Friidrottsrekord i kastgrenar

Den här artikeln listar friidrottsrekord i kastgrenar.

För att ett resultat skall kunna räknas som världsrekord måste resultatet ha uppnåtts i en officiell tävling enligt IAAF:s regelverk och ha uppmätts med av förbundet godkänd utrustning. Idrottaren som presterat resultatet samt ytterligare minst två deltagare, i tävlingen där resultatet uppnåtts måste vara licensierade hos ett friidrottsförbund anslutet till IAAF. Tävlingsgrenen måste vara renodlat en dam- eller herrtävling; resultat från mixade tävlingar godtas inte. För att rekordet skall ratificeras måste idrottaren ha genomgått ett dopningstest vid tävlingens slut. Rekord kan också sättas i respektive gren vid tävling i mångkamp. Ytterligare regler gäller för en del grenar.

Kulstötning 
För att ett resultat skall kunna godkännas som världsrekord i kulstötning gäller förutom de förutsättningar som anges i artikelinledningen att:
Resultatet måste ha mätts upp med godkänd automatisk mätutrustning eller av tre officiella domare med godkänd manuell mätutrustning som kontrollerats av en kvalificerad mätdomare.

Det första officiella världsrekordet i kulstötning sattes av amerikanen Ralph Rose 1909 med en stöt på 15,54 meter. Sedan dess har världsrekordet förbättrats med nästan femtio procent. Bland de stora världsrekorden i grenen kan nämnas amerikanen Randy Matsons 21,52 meter, den första stöten över 70 fot och ett resultat som vid tillfället placerade honom nästan en meter före världstvåan genom tiderna.

Kulstötning är en av de grenar där rekordnivåerna för damer och herrar är ungefär desamma eftersom damerna använder en lättare kula. Världsrekord för damer har noterats sedan 1934 då tyskan Gisela Mauermayer stötte 14,38 meter. Kulstötning är en gren där många rekord, framför allt för damer, är omdiskuterade eftersom de med dagens mått framstår som oslagbara och sattes under den systematiserade dopingens guldåldrar.

Diskus 
För att ett resultat skall kunna godkännas som världsrekord i diskus gäller förutom de förutsättningar som anges i artikelinledningen att:
Resultatet måste ha mätts upp med godkänd automatisk mätutrustning eller av tre officiella domare med godkänd manuell mätutrustning som kontrollerats av en kvalificerad mätdomare.

Diskus fanns på grenprogrammet redan i de antika olympiska spelen och har också varit olympisk gren alltsedan de moderna olympiska spelen startades 1896. Ändå räknas det första officiella världsrekordet inte förrän 1912, då utrustningen standardiserats. Amerikanen James Duncan kastade då 47,58 meter. I dag är resultat över 70 meter internationellt mycket gångbara. Den förste som lyckades med detta var amerikanen Mac Wilkins som 1976 kastade 70,24 meter.

Det första officiella världsrekordet för damer noterades 1936 då tyskan Gisela Mauermayer kastade 48,31 meter. Att damerna kastar med en lättare diskus gör att rekordutvecklingen har varit snarlik herrarnas; första dam att kasta över 70 meter var Sovjetunionens Faina Melnik som 1975 kastade 70,20 meter.

Slägga 
För att ett resultat skall kunna godkännas som världsrekord i släggkastning gäller förutom de förutsättningar som anges i artikelinledningen att:
Resultatet måste ha mätts upp med godkänd automatisk mätutrustning eller av tre officiella domare med godkänd manuell mätutrustning som kontrollerats av en kvalificerad mätdomare.

Det första officiella världsrekordet i slägga noterades av amerikanen Pat Ryan som 1913 kastade 57,77 meter, ett rekord som stod sig i 24 år.

Det äldsta noterade släggresultatet för damer är från 1931, men ryskan Olga Kuzenkovas 66,84 meter från 1994 var det första resultatet som officiellt ratificerades som världsrekord.

Spjut 
För att ett resultat skall kunna godkännas som världsrekord i spjutkastning gäller förutom de förutsättningar som anges i artikelinledningen att:
Resultatet måste ha mätts upp med godkänd automatisk mätutrustning eller av tre officiella domare med godkänd manuell mätutrustning som kontrollerats av en kvalificerad mätdomare.

Spjut är den enda friidrottsgren där de officiella rekorden har strukits på grund av regeländringar. Detta skedde för herrar 1986 och för damer 1999. I bägge fallen berodde ändringen på att man flyttade fram tyngdpunkten på spjuten, dels för att de lättare skulle ta mark med spetsen först, dels för att arenorna inte längre räckte till för herrarna. Det gamla världsrekordet för herrar var 104,80 meter och innehades av Uwe Hohn från Östtyskland. Det gamla världsrekordet för damer var 80,00 meter och innehades av Petra Felke, också hon från Östtyskland.

Referenser

Källor
Part Three Statistics Handbook – IAAF World Indoor Championships – Istanbul 2012, sid 267-268

Friidrottsrekord