kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Asmundtorps kyrka

Asmundtorps kyrka är en kyrkobyggnad i Asmundtorp. Den är församlingskyrka i Häljarps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden 

På 1100-talet byggdes en kyrka i romansk stil. Denna kyrka var välbehållen och byggdes till så sent som 1843 men revs 1895. Vid rivningen fann man målningar i valven från 1100-talet utförda av Finjamästaren.

Nuvarande kyrka är byggd av rött tegel i gotisk stil efter ritningar av Gustaf Hermansson. Kyrkan invigdes första söndagen i advent den 28 november 1897 av kontraktsprosten Oskar Stenius, Svalöv.

Tornet med kopparklätt tak är 66 meter högt och syns på långt håll i det flacka landskapet. Högst upp finns ett förgyllt kors.

1987 genomfördes en grundlig invändig renovering av kyrkan. Då reducerades antalet sittplatser för att ge utrymme till aktiviteter. När kyrkan byggdes fanns det sittplatser för 720 personer, vilket var lika många som då var kyrkpliktiga i församlingen.

Inventarier 
 I altarets centrum står en kopia av Bertel Thorvaldsens Kristusbild i italiensk marmor utförd av den danske bildhuggaren Vilhelm Bissen 1859.
 Sniderierna på predikstolen är utförda av snickare Th. Nyman från Landskrona och föreställer Kristus, Moses och de fyra evangelisterna.
 Dopfunten är av brons och tillverkades troligen i Lübeck någon gång på 1400-talet.
 Glasmålningar och samtliga fönster är levererade av Svenska Glasmåleriaktiebolaget i Göteborg.
 I vapenhuset finns en tavla med namnen på församlingens kyrkoherdar alltifrån medeltiden. ”Fattigstocken” i vapenhuset var kollektbössa i gamla kyrkan.
 Båda kyrkklockorna kommer från den gamla kyrkan. Lillklockan från 1610 har förfärdigats av Borchard Gelgether och storklockan från 1651 av Hans Meyer, båda verksamma i Köpenhamn.
 1871 kom til den gamla kyrkan tre ljuskronor för 20 ljus vardera tillverkade av den äldre gelbgjutaren och svarvaren P. Borgström i Malmö. 26 november 1871 blev de första gången begagnade.

Orgel
1763 byggde Christian Fredrik Hardt, Malmö en orgel med 6 stämmor. Orgeln flyttades 1846 till Tofta kyrka.
1841 byggde Johan Nikolaus Söderling, Göteborg en orgel med 10 stämmor.
1897 byggde Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med 22 stämmor. Den hade även en altarorgel.
1974 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgeln med 29 stämmor. 

Mellan åren 2019-2021 byggdes den nuvarande orgeln av Tomas Mocnik i samarbete med Åkerman & Lund samt Norsk Orgelverksted. Den består till stor del av den orgel som byggdes 1930 för Filadelfiakyrkan i Vasastan, Stockholm. Registersvällare. Tusentals setzerkombinationer. Högtrycksverket och altarorgeln kan spelas på alla verk.  Manualomfång: C-a3. Pedalomfång: C-f1.  Koppel: III/II, III/I, II/I, III/P, II/P, I/P, III16', III16'/II, III16'/I, III4', III4'/II, III4'/I, II16', II16'/I, II4', II4'/I, I4', III4'/P, Htr-III,   AO-III, Htr-II, AO-II, Htr-I, AO-I, Htr-P, AO-P, AO16', AO4', Htr16', Htr4'

Galleri 
Invändigt kyrkan i september 2006:

Externa länkar

Källor 
 Häljarps församling
 
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Referenser 

Kyrkobyggnader i Landskrona kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader invigda 1897
Byggnader ritade av Gustaf Hermansson
Tegelkyrkor
1897 i Sverige
Svandammen

Svandammen kan avse:

Svandammen, Stockholm, ett parkområde och en badplats som ligger vid Sörgårdsvägen i Solhem i Stockholms kommun, 
Svandammen, Uppsala, en damm i centrala Uppsala nedanför Uppsala slott, 
Svandammarna eller Furulundssjöarna, småsjöar i Tidaholm,

Se även
Svandammsplan i Midsommarkransen söder om Stockholms innerstad, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hatstore Arena

Hatstore Arena tidigare Iffehallen och Kalmar ishall är en ishall i Kalmar, Småland. Kalmar ishall byggdes 1981 och fick namnet Iffehallen 2003 efter smeknamnet på den lokala hockeyprofilen Ivar Lundqvist. Publikrekordet i denna hall var  personer och sattes då Kalmar HC mötte Nybro IF den 19 februari 1995.

I april 2020 revs den ursprungliga hallen för att göra plats för en ny arena med hockeyallsvensk standard som rymmer  åskådare (38:a). Den nya arenan invigdes i oktober 2021 och fick sponsornamnet Hatstore Arena.

Källor

Ishallar i Sverige
Sportanläggningar i Kalmar kommun
Sportanläggningar invigda 1981
1981 i Sverige
Överkäke

Överkäken (latin: maxilla) är en mer eller mindre fast ansluten del av kraniet som i människans kropp består av  av två överkäksben (os maxillaris). I överkäken finns den övre tandraden. Tillsammans med okbenen (os zygomaticum) bildar överkäken den hårda gommen, näsans botten och laterala väggar samt ögonhålornas botten.

Överkäken ledar mot nio ben:
 Pannbenet (os frontale)
 Silbenet (os ethmoidale)
 Näsbenen (os nasale)
 Okbenen (os zygomaticum)
 Tårbenet (os lacrimale)
 Nedre näsmusslan (concha nasalis inferior)
 Gombenet (os palatinum)
 Plogbenet (vomer)

Se även 
 Käke
 Gom
 Människans kranium
 Människans skelett
 Lista över ben i människans skelett

Skelettet
Tuggsystemet
Robert Doisneau

Robert Doisneau, född 14 april 1912 i Gentilly i Val-de-Marne i Frankrike, död 1 april 1994 i Montrouge i Hauts-de-Seine, var en fransk fotograf som ofta räknas som en av världens främsta.

Robert Doisneaus mest berömda bild är Le baiser de l'hôtel de ville, som visar ett par som kysser varandra framför Paris stadshus. Han blev berömd för sitt sätt att fotografera starka motiv och fånga starka känslor. Alla hans bilder är i svartvitt och de flesta är tagna i hans hemstad Paris.

Galleri

Se även 
Dokumentärfotografi
Gatufotografi

Källor

Noter

Externa länkar 
 
Officiell webbsida.
Robert Doisneau på Artnet.

Födda 1912
Män
Franska fotografer under 1900-talet
Avlidna 1994
Riddare av Hederslegionen
Indikator

Indikator kan syfta på: 
Kemiska indikatorer
 pH-indikator – visar om en lösning är sur, basisk eller neutral
 Redoxindikator – förändrar färg vid en viss normalpotential
 Biologisk indikator – en art, ofta en mikroorganism eller växt, som visar på olika omständigheter i en viss miljö
 Indikatorklocka – ett mätinstrument som används för att referensmäta olika fasta ytor gentemot varandra
 Indikatorfunktion – en funktion inom sannolikhetsteori, se karakteristisk funktion
Institutet för kvalitetsindikatorer i Göteborg AB (även kallat indikator)
Accenttecken

Accent (/aksaŋ/, "ack-sang"; även "ack-sennt") eller accenttecken är en liten streckmarkering som används i text för att ge anvisningar om hur ett ord uttalas. Accenter förekommer i skrift som använder det latinska alfabetet.

De vanligaste accentmarkeringarna är grav accent ( ` ), akut accent ( ´ ), cirkumflex ( ^ ) och tilde ( ~ ). I många språk är accentmarkeringar diakritiska tecken, och anger ibland ordaccent.

I olika språk

Germanska språk

Danska 
I danskan skiljer man ibland på gør "gör" och gør "skäller", genom att skriva det senare ordet med akut accent, alltså som gǿr.

Färöiska och isländska 
På isländska räknas tecken med akut accent som egna bokstäver, så man har t. ex. både o och ó i alfabetet. På färöiska används akut accent på samma sätt, men bokstäverna står för andra ljud än i isländska.

Svenska 
I svenskan förekommer akut accent i lånord, där den anger var man ska lägga betoningen.

Akut accent brukar vanligen också innebära att den accentuerade vokalens stavelse har lång vokal. Den särskiljer därmed ord i språket som annars skulle få likadan stavning, till exempel idé och ide liksom armén och armen. Regelbundet används dock akut accent bara över e i ordfinala stavelser.

Grav accent används i ordet à, exempelvis i uttrycket à la carte. Övriga accenttecken används i princip bara i skrift av dialektala ord (som i Feskekôrka – se även svenskans tionde vokal), lånord (entrecôterev och namn (São Paulo).

Romanska språk

Franska 
I franskan är grav accent, akut accent, trema, cedilj och cirkumflex en form av diakritiskt tecken som används för att ange uttalskaraktär för vissa vokaler.

Italienska 
I italienskan används både grav och akut accent som betoningsmarkeringar. Bland annat finns grav accent i slutet av ord och namn som libertà och giù.

Katalanska, portugisiska och spanska 
Språken på Iberiska halvön använder ett antal olika accenter. I katalanskan är grav och akut accent vanliga, med betoning och särskiljande betydelse. Se vidare katalanska alfabetet för mer information om stavningsregler.

I portugisiskan används ett stort antal accenter. I spanskan används i första hand akut accent, både som betoningsmarkör och – i likhet med i katalanskan – som betydelseskiljare.

Att generera tecknen 
På skrivmaskiner och datorer är tangenterna för accenter vanligtvis inställda så att de inte flyttar fram pappret eller markören, utan låter nästa tecken skrivas på samma plats. På datorer syns vanligen inget då man skriver accenttecknet ("död tangent"), utan först då man skrivit också tecknet accenten skall kombineras med.

De vanligaste eller viktigaste accenterna, enligt tangentbordets målgrupp, finns utmärkta direkt på tangentbordet. Om språkinställningarna skiljer sig från vad tillverkaren tänkt kan märkningarna saknas eller visa fel. Så är t.ex. "finskt internationellt tangentbord" (SFS 5966) en tangentbordslayout tänkt att användas med tangentbord avsedda också för den svenska marknaden, där tangentbordslayouten vanligen saknar många av tecknen, bland annat "ˇ", som används i finska och samiska.

Referenser 

Skrivtecken
Sydafrikas damlandslag i ishockey

Sydafrikas damlandslag i ishockey () representerar Sydafrika i ishockey för damer.

Historik
I mars 1999 spelade Sydafrika sina första damlandskamper i ishockey, i Székesfehérvár i Ungern vid kvalspelet till VM:s Division I, och i första matchen åkte man på stryk med 0-6 mot Ungern. Sydafrikas damer var rankade på 28:e plats i världen efter OS 2006.

Se även 
 South African Ice Hockey Association
 Sydafrikas herrlandslag i ishockey

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
South African Hockey Association

Damlandslaget
Ishockeylandslag
Landslag startade 1999
Ishockeydamerna
Altair (rymdfarkost)

Altair (tidigare Lunar Surface Access Module eller LSAM, engelska för "modul för åtkomst till månytan") var en månlandningsfarkost som utvecklas av NASA:s Constellationprogram (som lades ner 2010). Den planerades att användas vid månlandningar runt 2020. 

Altair utvecklades för att lyftas upp i omloppsbana runt jorden av rymdraketen Ares V. Väl i omloppsbana skulle Altair docka med rymdkapseln Orion. Denna skulle tidigare skjutits upp med hjälp av rymdraketen Ares I, med astronauter ombord. De två farkosterna skulle sedan färdas tillsammans till månen, runt vilken de skulle försätta sig i omloppsbana. Altair skulle då lämna Orionfarkosten och landa på månens yta. Under tiden skulle Orion lämnas obemannad i omloppsbanan runt månen. Efter avklarat uppdrag skulle Altair lyfta från månen och åter docka med Orionfarkosten för att slutligen återvända till jorden.

Beskrivning
Altairs utformning liknade mycket Apolloprogrammets månlandare, (Lunar Module eller LM), även om Altair var mycket större. Den skulle bestå av två delar: ett landningssteg (engelska descent stage) som var tänkt att rymma huvuddelen av drivmedlet, elkraftskällor, och huvuddelen av andningssyret för besättningen, och ett avresesteg (engelska ascent stage) som var tänkt som arbets- och viloplats för besättningen. Till skillnad från LM, som bara förde två av de tre apolloastronauterna till månytan, skulle Altair kunna föra med sig alla fyra i besättningen till månytan och tillbaka. Altair var också tänkt att kunna flygas obemannad som en lastfarkost.

På samma sätt som LM skulle Altair haft två luckor: en på ovansidan för dockning med Orionfarkosten, och en huvudlucka för tillgång till månytan. Till skillnad från LM skulle Altair att ha en luftsluss som liknar de på rymdfärjorna eller Internationella rymdstationen (ISS) mellan besättningskabinen och huvudluckan. Luftslussen skulle det göra möjligt för astronauterna att ta på och av sig rymddräkter utan att föra med sig måndamm in i kabinen, samt tillåta farkosten att behålla sitt atmosfärtryck; i LM var det nödvändigt att tömma farkosten på luft varje gång luckan öppnades. Luftslussen skulle tillåta en astronaut med krånglande rymddräkt att återinträda i farkosten utan att resten av besättningen fördenskull måste avbryta sina aktiviteter på månytan.

Altair skulle även haft en liten toalett som liknar den som finns på ISS och ryska Sojuz, en matvärmare för att undvika Apollos "kall soppa"-meny; ett laserbaserat avståndsmätningssystem (med radarbackup) och en ny glascockpit och Boeing 787-baserat datorsystem som är identiskt med det i Orion.

Se även

 NASA
 Apolloprogrammet
 Rymdfarare
 Månlandare

Externa länkar
 Constellation Program

Constellationprogrammet
Rymdfarkoster
Utforskningen av månen
Henrik Encke

Henrik Encke, född den 16 januari 1984, är en svensk häcklöpare som 2006 blev svensk mästare på herrarnas 400 meter häck.
2008 kom Henrik Encke tvåa på herrarnas 400 meter häck och påföljande år tog han bronsmedalj. Inom landet tävlar han för Hässelby SK.

I Finnkampen har resultaten blivit 2:a-6:a-2:a på 400 meter häck: tvåa i Helsingfors 2006 och 2008 samt sexa i Göteborg 2007

Personliga rekord 

Utomhus 
200 meter – 22,87 (Huddinge kommun 12 juni 2011)
200 meter – 22,78 (medvind 2,1 m/s) (Sollentuna 10 juni 2012)
400 meter – 49,07 (Huddinge kommun 11 juni 2006)
400 meter – 49,67 (Karlskrona)
800 meter – 2:05,01 (Kalmar 13 juli 2011)
110 meter häck – 14,58 (Helsingborg 7 juli 2007)
110 meter häck – 14,55 (medvind 2,9 m/s) (Karlstad 21 juni 2006)
400 meter häck – 51,26 (Göteborg 29 juni 2007)
400 meter häck – 51,40 (Helsingfors, Finland 30 augusti 2008)

Inomhus 
60 meter – 7,25 (Bollnäs 28 februari 2009)
200 meter – 23,30 (Sätra 16 februari 2003)
400 meter – 48,42 (Västerås 5 mars 2006)
400 meter – 48,63 (Malmö)
60 meter häck – 8,22 (Karlskrona 11 januari 2009)

Källor

Noter

Svenska häcklöpare
Svenska stafettlöpare
Svenska mästare i häcklöpning
Svenska mästare i stafettlöpning
Män
Födda 1984 
Levande personer
Friidrottare i Hässelby SK
Tyne Cot

Tyne Cot Commonwealth War Graves Cemetery and Memorial to the Missing är Brittiska Samväldets största krigskyrkogård med mer än 11 900 stupade soldater från första världskriget. Av dessa gravar saknar 8 365 namn. De flesta begravda var britter (8 907 personer). 101 personer begravdes som okända. Kyrkogården ligger alldeles intill den belgiska byn Passendale, där hårda strider stod i slutet av 1917. Redan den sjätte oktober 1917 anlades en gravplats för 343 stupade allierade. Gravplatsen återerövrades den 13 april av tyskarna bara för att åter tillfalla de allierade genom att belgarna tog tillbaka den 28 september 1918. Efter krigsslutet i november 1918 ökades antalet genom att mindre gravplatser flyttades till Tyne Cot.

Källor 
 
 

Begravningsplatser i Belgien
Belgiens historia
Första världskriget
Storbritanniens militärhistoria
Blåögd

Blåögd är en ungdomsbok som är skriven av Mats Berggren, utgiven 1999. Det är en skildring om en modig ung tjej som vågar säga sanningen, även om det innebär risker och att ens liv kan förändras på kuppen.

Att vara "blåögd" betyder att man är lättlurad och boken handlar om lögner och respekt.

Bokens huvudtema är respekt mellan människor och hur respekt kan yttra sig. I boken får vi möta Sara som är huvudpersonen. Hon är en person som alltid faller för fel människor, till exempel Johan, en pojke som hon träffar i skolan, som slåss för att få respekt. Johan mår dåligt och låter det gå ut över andra.

Exempel på respekt i boken är när Saras föräldrar står vid hennes sida när hon har det svårt. Hennes kompis stöttade henne också.

Källor

Skönlitteratur 1999
Svenska barnböcker
Svensk ungdomslitteratur
Moos

Moos kan syfta på:

Personer
 Alexandre Moos (1972–), en cyklist från Schweiz.
 Ludwig von Moos (1910–1990), en politiker från Schweiz.

Geografi

Italien 

 Moos in Passeier, kommun, Trentino-Alto Adige, Bolzano,

Tyskland 

 Moos, Bayern – kommun i Landkreis Deggendorf , Bayern, Niederbayern, 
 Moos, Baden-Württemberg – kommun i Landkreis Konstanz, Baden-Württemberg, Freiburg Region,
Flygspaning

Flygspaning är beteckningen på verksamhet där man från flygplan eller andra flygande farkoster spanar efter föremål på marken eller havsytan. Begreppet används i huvudsak militärt, men kan även förekomma i exempelvis polisiära sammanhang. Det förekommer att stridsflygplan utformas särskilt som spaningsflygplan, men i ökade utsträckning utnyttjas Obemannad luftfarkoster, så kallade UAV:er, för ändamålet.

Luftkrigföring
Militär taktik
Medborgaren (1788–1793)

Medborgaren var ett i Stockholm utgivet halvveckoblad, efter The Spectators mönster, som var filantropernas och mystikernas organ gentemot Stockholms-Posten och som utgavs av swedenborgaren protokollssekreteraren Carl Fredric Nordenskiöld från den 24 september 1788 till 6 februari 1790 (då tidningen indrogs) och sedermera från den 6 oktober 1792 till den 3 april 1793 (då den ånyo förbjöds). Den utkom först i oktavblad om åtta sidor, men från januari 1790 i fyrsidiga kvartblad.

Källor

Nedlagda svenska tidningar
Sverige under den gustavianska tiden
1788 i Sverige
Blanchering

Blanchering är en matlagningsmetod där matvaran snabbt kokas i lättsaltat vatten i cirka 1 min och sedan snabbt kyls ner i till exempel vatten med isbitar i. På grund av den korta koktiden och nedkylningen behåller blancherade grönsaker sin färg. 

Ordet "blanchera" kommer från franskans "blanchir" som betyder förvälla (ordagrant göra vit).

Användningsområden 
Vissa frukter och nötter kan blancheras för att enklare kunna skalas.

Man kan blanchera såväl kött som grönsaker.

Att blanchera livsmedel inför konservering gör så att vissa enzymer inaktiveras. Dessa skulle annars försämra livsmedlets smak, färg och näringsvärde.

Blanchering kan också användas som ett sätt att driva luft ur livsmedel.

Se även
Förvällning

Referenser 

Matlagning
Shola Ameobi

Foluwashola 'Shola' Ameobi, född 12 oktober 1981 i Zaria, är en nigeriansk-engelsk fotbollsspelare, anfallare, med rötter i Nigeria.

Karriär
Ameobi inledde sin seniorkarriär i Newcastle United säsongen 1998/1999. Han lånades 2008 ut till Stoke City. 2014 valde Ameobi dock att skriva på för turkiska Gaziantep BB. Den 29 januari 2015 valde han att återvända till Premier League och skrev på för Crystal Palace.

Referenser

Noter

'

Nigerianska fotbollsspelare
Engelska fotbollsspelare
Spelare i Newcastle United FC
Spelare i Stoke City FC
Spelare i Crystal Palace FC
Spelare i Bolton Wanderers FC
Spelare i Fleetwood Town FC
Spelare i Notts County FC
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Spelare i VM i fotboll 2014
Födda 1981
Levande personer
Män
Personer från Zaria
Långpanna

En långpanna är ett ugnsfat eller en ugnsplåt med cirka fem centimeter hög kant. Långpannan kan vara lika stor som en vanlig ugnsplåt eller smalare och är vanligtvis gjord av metall eller keramik. Långpannan är lämplig för gräddning av till exempel kärleksmums eller ugnspannkaka.

Långpanna är även ett uttryck som används i restaurangbranschen för arbetspass som varar längre än en vanlig arbetsdag, som är vanligt i branschen.

Externa länkar 

Köksredskap
Hybridkärna

En hybridkärna är en variant av en mikrokärna.

Mikro- och hybridkärnor är konstruerade för att vara så små som möjligt. De koncentrerar sig på att stödja processer, i form av grundläggande resurshantering för minne, schemaläggning av processortid och kommunikation mellan processer. All annan funktionalitet, exempelvis filsystem, drivrutiner för hårdvara och fönsterhantering förväntas ligga som separata användarprocesser. Tanken är då att en process kan krascha eller fungera onormalt utan att systemet som helhet upphör att fungera.

Skillnaden mellan hybrid- och mikrokärnor är att de olika systemprocesserna i ett operativsystem med hybridkärna körs i samma adressutrymme i minnet, medan de är skilda från varandra med en mikrokärna.

Exempel
Exempel på operativsystem med hybridkärnor.

BeOS
Haiku
BSD
DragonFly BSD
XNU (kärnan i Darwin som används i Mac OS.
NetWare
Plan 9
Inferno
Windows NT inkl Windows 2000, Windows XP, Windows Server 2003, Windows Vista, Windows Server 2008, Windows 7, Windows Server 2012 och Windows 8
ReactOS

Se även
Monolitisk kärna
Mikrokärna
Operativsystemkärna

Operativsystemteknik
Hurt (Christina Aguilera-låt)

Hurt är en balladlåt framförd av Christina Aguilera som är skriven av Linda Perry. Det är den nittonde låten på hennes sjätte album Back to Basics och släpptes som singel i USA den 18 oktober 2006, i Australien den 4 november 2006 och i Storbritannien den 13 november 2006. Låten blev en stor hit i Europa, och nådde till exempel placeringen #2 på svenska singellistan. Dock var den en besvikelse i USA, där den förväntades nå topp 3 men bara nådde placeringen #19.

I videon spelar Christina en cirkusartist som får reda på att hennes far har dött. Hon får skuldkänslor över att hon har prioriterat sin karriär över sitt förhållande till sin far. Videons intro innehåller en kort monolog till slutet av låten "Welcome" på Back to Basics.

Christina Aguilera ville först inte ha "Hurt" som andra singel från albumet. "Candyman" var planerad. Men skivbolaget RCA Records tyckte att en ballad passade säsongsmässigt bäst för norra halvklotet och ansågs kunna bli en hit kommande storhelg, bland annat med tanke på att hennes "Beautiful" hade stora framgångar sent under 2002.

Priser och utmärkelser

Årsslutslista

Referenser 

Musiksinglar 2006
Singlar utgivna på RCA Records
Engelskspråkiga sånger
Aspenäs, Lerums kommun

Aspenäs är ett villaområde i nordvästra Lerums kommun öster om sjön Aspen. Här ligger bland annat Aspenäs herrgård (Konferensanläggningen Comwell Aspenäs), Aspenäs kyrka och Aspenässkolan.

Aspenäs grundlades under 1920-talet då bebyggelsen startade i de sydliga delarna av området, troligtvis på grund av närheten till järnvägen. De flesta villorna är byggda på 30-, 40- och 50-talet. Till största del består Aspenäs av fristående villor i 1–2 plan, de flesta tomter är på minst 1000 m². Området har en huvudväg, Strandvägen, det är också den enda vägen med separat gång- och cykelbana.

Referenser

Orter i Lerums kommun
Marie Antoinette (olika betydelser)

Marie Antoinette kan syfta på

 Marie-Antoinette (1755–1793), en fransk drottning

Filmer 
 Marie Antoinette (film, 1938) – en amerikansk film i regi av W.S. Van Dyke
 Marie Antoinette (film, 1956) – en fransk/italiensk film i regi av Jean Delannoy, originaltitel Marie-Antoinette reine de France
 Marie Antoinette (film, 2006) – en amerikansk film från 2006 i regi av Sofia Coppola

Se även 
 Maria Antonia – flera personer
David Graf

Paul David Graf, född 16 april 1950 i Zanesville, Ohio, död 7 april 2001 i Phoenix, Arizona, var en amerikansk skådespelare. Graf var med i sju Polisskolan-filmer där han spelade den vapenglade Eugene Tackleberry. Graf avled plötsligt i en hjärtinfarkt på ett familjebröllop i Arizona 2001.

Filmografi i urval

Externa länkar

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Personer från Zanesville, Ohio
Födda 1950
Avlidna 2001
Män
Alumner från Ohio State University
Aspenäs kyrka

Aspenäs kyrka är en kyrkobyggnad belägen vid sjön Aspen i Aspenäs, Lerums kommun. Den tillhör Lerums församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan.

Historia
År 1965 inköptes en före detta konsumbutik i Aspenäs. Under ledning av arkitekt Gunnar Wikland byggdes denna om till en kyrka, som invigdes den 9 september 1966 av biskop Bo Giertz.

Kyrkobyggnaden
Byggnaden har stående träpanel och sadeltak belagt med betongpannor. Kyrkorummet är avlångt med träpanelerade väggar som går upp till nocken. Dragstag av stål. Vid fondväggen återfinns det trånga koret.

En klockstapel färdigställdes och invigdes 1972 med en klocka som donerats av en församlingsbo.

Inventarier
Altare, predikstol och bänkar är av furu.
Ett korfönster inreddes 1968 med en glasmålning utförd av Tullan Flick med motivet "De fåvitska jungfrurna" (Matteus 25:1-13).
Väggtextilier som återger Jesu liv och verksamhet är komponerade och utförda av Gunilla Sjögren.

Orgel
Orgeln är byggd 1983 av Robert Gustavsson Orgelbyggeri och har fem stämmor fördelade på manual och pedal.

Referenser

Externa länkar

 Webbplats: Aspenäs kyrka - Lerums församling (svenskakyrkan.se)
 

Kyrkobyggnader i Lerums kommun
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader invigda 1966
1966 i Sverige