kustlandet

Österrikiska kustlandet (tyska: Österreichisches Küstenland, italienska: Litorale austriaco, slovenska: Avstrijsko primorje, kroatiska: Austrijsko primorje) eller bara Kustlandet (tyska: Küstenland, italienska: Litorale, slovenska: Primorska, kroatiska: Primorje) var ett kronland och administrativ enhet inom kejsardömet Österrike och sedermera Österrike-Ungern från 1813 till 1867 och från 1867 till 1918 respektive. Det österrikiska kustlandet omfattade den kejserliga riksstaden Trieste med omgivningar, markgrevskapet Istrien och grevskapet Görz och Gradisca med städerna Görz och  Gradisca. Dessa var tre separata administrativa enheter inom kejsardömet Österrike men lydde under en gemensam kejserlig guvernör som hade sitt säte i Trieste.

Efter första världskriget och Österrike-Ungerns sammanbrott 1918 erövrades det österrikiska kustlandet av Italien. Efter andra världskriget delades regionen upp mellan Jugoslavien och Italien. Efter Jugoslaviens sammanbrott på 1990-talet delas kustlandet mellan Slovenien, Kroatien och Italien.

Demografi
Det österrikiska kustlandet var en multietnisk region och de största folkgrupperna var italienare, slovener, kroater och tyskar.

Guvernörer
 Johann von Grimschitz (1849-1850)
 Franz Graf Wimpffen (1850-1854) 
 Eduard von Bach (1867-1868)
 Alfred von Fries-Skene (1915-1918)

Se även
Kungariket Illyrien
Primorje

Referenser 

Historiska länder och riken på Balkanhalvön
Stater och territorier bildade 1813
Stater och territorier upplösta 1918
Italiens historia
Kroatien i Österrike-Ungern
Sloveniens historia
Österrikes historia
Österrike-Ungerns riksdelar och länder
Kroatien i kejsardömet Österrike
Fred (olika betydelser)

Fred eller Freden kan syfta på:

Fred 
 Fred – relation mellan stater utan militära våldsamheter
 Fredsfördrag – ett avtal mellan två eller flera länder som bekräftar att det från och med avtalets slutande föreligger fred mellan dem
 Fredsrörelsen – en social rörelse som verkar för nedrustning och konfliktlösningar utan våld
 Fred (namn) –  kortform av mansnamnet Fredrik
 Fred (till Melanie) – en låt skriven av Mikael Wiehe
 Fred (serieskapare) – artistnamn för serieskaparen Frédéric Théodore Othon Aristidès
 Fred (fotbollsspelare) – artistnamn för fotbollsspelaren Frederico Chaves Guedes
 Frederico Rodrigues Santos, brasiliansk fotbollsspelare känd under artistnamnet Fred

Freden 
 Freden, Mälaren – en fjärd i Mälaren
 Freden (Leine) – en kommun i Landkreis Hildesheim i Niedersachsen
 Freden (pjäs) – en pjäs från 421 f.Kr. av den grekiske författaren Aristofanes
Mitt Hus och Min Trädgård

Mitt Hem och Min Trädgård var ett livsstilsprogram på SVT som sändes 1968-1973 med Sören Engelbrektsson som programledare.

Källor
http://svtplay.se/v/1370264/mitt_hus_och_min_tradgard

TV-program i SVT
Kakara Ibi

Kakara Ibi var en farao i Egyptens åttonde dynasti under första mellantiden. Enligt Turinpapyrusen härskade han i 4 år och 2 månader och byggde en mindre pyramid vi Sakkara som även var den sista som byggdes där.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros, Düsseldorf 2002, 
 Peter A. Clayton: Chronicle of the Pharaohs. Thames & Hudson. 2006, s. 16. 
 Gustave Jéquier: La pyramide d'Aba. Le Caire 1935
 Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen. Deutscher Kunstverlag, München-Berlin 1984, 
 Miroslav Verner: Die Pyramiden. Rowohlt, Reinbek 1997, 

Faraoner
Män
Claes Wilhelm Gyldén

Claes Wilhelm Gyldén, född den 12 maj 1803 i St. Michel, död den 16 mars 1872 i Helsingfors, var en finländsk ämbetsman, kusin till Nils Abraham Gyldén.

Gyldén började sin bana som underofficer vid ett finskt jägarregemente. 1821 blev han student och ägnade sig från och med 1823 åt lantmäteriväsendet. Han inlade där betydande förtjänst, till exempel vid uppgåendet av gränsen mellan Finland och Onegaguvernementet (1839-40). Han utnämndes 1854 till lantmäteriöverdirektör och 1869 till verkligt statsråd. 

En av honom ombesörjd publikation, "Samling af författningar rörande landtmäteriet, forstväsendet och justeringen af mått, mål och vikt i Finland" (1836-53), är av bestående värde. Han ägnade även ett varmt intresse åt Finlands geografi. Bland de kartverk han utarbetade må nämnas en samling kartor över Finlands städer (1845) och en höjdkarta över Finland (1850).

Det stora finska generalkartverket var till stor del utarbetat av honom. I tidskriften "Suomi" (1863) finns en av Gyldén författad uppsats, Suomen joet ja järvet (Finlands floder och sjöar). Det finska forstväsendets organisation var länge till stor del Gyldéns verk. För forstväsendets befrämjande utgav han Handledning för skogshushållare i Finland (1853).

Utmärkelser

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 

Födda 1803
Avlidna 1872

Finländska ämbetsmän
Personer från Eura
Män
John Webster

John Webster, född omkring 1580, död omkring 1634, var en engelsk dramatiker.

Biografi
År 1624 författade han årets vanliga festspel för staden London och på titelbladet till den tryckta upplagan anger han sig som till yrket skräddare. Något annat vet man inte om hans person. För scenen skrev han redan 1602, men hans tidigaste dramer, i samarbete med Middleton, är förlorade. Med Dekker skrev han de livliga och kvicka skildringarna ur Londonlivet Westward Ho (1604), som gav anledning till Jonsons, Chapmans och Marstons Eastward Ho, samt Northward Ho (1605), ett svar på Eastward Ho.

I dessa tidigare dramer framträder emellertid ännu inte Websters originalitet. Den ger sig till känna först i de båda tragedierna The White Devil eller Vittoria Corombona (spelad troligen 1611; tryckt 1612; "Vittoria Corombona", översättning av Tor Hedberg, 1902) och The Dutchess of Malfy (spelad troligen 1613; tryckt 1623). Båda är kriminaldramer i den stil, som Kyd i anslutning till Senecas Thyestes infört i det engelska dramat.

De skildrar således ett brott och en hämnd. Den första av dessa tragedier är baserad på ungefär samtida händelser i Italien, den senare går ytterst tillbaka till en novell av Bandello. Båda utmärks genom utomordentlig karaktärsteckning och ett patos av överväldigande styrka, egenskaper, som kanske gör Webster till den förnämste av denna tids dramatiker efter Shakespeare.

Under sina senare år skrev Webster de båda förlorade The Guise och A late murther of the sonne upon the mother (i samarbete med Ford 1624), komedin The devils law-case (tryckt 1623, ej skriven före slutet av 1620), A Cure for a Cuckold (tryckt 1661), enligt uppgift i samarbete med William Rowley, samt den vackra tragedin ur romerska historien Appius and Virginia (tryckt 1654). Det var först Alexander Dyce, som fäste uppmärksamhet på Websters storhet och betydelse samt utgav hans skrifter 1830 (ny upplaga 1857).

En ung John Webster, spelad av Joe Roberts, framträder några gånger i filmen Shakespeare in Love.

Källor 
 

Födda 1580
Avlidna 1634
Engelska dramatiker
Engelska författare under 1500-talet
Män
Sten Bergquist

Sten Bergquist, född 19 maj 1942 i Falun, är en svensk friidrottare (hinderlöpare). Han vann SM-guld på 3 000 meter hinder år 1970. Personbästa på 3 000 m hinder är 8.40.4. Han har tävlat för två klubbar, Falu IK och IF Linnèa.

Referenser

Tryckta källor    

Svenska hinderlöpare
Män
Födda 1942
Levande personer
Idrottare från Falun
Anders Petersson (friidrottare)

Anders Petersson, född 26 juni 1946, en svensk hinderlöpare. Han vann SM-guld på 3 000 meter hinder år 1972. Han tävlade inhemskt för Turebergs IF.

Källor

Svenska hinderlöpare
Män
Födda 1946
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Digerrojr

Digerrojr eller Digerråir i Garde socken är ett av Gotlands största gravrösen från bronsåldern. Det ligger i Alskogen ca 1,2 km nordost om gården Folkedarve. Från vägen mellan Lau och Ljugarn går en mindre skogsväg som leder in till platsen.

Röset som består av ojordad gråsten har en höjd på 4-5 m och en diameter på 35 m. I dess omkransande dubbla fotkedja ingår upp till två meter långa block och i dess inre mitt är en större grop, som enligt äldre noteringar lär vara orsakad av en skattjakt. Gropen har dock innan dess bildats av en ihopsjunken gravkammare, ett timrat vilorum som restes åt den avlidne och när detta med tiden rasade samman, uppstod den kraterlika fördjupningen.

Digerrojr byggdes enligt en sägen som ett gravmonument över Graip, en gotländsk hövding som var sonson till Tjelvar. Av den anledningen så kallas det också för Graiprs råir. Tjelvars grav består i sin tur av en skeppssättning i Boge socken. Röset ligger i yttre kanten av Gålrums fornlämningsrika område, som bland annat erbjuder en hel flotta med skeppssättningar. En av dessa sju skeppssättningar har frigjort sig från den övriga gruppen och tangerar nästan med sin främre stäv, nedre fotfästet till Griprs digra råir. Skeppen som förmodligen från början varit fler, är via fynd daterade till yngre bronsåldern. Inom Gålrum finns även ett antal mindre högar och stensättningar, samt en vikingatida bildsten.

Ett par andra liknande storrösen på Gotland är Uggarde rojr i Rone socken och Bro stajnkalm.

Externa länkar 
Riksantikvarieämbetet, 
Digerojr i Garda socken, text och bilder

Referenser 
Med arkeologen Sverige runt, kap. "Gotland" av Erik B. Lundberg och Erik Nylén (1987).

Fornminnen på Gotland
Gravrösen i Sverige
Fornminnen från bronsåldern i Sverige