kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gulhuvad sparvpapegoja

Gulhuvad sparvpapegoja (Forpus xanthops) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Gulhuvad sparvpapegoja är en liten (15 cm) papegojfågel i grönt och gult. Fjäderdräkten är övervägande grön med lysande gult på hjässa, tygel, örontäckare och haka. I ansiktet syns även ett ljust blått streck bakom ögat som fortsätter runt örontäckarna. Den är vidare koboltblå på nedre delen av ryggen, övergumpen och övre stjärttäckarna, liksom på undre vingtäckarna och i en fläck på vingen. Honan är ljusare på rygg och övergump och har mindre blått i vingen. Lätet från sittande fågel är snabba gnissliga "cheet-cheet-cheet".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart i norra Peru i arida områden i övre Marañón-dalen. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Peru
Blåvingad sparvpapegoja

Blåvingad sparvpapegoja (Forpus xanthopterygius) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Blåvingad sparvpapegoja förekommer i Bolivia samt möjligen sydöstra Peru österut till nordöstra Brasilien och söderut till Paraguay och nordöstra Argentina. Tidigare inkluderades både flodsparvpapegojan (F. crassirostris) och turkosvingad sparvpapegoja (F. spengeli) i arten. Dessa urskiljs dock numera vanligen som egna arter. Vissa behandlar dock spengeli i stället som underart till gröngumpad sparvpapegoja (Forpus passerinus).

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig, men inkluderar flodsparvpapegojan i bedömningen.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödkindad papegoja

Rödkindad papegoja (Geoffroyus geoffroyi) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Rödkindad papegoja är en kompakt och kraftig medelstor grön papegoja. Hanen har skärt ansikte, violett hjässa, rödaktig övre näbbhalva och ljust öga. Honan har brunt huvud, ljust öga och sotfärgad näbb. Ungfågeln är grönaktig med mörkt öga och orangefärgad näbb som så småningom blir grå. I flykten kontrasterar ljusblå vingundersida med grön buk och hos hanen det skära ansiktet. Bland lätena hörs ljusa gnissliga ljud (likt australisk kungspapegoja och upprepade skarpa toner.

Utbredning och systematik 
Rödkindad papegoja delas in i hela 16 underarter med följande utbredning:
 Geoffroyus geoffroyi cyanicollis – norra Moluckerna (Morotai, Halmahera och Bacan)
 Geoffroyus geoffroyi obiensis – centrala Moluckerna (Obi och Bisa)
 Geoffroyus geoffroyi rhodops – södra Moluckerna (Buru, Seram, Ambon och angränsande öar)
 Geoffroyus geoffroyi explorator – Seram Laut (södra Moluckerna)
 Geoffroyus geoffroyi keyensis – Kaiöarna
 Geoffroyus geoffroyi floresianus – västra Små Sundaöarna (Lombok, Sumbawa, Flores, Besar, Sumba)
 Geoffroyus geoffroyi geoffroyi – östra Små Sundaöarna (Timor, Samau och Wetar)
 Geoffroyus geoffroyi timorlaoensis – Tanimbaröarna 
 Geoffroyus geoffroyi pucherani – Västpapua, i öster till Etna Bay
 Geoffroyus geoffroyi minor – norra Nya Guinea (Mamberamo River, Astrolabe Bay)
 Geoffroyus geoffroyi jobiensis – öarna Yapen och Meos Num utanför norra Nya Guinea
 Geoffroyus geoffroyi mysoriensis – öarna Biak och Numfoor utanför norra Nya Guinea
 Geoffroyus geoffroyi orientalis – nordöstra Nya Guinea (Huonhalvön)
 Geoffroyus geoffroyi sudestiensis – Louisiaderna (Misima och Tagula)
 Geoffroyus geoffroyi cyanicarpus – Rossel (Louisiaderna)
 Geoffroyus geoffroyi aruensis – Aruöarna, södra Nya Guinea, Louisiaderna och norra Queensland

Underarten orientalis och explorator inkluderas ofta i aruensis respektive rhodops. Samtidigt urskiljs ofta ytterligare en underart, maclennani, med utbredning på Kap Yorkhalvön i nordöstra Australien.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga art- och släktesnamn hedrar den franske zoologen Étienne Geoffroy Saint-Hilaire (1772-1844).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i australiska regionen
Sångpapegoja

Sångpapegoja (Geoffroyus heteroclitus) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Sångpapegoja delas in i distinkta två underarter:
 Geoffroyus heteroclitus heteroclitus – förekommer i Bismarckarkipelagen och Salomonöarna (utom Rennell)
 Geoffroyus heteroclitus hyacinthinus – förekommer på Rennell (Salomonöarna)

Birdlife International och IUCN urskiljer sedan 2014 underarten hyacinthinus som en egen art, "rennellpapegoja".

Status och hot 
IUCN bedömer hotstatus för underarterna (eller arterna) var för sig, båda som livskraftiga.

Namn 
Fågelns vetenskapliga släktesnamn hedrar den franske zoologen Étienne Geoffroy Saint-Hilaire (1772-1844).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Halsbandspapegoja

Halsbandspapegoja (Geoffroyus simplex) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Den förekommer på Nya Guinea.

Utseende och läte 
Halsbandspapegojan är en medelstor papegoja. Fjäderdräkten är enhetligt grön, med svart näbb och ljust öga. Hanen har ett ljusgrått halsband, därav namnet, med en tunn blå kant på framsidan. I flykten ger ett stort huvud och tunn stjärt ett framtungt utseende. Lätet består av en ringande tonlös serie med stigande och fallande toner.

Utbredning och systematik 
Halsbandspapegoja delas in i två underarter med följande utbredning:
 G. s. simplex - förekommer i bergsområden på västra Nya Guinea
 G. s. buergersi - förekommer i bergsområden på centrala och östra Nya Guinea

Levnadssätt 
Halsbandspapegojan hittas i skogar i förberg upp till medelhög höjd i bergstrakter. Den ses ofta flygande i flock, men sittande fågel kan vara svår att få syn på.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga släktesnamn hedrar den franske zoologen Étienne Geoffroy Saint-Hilaire (1772-1844).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Clifford, West Yorkshire

Clifford är en by och en civil parish i Leeds i Storbritannien. Den ligger i grevskapet West Yorkshire och riksdelen England, i den centrala delen av landet,  km norr om huvudstaden London. Orten har 1 641 invånare (2001).

Kustklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Källor

Externa länkar 
 http://www.britishlistedbuildings.co.uk/england/west+yorkshire/clifford

Orter i West Yorkshire
Civil parishes i West Yorkshire
Festivali i Këngës 43

Festivali i Këngës 43 var den 43:e upplagan av musiktävlingen Festivali i Këngës och ägde rum mellan den 16 och 18 december 2004 i Pallati i Kongreseve i Tirana. 32 låtar deltog från början men endast 18 tog sig till finalen. Slutligen stod Ledina Çelo som segrare med bidraget "Nesër shkoj". Hon fick därmed representera Albanien vid Eurovision Song Contest 2005 i Kiev. Luiz Ejlli slutade tvåa. Poängen avslöjades inte, utan bara bidragen på de tre första platserna avslöjades. Vinnaren utsågs genom 50% jury- och 50% telefonröster.
Fjolårets segrare, Anjeza Shahini, samt vinnaren av Eurovision Song Contest 2004, Ruslana, gjorde gästframträdanden.

Semifinaler

Semifinal 1

Semifinal 2

Final

Externa länkar 
Festivali i Këngës officiella webbplats 

Musikåret 2004
2004 i Albanien
Länder i Eurovision Song Contest 2005
Festivali i Këngës efter år
Mysklorikit

Mysklorikit (Glossopsitta concinna) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende 
Mysklorikiten är en medelstor lysande grön och gul papegoja med röda och blå teckningar i ansiktet. Noterbart är en röd kindfläck bakom ögat.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Australien från sydöstra Queensland till Victoria, Tasmanien och Eyrehalvön, South Australia. Den behandlas antingen som monotypisk eller delas in i två underarter med följande utbredning:
 Glossopsitta concinna concinna – östa och sydöstra Australien
 Glossopsitta concinna didimus – Tasmanien

Levnadssätt 
Mysklorikiten ses födosöka i blommande eukalyptus från vilken den tar både blommor och nektar, men lever också av insekter och frukt. Arten uppträder nomadiskt efter tillgång på blommande eukalyptusträd.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Östpapegojor
Purpurkronad lorikit

Purpurkronad lorikit (Parvipsitta porphyrocephala) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Purpurkronad lorikit är en liten grön papegoja med ljusblå undersida. På huvudet syns en orange och gul kindfläck, purpurfärgad hjässa, gult ovanför näbben och röda fläckar framför ögonen.

Utbredning och systematik 
Purpurkronad lorikit förekommer i halvtorrt lågland i sydvästra och sydöstra Australien, inklusive Kangaroo Island. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Purpurkronad lorikit placerades tidigare i släktet Glossopsitta. DNA-studier visar dock att arterna inom Glossopsitta inte är varandras närmaste släktingar.

Levnadssätt 
Purpurkronad lorikit hittas i torra eukalyptusskogar. Den rör sig dock nomadiskt efter tillgång på blommande träd.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Östpapegojor
Mindre lorikit

Mindre lorikit (Parvipsitta pusilla) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Mindre lorikit är som namnet avslöjar en liten lorikit, grön med rött i ansiktet ovan och under näbben. Lätena som ofta hörs i flykten är korta, ljusa och metalliska.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i östra och sydöstra Australien (Atherton Tableland till sydöstra South Australia). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Mindre lorikit placerades tidigare i släktet Glossopsitta. DNA-studier visar dock att arterna inom Glossopsitta inte är varandras närmaste släktingar.

Levnadssätt 
Mindre lorikit förekommer nomadiskt i olika former av eukalyptusskogar, beroende på födotillgång. Den födosöker huvudsakligen i trädtaket.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Australien
Östpapegojor
Kortstjärtad papegoja

Kortstjärtad papegoja (Graydidascalus brachyurus) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Kortstjärtad papegoja är en medelstor, enhetligt grön papegoja med just en kort stjärt. Den har vidare ett otydligt svart ögonstreck, sotfärgad näbb och mörkare gröna vingpennor.

Utbredning och systematik 
Kortstjärtad papegoja placeras som enda art i släktet Graydidascalus. Fågeln förekommer från sydöstra Colombia till östra Ecuador, östra Peru och Brasilien, norr om Amazonfloden.

Levnadssätt 
Kortstjärtad papegoja hittas i säsongsvis översvämmad skog utmed stora floder, lokalt i urbana områden.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Antman

För Marvels superhjälte, se Ant-Man och Ant-Man (film).

Antman är ett svenskt efternamn, som den 31 december 2013 bars av 134 personer bosatta i Sverige.

Personer med namnet
 Bianca Antman (född 1990), thaiboxare och MMA-utövare
 Emil Antman (1909–2004), verkstadsarbetare och konstnär
 Peter Antman (född 1965), journalist och programmerare
 Salomon Antman (1772–1860), präst

Källor

Se även 
 Amtmann (Amtmand)
 Ammann
 Amman

Svenska efternamn
Rostmaskpapegoja

Rostmaskpapegoja (Hapalopsittaca amazonina) är en sydamerikansk fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Den förekommer i bergsskogar i Anderna i Colombia och nordvästra Venezuela. Arten är fåtalig och minskar i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad (NT).

Utseende och läte 
Rostmaskpapegojan är en 23 cm lång knubbig papegoja med huvudsakligen grön fjäderdräkt. På huvudet syns mattorange hjässa, gul tygel och gulstreckade orangeröda kinder. Bröstet är beigegrönt. I övrigt är den grön med rött på skuldran, blå armtäckare och mörkblå handpennor. Stjärten är röd med violett spets. Från indigovingad papegoja (Hapalopsittaca fuertesi) skiljer den sig genom mer rött på huvudet, gula streck på huvudsidan och kontrasterande guldgrön nacke. 

I flykten hörs ett högljutt och ljust metalliskt skri och från sittplats ett mjukare men likväl meltalliskt "rreek".

Utbredning och systematik 
Rostmaskpapegoja har sin utbredning i bergstrakter i norra Sydamerika. Den delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Hapalopsittaca amazonina velezi – förekommer i centrala Anderna i Colombia
 Hapalopsittaca amazonina amazonina – förekommer i östra Anderna i Colombia
 Hapalopsittaca amazonina theresae – förekommer i Anderna i allra östligaste Colombia och nordvästra Venezuela

Levnadssätt 
Fågeln hittas vanligen över 2 500 meters höjd i fuktig molnskog rik på epifyter samt intilliggande subtropisk skog och buskmaker vid trädgränsen. Den födosöker vanligen i trädtaket på jakt efter blommor, frukt och frön. Fågeln rör sig möjligen säsongsmässigt mellan födoplatser.

Status och hot 
Rostmaskpapegojan har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 2 500–10 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust. IUCN kategoriserar den som nära hotad (NT).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Indigovingad papegoja

Indigovingad papegoja (Hapalopsittaca fuertesi) är en akut utrotningshotad papegojfågel som enbart förekommer i Colombia.

Utseende och läte 
Indigovingad papegoja är en kraftig, huvudsakligen grön papegoja med en kroppslängd på 24 centimeter. På huvudet syns gult på panna och i ansikte, blått på huvudets baksida samt ett orangerött band där fram. Ovansidan är grön med röd skuldra, vissa med inslag av blått i armtäckarna och mörkblå handpennor. Bröstet är olivgult och på den i övrigt gröna undersidan syns en variabel röd bukfläck. Stjärten är röd med violett spets. Fågeln yttrar ett tvåstavigt måslikt läte.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i centrala Anderna i Colombia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Indigovingad papegoja är en mycket fåtalig fågel med en världspopulation som uppskattas bestå av 230 till 300 vuxna individer. Beståndet tros dock vara i stigande. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Louis Agassiz Fuertes (1874-1927), amerikansk fågelkonstnär, upptäcktsresande och samlare av specimen.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Colombia
Svartvingad papegoja

Svartvingad papegoja (Hapalopsittaca melanotis) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar, endemisk för östra Anderna i Sydamerika. Arten beskrevs första gången 1847 av Frédéric de Lafresnaye.

Utbredning och systematik 
Svartvingad papegoja delas in i två underarter:
 H. m. melanotis – förekommer på 1500–2500 meters höjd i bolivianska Anderna i La Paz och Cochabamba.
 H. m. peruviana – förekommer på 2800–3400 meters höjd peruanska Anderna i centrala och södra Peru.

Utseende 
Svartvingad papegoja är en liten – 24 cm lång – kraftig papegoja, som huvudsakligen har en grön fjäderdräkt med stora svarta partier på vingarna, mörkt gult runt ögonen, blågrå näbb och distinkt färg på örontäckarna.

De två underarterna särskiljs främst genom utbredningsområde men även på fjäderdräkten. Huvudet hos H. m. melanotis är mestadels matt turkos till skifferblått och örontäckarna är mörka eller svarta. Huvudet hos H. m. peruviana är främst grönt med blåaktig nacke och örontäckarna är mörkröda.

Ekologi 
Svartvingad papegoja lever i bergsskogar, och förekommer både bland höga träd och på myrmark. Den äter främst frukt. Den lever i flockar upp till 50 individer. Deras häckningsekologi är okänd.

Status och hot 
Arten har ett begränsat utbredningsområde, men beståndet anses vara stabilt. IUCN kategoriserar arten som livskraftig (LC).

Referenser 
Delar bygger på översättning från engelskspråkiga wikipedias artikel Black-winged parrot, läst 2022-12-13

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödmaskpapegoja

Rödmaskpapegoja (Hapalopsittaca pyrrhops) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Rödmaskpapegojan är en 22 cm lång och knubbig papegojfågel med huvudsakligen grön fjäderdräkt. På huvudet syns rött på pannan, tygeln, kind och ögonbrynsstreck samt gulstreckade örontäckare. Undersidan är grön, liksom ovansidan förutom blå armtäckare och mörkblå handpennor. Stjärten är mörkblå. Bland lätena hörs hårda skriande "ch-ek ch-ek" med andra tonen ljusare. Även "eek eek eek" och från sittplats "thrut" kan höras.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Anderna i sydvästra Ecuador och angränsande nordvästra Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Rödmaskpapegojan har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 10 000–37 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust. Internationella naturvårdsunionen IUCN bedömer ändå att beståndet är livskraftigt.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Seglarparakit

Seglarparakit (Lathamus discolor) är en akut utrotningshotad papegojfågel som förekommer i Australien.

Utseende och läten 
Seglarparakiten är en 25 cm lång, slank papegoja med spetsiga vingar och lång, spetsig stjärt. Vuxna hanar är huvudsakligen starkt gröna med en blå fläck på hjässan och rött på strupe, undre stjärttäckare, i ett band på pannan samt i fläckar på flankerna. Honor är något mattare i färgerna, de flesta med ett gräddfärgad band på undersidan av vingen. Lätena har en mjukt, pipig ton olikt hårdare läten bland andra lorikiter.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar enbart på Tasmanien och på Flinders Island. Efter häckningen flyttar den till östra och sydöstra Australien. Den placeras som enda art i släktet Lathamus och behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som akut hotad.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i australiska regionen
Östpapegojor
Endemiska fågelarter på Tasmanien
Guldplymsparakit

Guldplymsparakit (Leptosittaca branickii) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Guldplymsparakiten är en stor och grön papegojfågel med ett karakteristiskt tunt gult streck bakom ögat som gett arten dess namn. Detta kan dock vara svårt att se i fält. Arten har mindre rött på huvudet än andra stora parakiter i sitt utbredningsområde, men istället unik gulbefjädring på buken. Lätet är också distinkt, mörkare och inte lika hårt som hos andra parakiter.

Utbredning och systematik 
Fågeln placeras som enda art i släktet Leptosittaca. Den förekommer i fuktiga delar av Anderna i södra Colombia, Ecuador och centrala Peru.

Levnadssätt 
Guldplymsparakiten förekommer i lokalt i högt belägna skogar nära trädgränsen. Den föredrar områden med Podocarpus för födosök och vaxpalmer för att häcka.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet är relativt litet, uppskattat till mellan 7 300 och 20 000 vuxna individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den polske ornitologen Wladyslaw Graf von Branicki (1864-1926).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Halmaherahängpapegoja

Halmaherahängpapegoja (Loriculus amabilis) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i norra Moluckerna (Halmahera och Bacan). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Noter

Externa länkar

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Moluckerna
Orangepannad hängpapegoja

Orangepannad hängpapegoja (Loriculus aurantiifrons) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Orangepannad hängpapegoja är en mycket liten papegoja. Fjäderdräkten är helgrön, med en svart och spetsig näbb, röd övergump och rött i en fläck på nedre delen av strupen. Hanen har gult i pannan och ljust öga, medan honan har blåaktigt ansikte och mörkt öga. Lätena är ljusa och raspiga i flykten, tjattrande från sittplats.

Utbredning och systematik 
Orangepannad hängpapegoja delas in i tre underarter:
 L. a. aurantiifrons – förekommer på Misool (Västpapuanska öarna)
 L. a. batavorum – förekommer på Waigeo och kustnära nordvästra Nya Guinea
 L. a. meeki – förekommer på östra Nya Guinea, Fergusson, Goodenough och Karkar

Underarten batavorum inkluderas ofta i meeki.

Levnadssätt 
Orangepannad hängpapegoja hittas i skogsområden i lågland och förberg. Den ses vanligen när den flyger kvickt och högt över skogen.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Ceylonhängpapegoja

Ceylonhängpapegoja (Loriculus beryllinus) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende 
Ceylonhängpapegoja är en liten (14 cm), grön papegojfågel. Hanen har röd näbb, röd övergump och rödfärgad hjässa. Vidare syns en orangefärgad anstrykning på manteln. Liknande blåstrupig hängpapegoja har just en blå strupe, men saknar den röda hjässan och är grön på manteln.

Utbredning och systematik 
Fågeln är endemisk för Sri Lanka. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Arten har ett rätt litet utbredningsområde, men det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Sri Lanka