kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Öreryds socken

Öreryds socken i Småland ingick i Mo härad, ingår sedan 1974 i Gislaveds kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Öreryds distrikt.

Socknens areal är 69,75 kvadratkilometer, varav land 65,60. År 2000 fanns här 207 invånare. Kyrkbyn Öreryd med sockenkyrkan Öreryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Öreryds socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öreryds församling och för de borgerliga frågorna till Öreryds landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Södra Mo landskommun och 1974 uppgick detta område i Gislaveds kommun. Församlingen uppgick 2010 i Norra Hestra församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Öreryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Mo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Mo härads kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi
Öreryds socken ligger väster om övre Nissan som här genomflyter Gusjön, Hammarsjön och Algustorpssjön och bildar Nissafors fall. Socken består av skogbeväxt moränmark.

Fornlämningar
Känt från socknen är stenåldersboplatser, ett 20-tal gravrösen från bronsåldern och åtta mindre gravfält med domarringar  från järnåldern. Två runristningar är kända vid kyrkogården, den ena nu borta.

Namnet
Namnet (1262 Öariwdhum) kommer från kyrkbyn. Förleden är ör, '(grus)bank', avseende Norra Vallsjön. Efterleden är ryd, 'röjning'.

Se även
Öreryds församling
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Öreryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

 Öreryds hembygdsförening

Socknar i Mo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Öreryds landskommun

Öresryds landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Öreryds socken i Mo härad i Småland denna kommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Södra Mo landskommun.

1974 upplöstes Södra Mo kommun och detta område uppgick i Gislaveds kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Gislaveds kommun
Norra Hestra socken

Norra Hestra socken i Småland, före 1887 även del i Västergötland, ingick i Mo härad (före 1887 även del i Kinds härad), ingår sedan 1974 i Gislaveds kommun och motsvarar från 2016 Norra Hestra distrikt.

Socknens areal är 38,29 kvadratkilometer, varav land 36,18. År 2000 fanns här 1 642 invånare. Tätorten Hestra med sockenkyrkan Norra Hestra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Norra Hestra socken har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Hestra socken.

Före 1887 hörde Bönabo till Kinds härad i Älvsborgs län.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Norra Hestra församling och för de borgerliga frågorna till Norra Hestra landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Södra Mo landskommun och 1974 uppgick detta område i Gislaveds kommun. Församlingen utökades 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Norra Hestra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Mo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Mo härads kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi
Norra Hestra socken ligger väster om Nissan. Socknen är en starkt kuperad skogsbygd som i Isaberg når 308 meter över havet.

Fornlämningar
Känt från socknen är en stenåldersboplats samt en hällkista och några gravrösen från bronsåldern och äldre järnåldern.

Namnet
Namnet (1383 Heestra) kommer från kyrkbyn. Namnet är plural av hester, 'skottskog,småskog'.

Socknen benämndes före 1 januari 1886 Hestra socken.

Se även
Norra Hestra församling
Lista över fasta fornminnen i Gislaveds kommun#Norra Hestra

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris
Vagnmakare och krutgubbar : en bok om gårdarna i Norra Hestra socken / Lars-Erik Pettersson Utgiven av Hestra hembygdsförening 2006.  libris
Bebyggelsen kring byarna i Norra Hestra socken. Utgiven av Hestra hembygdsförening 1996. libris

Externa länkar

Norra Hestra samhällsförening med Norra Hestra hembygdsförening

Socknar i Mo härad
Indelningar i Gislaveds kommun
Socknar i Kinds härad
Gustavus Hamilton

Gustavus Hamilton, född omkring 1650 i Sverige, död 1691 i Enniskillen, var en svensk friherre och guvernör av Enniskillen på Nordirland.

Gustavus Hamilton tillhörde den friherrliga ätten Hamilton af Deserf som med fadern Ludvig Hamilton naturaliserats som friherrar i Sverige men som ursprungligen kom från Storbritannien. Modern Catharina tillhörde den adliga ätten Stiernfelt eller Grubbe, bördig från ärkebiskop Andreas Laurentii Björnram, Bureätten och Grubb. År 1661 sålde fadern sin hustrus egendomar i Sverige och överflyttade med familjen till Irland där han strax efter ankomsten blev ihjälskjuten varpå hustrun gifte om sig. Gustavus Hamilton blev 1688 utsedd till guvernör av Enniskillen och slog sig ner på Monea slott som Malcolm Hamilton of Monea, en av hans förfäder låtit uppföra. Under den ärorika revolutionen utnämnde kung Vilhelm III av England honom också till härförare över infanteriet i Enniskillen som under denna tid belägrades av den katolske tronpretendenten Jakob II av England.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 Trimble, William Copeland, The history of Enniskillen, 1919

Män
Födda 1650
Avlidna 1691
Svenska friherrar
Bureätten
Norra Hestra landskommun

Norra Hestra landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Norra Hestra socken i Mo härad i Småland denna kommun. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Södra Mo landskommun.

1974 upplöstes Södra Mo kommun och detta område uppgick i Gislaveds kommun.

Politik

Mandatfördelning i Norra Hestra landskommun 1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Gislaveds kommun
François Blondel

François Blondel, född 15 juni 1618, död 21 januari 1686, var en fransk arkitekt. Han var farbror till Jacques-François Blondel.

Blondel erhöll en lärd uppfostran och företog vidsträckta resor bland annat i Skandinavien och Lappmarken, besökte som diplomat Konstantinopel och Egypten samt Västindien. Trots att han egentligen var matematiker och ingenjör, fick Blondel en betydande verksamhet inom arkitekturen, byggde en bro över Charente och restaurerade flera äldre byggnadsverk. Han deltog i militära arbeten i Rochefort och uppgjorde 1676 tillsammans med Pierre Bullet en ny stadsplan för Paris, som på Ludvig XIV:s befallning försågs med nya kajer, nya hamnar, vidgade gator och så vidare. År 1672 uppförde Blondel till kungens ära den 72 fot höga Porte Saint-Denis, vilken smyckades med François Girardons och Michel Anguiers reliefer. Han blev 1672 professor i arkitektur vid och direktör för franska arkitekturakademin i Paris, där han verkade fram till sin död. Han var trogen Vitruvius principer och motståndare till gotiken och till Francesco Borrominis barockstil. Blondel anses ha uppgjort det första utkastet till tyghuset i Berlin. Bland Blondels skrifter märks Cours d'architecture (5 band, 1675-1683). Han skrev även matematiska och tekniska läroböcker. Blondel är representerad vid Nationalmuseum.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Representerade vid Nationalmuseum
Franska diplomater
Franska arkitekter under 1600-talet
Professorer i arkitektur
Diplomater under 1600-talet
Personer i Frankrike under 1600-talet
Personer från Aisne
Födda 1618
Avlidna 1686
Män
Svensk uppslagsbok
Bondstorps församling

Bondstorps församling var en församling i Östbo kontrakt, Växjö stift och Vaggeryds kommun. Församlingen uppgick 2010 i 
Byarum-Bondstorps församling. 

Församlingskyrka var Bondstorps kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, för att därefter fram till 21 mars 1629 vara annexförsamling i pastoratet Tofteryd Byarum och Bondstorp. Från 30 oktober 1651 till 1711 åter eget pastorat för att från 1712 till 1 maj 1922 åyrt vara annexförsamling i pastoratet Tofteryd, Byarum och Bondstorp. Från 1922 annexförsamling i pastoratet Byarum och Bondstorp, som från 1981 också omfattade Svenarums församling.Församlingen uppgick 2010 i Byarum-Bondstorps församling.

Församlingskod var 066502.

Se även
Bondstorps socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Vaggeryds kommun
Bondstorps socken

Bondstorps socken i Småland ingick i Mo härad (före 1870 i Östbo härad), uppgick 1952 i Vaggeryds köping och området ingår sedan 1971 i Vaggeryds kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Bondstorps distrikt.

Socknens areal är 100,46 kvadratkilometer, varav land 93,50. År 2000 fanns här 356 invånare. Kyrkbyn Bondstorp med sockenkyrkan Bondstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bondstorps socken har medeltida ursprung.

Före 1870 ingick socknen administrativt i Östbo härad med en mindre del i Mo härad (Stengårdshults jordebokssocken): Holabo nr 1, Rasten nr 1 jämte utjorden Biskopsdal nr 2.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bondstorps församling och för de borgerliga frågorna till Bondstorps landskommun.  Landskommunen övergick uppgick 1952 i Vaggeryds köping som 1971 uppgick i Vaggeryds kommun. Församlingen uppgick 2010 i Byarum-Bondstorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bondstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Mo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Mo härads kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi
Bondstorps socken ligger kring Rasjön. Socknen är en höglänt skogs- och mosstrakt.

Fornlämningar
Känt från socknen är fyra boplatser från stenåldern samt rösegrav med domarring och två gravfält från äldre järnåldern.

Namnet
Namnet (1299 Bothengsthorp ) kommer från kyrkbyn. Förleden har bildats från ett mansnamn, Both(i)ägn. Efterleden är torp, nybygge.

Före 22 oktober 1927 skrevs namnet även Bonstorps socken.

Se även
Bondstorps församling
Lista över fasta fornminnen i Vaggeryds kommun#Bondstorp

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris
Mellan Härån och Rasjön : årsskrift. Utgiven av bland andra Bondstorps hembygdsförening från 1979. ISSN 0349-1323 libris

Externa länkar

Bondstorps hembygdsförening 

Indelningar i Vaggeryds kommun
Socknar i Mo härad
Socknar i Östbo härad
Bondstorps landskommun

Bondstorps landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Bondstorps socken i Mo härad i Småland denna kommun. kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Vaggeryds köping som sedan 1971 uppgick i Vaggeryds kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vaggeryds kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Jacques-François Blondel

Jacques-François Blondel, född 8 januari 1705 i Rouen, död 9 januari 1774 i Paris, var en fransk arkitekt. Han var brorson till François Blondel.

Blondes kombinerade som arkitekt de stora massorna med viss tyngd, såsom i stadshuset och biskopspalatset i Metz. Sin största betydelse fick han som lärare, och öppnade 1739 en privat arkitekturskola i Paris som blev mycket besökt. 1756 blev han professor vid arkitekturakademin i Paris. Blondel skrev en bok om lustslott (1737), och utgav L'architekcture française (1752-56), som är pedagogiskt och historiskt betydande, samt Cours d'architecutre civile (9 band, 1771-77). Blondel är representerad vid bland annat Nationalmuseum.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Noter 

Franska arkitekter under 1700-talet
Personer från Rouen
Födda 1705
Avlidna 1774
Män
Svensk uppslagsbok
Representerade vid Nationalmuseum
Källeryds socken

Källeryds socken i Småland ingick i Mo härad (före 1751 i Västbo härad), ingår sedan 1971 i Gnosjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Källeryds distrikt.

Socknens areal är 71,25 kvadratkilometer, varav land 66,25. År 2000 fanns här 644 invånare. Tätorten Nissafors med sockenkyrkan Källeryds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Källeryds socken har medeltida ursprung och ingick före 1751 i Västbo härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Källeryds församling och för de borgerliga frågorna till Källeryds landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Gnosjö landskommun som 1971 uppgick i Gnosjö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Källeryd, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Mo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Mo härads kompani och Smålands grenadjärkår, Jönköpings kompani.

Geografi
Källeryds socken ligger öster om Nissan. Socknen är en skogs- och mosstrakt.

Fornlämningar
Känt från socknen är några boplatser från stenåldern samt några rösegravar med stensättningar från järnåldern.

Namnet
Namnet (1411 Keldarydh ) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller kälda, källa. Efterleden är ryd, röjning.

Se även
Källeryds församling
Lista över fasta fornminnen i Gnosjö kommun#Källeryd

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Socknar i Västbo härad
Socknar i Mo härad
Indelningar i Gnosjö kommun
Källeryds landskommun

Källeryds landskommun var en tidigare kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863 inrättades i Sverige cirka 2 400 landskommuner samt 89 städer och ett mindre antal köpingar.

Då inrättades i Källeryds socken i Mo härad i Småland denna kommun. Vid kommunreformen 1952 upplöstes denna landskommun där en del överfördes till Gnosjö storkommun.

1971 ombildades dessa landskommunerna till Gnosjö kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Indelningar i Gnosjö kommun
Källeryds församling

Källeryds församling är en församling i Östbo-Västbo kontrakt i Växjö stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gnosjö kommun och ingår i Gnosjö pastorat. 

Församlingskyrka är Källeryds kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var fram till 1552 annexförsamling i pastoratet Kulltorp, Gnosjö, Åsenhöga och Källeryd. Sedan var den till 1962 annexförsamling i pastoratet Åsenhöga och Källeryd och från 1962 annexförsamling i pastoratet Åsenhöga, Källeryd och Kävsjö, där från 1 mars 1993 Kävsjö tog över som moderförsamling. Från 2018 ingår församlingen i Gnosjö pastorat.

Se även
Källeryds socken

Källor

Externa länkar
Kävsjö pastorat på Kyrktorget

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Gnosjö kommun
Åsenhöga socken

Åsenhöga socken i Småland ingick i Mo härad (före 1869 i Västbo och Östbo härader), ingår sedan 1971 i Gnosjö kommun i Jönköpings län och motsvarar från 2016 Åsenhöga distrikt.

Socknens areal är 129,60 kvadratkilometer, varav land 120,95. År 2000 fanns här 956 invånare. Tätorten Åsenhöga med sockenkyrkan Åsenhöga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Åsenhöga socken har medeltida ursprung.

Före 1869 hörde socken administrativt till Västbo härad och Östbo härad (7 mantal), dock judiciellt till Mo härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsenhöga församling och för de borgerliga frågorna till Åsenhöga landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Gnosjö landskommun som 1971 uppgick i Gnosjö kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Åsenhöga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Mo härad. De indelta soldaterna tillhörde Jönköpings regemente, Mo härads kompani.

Geografi
Åsenhöga socken är en starkt kuperad skogs- och mosstrakt med höjder som når över 300 meter över havet.

Fornlämningar
Känt från socknen är endast ett gravröse.

Namnet
Namnet (1408 Assins höga ) kommer från prästgården. Namnet betyder 'den höga åsens socken' och syftar på åsen söder om kyrkan.

Se även
Åsenhöga församling
Lista över fasta fornminnen i Gnosjö kommun#Åsenhöga

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Jönköpings län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Åsenhöga hembygdsförening

Socknar i Västbo härad
Socknar i Östbo härad
Socknar i Mo härad
Indelningar i Gnosjö kommun
Åsenhöga församling

Åsenhöga församling är en församling i Östbo-Västbo kontrakt i Växjö stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gnosjö kommun och ingår i Gnosjö pastorat.

Församlingens kyrkor är Åsenhöga kyrka och Marieholms kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var fram till 1552 annexförsamling i pastoratet Kulltorp, Gnosjö, Åsenhöga och Källeryd. Sedan var den till 1962 moderförsamling i pastoratet Åsenhöga och Källeryd och från 1962 moderförsamling i pastoratet Åsenhöga, Källeryd och Kävsjö, där från 1 mars 1993 Kävsjö tog över som moderförsamling. Från 2018 ingår församlingen i Gnosjö pastorat.

Se även
Åsenhöga socken

Källor

Externa länkar
Kävsjö pastorat på Kyrktorget

Församlingar i Växjö stift
Indelningar i Gnosjö kommun
Septimanie d'Egmont

Jeanne Louise Armande Élisabeth Sophie Septimanie d'Egmont, född de Vignerot du Plessis 1 mars 1740 i Montpellier, död 14 oktober 1773 på slottet i Braisne, var en fransk salongsvärdinna. Hon brevväxlade med Gustav III och anses ha haft ett visst inflytande över honom.

Biografi
Hon var dotter till härföraren Louis François Armand de Vignerot du Plessis, den tredje hertigen av Richelieu. Genom sin farmor stammade hon från de holländska grevarna Egmont. Hon uppfostrades hos en faster i ett benediktinkloster i Normandie och blev 1759 gift med Don Casimir Pignatelli, greve d'Egmont. 

Från 1760 stod hon värd för en salong som var samlingsplats för "den tidens litterära storheter" som Voltaire och Rousseau, och för oppositionen mot Madame du Barrys och René Charles de Maupeous reformer och nära vän till Étienne François de Choiseul. Bland de svenska besökarna av hennes salong märks bland andra Gustaf Filip Creutz och Alexander Roslin. Hon var nära vän med den svenske ambassadören i Paris, Ulrik Scheffer, och lärde genom honom känna Gustav III under hans besök i Paris 1771. 

Hon brevväxlade sedan med Gustav III, rådde honom till "dämpandet af partiernas raseri" och en "monarki inskränkt genom lagarna", och hyllade statskuppen 1772, särskilt dess oblodiga karaktär. Hon kallade Gustav III för sitt "hjärtas hjälte", och det anses troligt att hon utövade ett visst inflytande "på den upplysta, mänskliga, i mycket frisinnade riktningen i Gustaf III:s tidigare regeringssätt". 

Ganska snart visade dock Gustav III allt mindre intresse för korrespondensen med grevinnan d'Egmont, och slutligen tröttnade han helt och överlät brevväxlingen på Carl Fredrik Scheffer, vilket kränkte henne djupt. Några månader senare avled hon i tuberkulos.

Referenser 
 
 M. C. A. d'Armaillé, "La comtesse d'Egmont, fille du maréchal de Richelieu, 1740-1773. D'après ses lettres inédites à Gustave III" (1890; svensk översättning 1893)
 G. Göthe, "Ett porträtt" (i "Nord. tidskr.", 1890)
 Beth Hennings, Grevinnan d'Egmont och Gustav III (1920)
 Jean-Claude Hauc, "Septimanie d'Egmont, comtesse républicaine" in Trois femmes des Lumières, Les Editions de Paris, 2010.

Noter

Externa länkar

Franska salongsvärdar
Franska grevinnor
Brevskrivare under 1700-talet
Personer från Hérault
Födda 1740
Avlidna 1773
Kvinnor
Ugglan
Franska brevskrivare
Riksväg 25

Riksväg 25 kan avse:

 Riksväg 25, Sverige
 Riksväg 25, Finland
Riksväg 25, Norge
Tranebergssund

Tranebergssund är ett sund av Östra Mälaren som ligger i västra Stockholm mellan Kungsholmen och Brommalandet.

Sundet begränsas i norr av Ulvsundasjön, i väster av Kristineberg och Fredhäll, i söder av Essingefjärden och  i öster av Traneberg. Sundet är cirka 800 meter lång och har en bredd av knappt 200 meter vid det smalaste stället. Djupet varierar mellan 16 och 19 meter.

Över Tranebergssund sträcker sig den 25,2 meter höga Tranebergsbron. Den första bron anlades år 1787 då beslutade Gustav III att en bro skulle byggas som en del av en ny väg mot Drottningholm och Drottningholms slott.  Nuvarande bron ritades av arkitektduon  Paul Hedqvist och David Dahl  och invigdes  den 31 augusti 1934. Tranebergsbron hade, när den byggdes, världens längsta brobåge gjuten i betong, med en spännvidd av 181 meter.

I sundet ligger de tre båtklubbarna Kristinebergs Båtklubb (KBK), Stockholms Segelsällskap (SSK) samt Stockholms Segelsällskap (SSS).

Se även
 Mariebergssundet 
 Essingesundet

Referenser

Mälaren
Sund i Sverige
Stockholms geografi
Kriyayoga

Kriyayoga (av sanskrit kriyā, क्रिया: handling, ansträngning) är en yogaform där man utövar tekniker för rening, självobservation och höjd medvetenhet.. Yogaformen har populariserats i västvärlden genom Paramahansa Yoganandas bok Autobiography of a Yogi.

Kriyayoga är en äldre yogaform som återintroducerades i Indien av Lahiri Baba Mahasaya som själv initierades av Babaji Maharaj. Enligt sina förespråkare påskyndar kriyayoga-teknikerna ens andliga utveckling, så att endast en halv minuts utövande motsvarar ett helt års naturlig evolution.  Utbildning i kriyayoga sker på traditionellt sätt genom att man går i lära hos en mästare, och sedan initieras då man befinns vara redo. Initiering kan ges av de achariya till vilka mästaren givit sin tillåtelse. Paramahansa Prajnananda är en av de under 2000-talet levande kriyayogamästarna. Han efterträder Paramahansa Hariharananda som i sin tur efterträder Paramahansa Yogananda. Kriyayoga undervisas även av Swâmî Shankarananda Giri, lärjunge till Prabhuji (Swami Narayana Giri), som i sin tur var lärjunge til Sri Yukteswarji, Paramahansa Yoganandas guru.

Referenser

Yogaformer

bg:Крия Йога
de:Kriya Yoga
en:Kriya Yoga
es:Kriyā yoga
fr:Kriya Yoga
ia:Kriya Yoga
it:Kriya Yoga
nl:Kriya yoga
pt:Kriya Yoga
ru:Крийя-йога
sk:Krijajoga
sl:Krija joga
Charles Blondel

Charles Blondel, född 10 oktober 1876 och död 19 februari 1939, var en fransk psykolog filosof och läkare, mest känd för sina teorier om psykisk sjukdom.

Blondel var professor vid universitetet i Strasbourg. Under inverkan från bland andra Henri Bergson och Émile Durkheim framlade Blondel i arbetet La conscience morbide (1914) åsikten, att psykiska sjukdomar endast är en högre grad av "förströddhet", en övergående eller mera varaktig avböjning av det individuella medvetandet från det kollektiva hos gruppen eller mänskligheten.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Franska psykologer
Alumner från École normale supérieure
Riddare av Hederslegionen
Födda 1876
Avlidna 1939
Män
André Sebastie

André Sebastie, född i Simrishamn är en svensk manusförfattare och filmare.

Sebastie gjorde långfilmsdebut med 7X - Lika barn leka bäst som gick upp på SF Bio den 13 augusti 2010.

Referenser

Externa länkar
Webbplats

Födda 1975
Män
Levande personer
Svenska manusförfattare