kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ingelstorps socken

Ingelstorps socken i Skåne ingick i Ingelstads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Ingelstorps distrikt.

Socknens areal är 15,82 kvadratkilometer varav 15,7 land. År 2000 fanns här 349 invånare. Godset  Hedvigsdals gård samt kyrkbyn Ingelstorp med sockenkyrkan Ingelstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ingelstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Ingelstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Glemmingebro landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Ystads kommun samtidigt som området överfördes till Malmöhus län. Församlingen uppgick 2002 i Löderups församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ingelstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ingelstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Ingelsta kompani och Skånska dragonregementet, Borreby skvadron, Borreby kompani.

Geografi
Ingelstorps socken ligger öster om Ystad med Östersjökusten i söder. Socknen är en mjukt kuperad odlingsbygd med ett backlandskap vid kusten.

Fornlämningar
Cirka 25 boplatser från stenåldern är funna. Från järnåldern finns fyra flatmarksgravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1330 Ingälstorp och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mansnamnet Ingiald och torp, 'nybygge'..

Se även
 Ingelstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Södra Ingelstads härads hembygdsförening

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Ingelstads härad
Löderups socken

Löderups socken i Skåne ingick i Ingelstads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Löderups distrikt.

Socknens areal är 41,38 kvadratkilometer varav 41,32 land. År 2000 fanns här 914 invånare. Sandhammaren med Sandhammarens fyr, Hagestad med Hagestads naturreservat, Löderups strandbad med Backåkra samt huvuddelen av tätorten Löderup med sockenkyrkan Löderups kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Löderups församling och för de borgerliga frågorna bildades Löderups landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Ystads kommun samtidigt som området överfördes till Malmöhus län. Församlingen utökades 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Löderup, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ingelstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Ingelsta kompani och Skånska dragonregementet, Borreby skvadron, Borreby kompani.

Geografi
Löderups socken ligger öster om Ystad i sydöstligaste Skåne vid Östersjön. Socknen är en mjukt kuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är över 60 boplatser och fyra gånggrifter, en är känd som Ramshög, funna. Från bronsåldern finns cirka 20 gravhögar. Från järnåldern finns 15 flatmarksgravfält. En offerplats, ett depåfynd från stenåldern och ett fynd av romerska guldmynt har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1383 Ludathorp och kommer från kyrkbyn. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden innehåller möjligen mans(bi)namnet Luti, 'den lutande, den framåtböjande'..

Se även
 Löderups församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Södra Ingelstads härads hembygdsförening

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Ingelstads härad
Tayassu pecari

Tayassu pecari är ett däggdjur i familjen navelsvin och den enda arten i sitt släkte.

Kännetecken 

Arten är större och har en mörkare pälsfärg än Pecari tajacu, dessutom har den en man vid nacken. Kinden, nosen och läpparna är vitaktiga. Den når en kroppslängd mellan 90 och 130 cm, en mankhöjd mellan 44 och 60 cm samt en vikt mellan 20 och 50 kg. Därtill kommer en kort svans. Hannar och honor är ungefär lika stora.

Utbredning och habitat 

Utbredningsområdet sträcker sig från södra Mexiko över Centralamerika och nordöstra Sydamerika till norra Argentina. Tayassu pecari föredrar tropiska regnskogar men förekommer även i torra skogar och savanner, däremot undviker den i motsats till Pecari tajacu halvöknar. I bergstrakter förekommer arten upp till 1 900 meter.

Levnadssätt 

Liksom andra navelsvin är Tayassu pecari allätare. Den gräver till exempel i marken efter rötter, övertäckta nötter eller maskar. Ovanpå jorden hittar den nedfallna frukter, löv samt mindre ryggradsdjur och as.

Flockarna är tydlig större än hos andra navelsvin. I gruppen förekommer ibland flera hundra individer och reviret har en storlek upp till 110 km². Territorierna av olika grupper överlappar ibland varandra. De försvarar sig som grupp mellan fiender och kan motstå större rovdjur som puma och jaguar. Trots allt faller enskilda individer offer för dessa rovdjur. Ungdjur dödas dessutom av krokodiler och större ormar.

Större grupper kommunicerar med olika läten medan mindre grupper vanligen är tysta.

Dräktigheten varar i omkring 158 dagar och sedan föder honan ett till fyra ungdjur. I naturen blir individerna upp till 15 år gamla och vissa individer i fångenskap nådde 21 års ålder.

Hot 

Djuret jagas för köttets skull och huden förarbetas till läder. I regioner med större jakttryck försvann arten tidvis. Det största hotet består däremot av levnadsområdets förstöring genom skogsavverkningar. 2005 fanns större populationer av Tayassu pecari bara i 21 % av det ursprungliga levnadsområdet. Därför listas arten av IUCN som nära hotad (near threatened).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999,

Externa länkar 

Partåiga hovdjur
Tayassu
Däggdjur i neotropiska regionen
Hörups socken

Hörups socken i Skåne ingick i Ingelstads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Hörups distrikt.

Socknens areal är 13,49 kvadratkilometer varav 13,41 land. År 2000 fanns här 337 invånare. Nordöstra delen av tätorten Löderup samt invid denna kyrkbyn Hörup med sockenkyrkan Hörups kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hörups församling och för de borgerliga frågorna bildades Hörups landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Löderups landskommun som 1971 uppgick i Ystads kommun samtidigt som området överfördes till Malmöhus län. Församlingen uppgick 2002 i Löderups församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Hörup, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ingelstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Ingelsta kompani och Skånska dragonregementet, Borreby skvadron, Borreby kompani.

Geografi
Hörups socken ligger öster om Ystad. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Tre boplatser och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns sex gravhögar. Från järnåldern finns flatmarksgravar.

Namnet
Namnet skrevs 1491 Höffwerp och kommer från kyrkbyn. Förleden har oklar tolkning. Efterleden är torp, 'nybygge'..

Se även
 Hörups församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Södra Ingelstads härads hembygdsförening

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Ingelstads härad
Hörups landskommun

Hörups landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Hörups socken i Ingelstads härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

I kommunen inrättades 18 juni 1927 Löderups municipalsamhälle som även hade en del i Löderups landskommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen och delen av municipalsamhället i Löderups landskommun som 1971 uppgick i Ystads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hörups landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ystads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Valleberga landskommun

Valleberga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Valleberga socken i Ingelstads härad i Skåne när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Löderups landskommun som 1971 uppgick i Ystads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Valleberga landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Ystads kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Hörups församling

Hörups församling var en församling i Lunds stift och i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Löderups församling.

Administrativ historik
Församlingen hade medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Löderup och Hörup som från 1962 även omfattade Valleberga församling och från 1972 Glemminge och Ingelstorps församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Löderups församling.

Kyrkor 

Hörups kyrka

Se även
Hörups socken

Källor 

Indelningar i Ystads kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Valleberga församling

Valleberga församling var en församling i Lunds stift och i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Löderups församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Ingelstorp och Valleberga. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Löderup, Hörup och Valleberga och som från 1972 även omfattade Glemminge och Ingelstorp. Församlingen uppgick 2002 i Löderups församling.

Kyrkor 

Valleberga kyrka

Se även
Valleberga socken

Källor 

Indelningar i Ystads kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Öja socken, Skåne

Öja socken i Skåne ingick i Herrestads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Öja distrikt.

Socknens areal är 5,42 kvadratkilometer varav 5,39 land. År 2000 fanns här 168 invånare.  Kyrkbyn Öja med  sockenkyrkan Öja kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Öja församling och för de borgerliga frågorna bildades Öja landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrestads landskommun som uppgick 1971 i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Stora Köpinge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Öja, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Herrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Herresta kompani.

Geografi
Öja socken ligger närmast nordost om Ystad. Socknen är en mjukt kuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är boplatser funna. Från bronsåldern är en gravhög funnen.

Namnet
Namnet skrevs 1334 öyia och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller ö, här i betydelsen 'upphöjning i sankmark'.

Se även
 Öja församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Herrestads härad
Borrie socken

Borrie socken i Skåne ingick i Herrestads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Borrie  distrikt.

Socknens areal är 4,31 kvadratkilometer varav 4,30 land. År 2000 fanns här 24 invånare.  Kyrkbyn Borrie med sockenkyrkan Borrie kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Borrie församling och för de borgerliga frågorna bildades Borrie landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrestads landskommun som uppgick 1971 i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Stora Köpinge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Borrie, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Herrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Herresta kompani.

Geografi
Borrie socken ligger norr om Ystad. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är två boplatser funna. Från bronsåldern finns en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs 1546 Borrige och kommer från kyrkbyn. Efterleden är hög. Förleden är troligen borr, 'hål, sänka' syftande på en fördjupning invid högen.

Se även
 Borrie församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Herrestads härad
Diesel 2000

Diesel 2000 är FIA:s reglemente för standardvagnar med dieseldrivna turbodieselmotorer.

Regler 
Diesel 2000 liknar Super 2000, då minst 2 500 bilar av samma modell måste tillverkas inom 12 månader för att de ska vara giltiga och de måste ha minst fyra sittplatser. Det som skiljer är att Diesel 2000 bara tillåter fyrcylindriga turbodieselmotorer, med en maxkapacitet på 2 000 kubikcentimeter.

Historia 
Diesel 2000 skapades till European Touring Car Championship 2004, för att kunna tillåta bilar med dieseldrivna turbomotorer att tävla mot de bensindrivna Super 2000-bilarna. När det europeiska mästerskapet expanderade till ett världsmästerskap, World Touring Car Championship, 2005, tilläts både Super 2000 och Diesel 2000.

SEAT är det märke som satsats mest på Diesel 2000 i WTCC. När Yvan Muller blev världsmästare 2008, var det första gången som en dieseldriven bil vann ett FIA-mästerskap. Gabriele Tarquini tog sedan titeln i en likadan bil året efter.

Källor 

Standardvagnsreglementen
Vattentornet i Landala Egnahem

Vattentornet i Landala Egnahem var ett äldre vattentorn i Landala Egnahemsbebyggelsen i kvarteret Strandpiparen mellan Ljunggatan och Dammgatan i Göteborg. Tornet uppfördes 1914 för att betjäna landshövdingehusen i området. Tornet gick i gult och sågs som ett provisorium som beräknades stå i tjugo år, men revs först i oktober 1955. Det låg fjorton meter lägre än vattentornet i Johanneberg och stod genom en vattenledning i förbindelse med detta. Vattenbassängen vilade på 18 meter höga betongben och cisternerna på sin ställning låg cirka 100 meter över havet. Bergknallen där tornet var byggt låg cirka 85 meter över havet.

Se även
Landala vattentorn
Guldhedens vattentorn
Guldhedens norra vattentorn

Källor
Landala i ord och bild : en stadsdelsskildring, red. Karl-Erik Fredriksson, Föreningen Gamla Landala Pojkar, Göteborg 1962 s. 95
Göteborg - 777 frågor & svar, Sören Skarback, Tre Böcker Förlag, Göteborg 1997  s. 36

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Vattentorn i Västra Götalands län
Ej längre existerande torn i Sverige
Landala
Ej längre existerande byggnader i Göteborg
Balduin Dahl

Christian Florus Balduin Dahl, född 6 oktober 1834, död 3 juni 1891, var en dansk dirigent och kompositör.

Dahl blev 1872 Hans Christian Lumbyes efterträdare som dirigent i Tivolis konsertsal och under många år en i danskt musikliv synnerligen populär gestalt. Dahl komponerade omkring 150 dansmelodier.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 
 

Danska dirigenter
Danska kompositörer
Danska musiker under 1800-talet
Födda 1834
Avlidna 1891
Män
Svensk uppslagsbok
Stora Herrestads socken

Stora Herrestads socken i Skåne ingick i Herrestads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Stora Herrestads distrikt.

Socknens areal är 21,09 kvadratkilometer varav 21,00 land. År 2000 fanns här 472 invånare.  Tätorten och herrgården Stora Herrestad med sockenkyrkan Stora Herrestads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet skrevs före 22 oktober 1927 även Herrestads socken.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stora Herrestads församling och för de borgerliga frågorna bildades Stora Herrestads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrestads landskommun som uppgick 1971 i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Stora Köpinge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stora Herrestad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Herrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Herresta kompani och Skånska dragonregementet, Borreby skvadron, Borreby kompani.

Geografi
Stora Herrestads socken ligger nordost om Ystad med Nybroån i sydost. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är cirka 30 boplatser funna. Från bronsåldern finns gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs i mitten av 1100-talet Heruestadum och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats; ställe'. Förleden kan innehålla mansnamnet Härwir.

Se även
 Stora Herrestads församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Herrestads härad
Stora Köpinge socken

Stora Köpinge socken i Skåne ingick i Herrestads härad, med en mindre del före 1880 i Ingelstads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Stora Köpinge distrikt.

Socknens areal är 30,95 kvadratkilometer varav 30,57 land. År 2000 fanns här 2 142 invånare.  Tätorterna Köpingebro och Nybrostrand samt kyrkbyn Stora Köpinge med  sockenkyrkan Stora Köpinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Namnet var före 1830  Köpinge socken, på 1700-talet även Västra Köpinge socken. En mindre del, Lilla Köpinge, Svenstorp och del av Fårarp hörde före 1880 till Ingestads härad och Kristianstads län och överfördes då till Herrestads härad och Malmöhus län som resten av socknen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Stora Köpinge församling och för de borgerliga frågorna bildades Stora Köpinge landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrestads landskommun som uppgick 1971 i Ystads kommun. Församlingen utökades 2002.

1 januari 2016 inrättades distriktet Stora Köpinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Herrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Herresta och Ingelsta kompanier.

Geografi
Stora Köpinge socken ligger öster om Ystad vid Östersjökusten kring Nybroån. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är boplatser och två dösar funna. Från bronsåldern är 35 gravhögar och boplatser funna. Vid kyrkan finns en runsten.

Namnet
Namnet skrevs 1201 Köping och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller köping, 'handelsplats'.

Se även
 Stora Köpinge församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Herrestads härad
Socknar i Ingelstads härad
Kristian Dahl

Kristian Dahl, född 29 mars 1861, död 18 oktober 1934, var en dansk journalist.

Dahl studerade en tid juridik, innan han 1884 försökte sig på journalistiken. 1885-87 var han anställd som skådespelare vid Folketeatret, och blev 1888 medarbetare i Politiken, där han behandlat kommunala och sociala ämnen. Dahl har spelat stor roll inom de danska journalisternas organisationer, och var från 1905 ordförande i Journalistforbundet, och var 1919-24 ordförande i Journalistforeningen, och medlem av styrelsen för de nordiska pressmötena.

Kristian Dahl var författare till en bok på danska, Edison, hans liv og hans opfindelser, 1897.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Danska journalister
Födda 1861
Avlidna 1934
Män
Baldringe socken

Baldringe socken i Skåne ingick i Herrestads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Baldringe distrikt.

Socknens areal är 22,18 kvadratkilometer varav 22,03 land. År 2000 fanns här 108 invånare.  Baldringe gård med sockenkyrkan Baldringe kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Baldringe församling och för de borgerliga frågorna bildades Baldringe landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrestads landskommun som uppgick 1971 i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sövestadsbygdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Baldringe, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Herrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Herresta kompani.

Geografi
Baldringe socken ligger norr om Ystad med Fyleån i öster. Socknen är en småkuperad odlingsbygd med skog i norr.

Fornlämningar
Från stenåldern är boplatser funna. En runsten finns vid kyrkan.

Namnet
Namnet skrevs 1256 Baldringi och kommer från kyrkbyn. Efterleden är inbyggarbeteckningen inge/unge. Förleden har oklar tolkning.

Se även
 Baldringe församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Herrestads härad
Bromma socken, Skåne

Bromma socken i Skåne ingick i Herrestads härad, ingår sedan 1971 i Ystads kommun och motsvarar från 2016 Bromma distrikt.

Socknens areal är 9,66 kvadratkilometer varav 9,61 land. År 2000 fanns här 281 invånare.  Orten Bussjö samt kyrkbyn Bromma med sockenkyrkan Bromma kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bromma församling och för de borgerliga frågorna bildades Bromma landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Herrestads landskommun som uppgick 1971 i Ystads kommun. Församlingen uppgick 2002 i Sövestadsbygdens församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bromma, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Herrestads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Herresta kompani.

Geografi
Bromma socken ligger norr om Ystad. Socknen är en småkuperad odlingsbygd.

Fornlämningar
Från stenåldern är ett tiotal boplatser funna. Från bronsåldern finns tre gravhögar.

Namnet
Namnet skrevs 1344 Bramä och kommer från kyrkbyn. Namnet har antagits bildats från bram, 'något utstickande; kant' syftande på kyrkbyns läge vid en åsrand. Alternativt kan det innehålla brom, 'fint ris, det yttersta av lövkvistar' syftande på ett skogsbestånd.

Se även
 Bromma församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Ystads kommun
Socknar i Herrestads härad
Östlihn & Stark

Östlihn & Stark var under 1910-talet ett arkitektkontor i Stockholm.

Firma Östlihn & Stark grundades 1909 av Josef Östlihn och Albin Stark. Den tre år yngre Stark hade då inte ens hunnit slutföra sina studier vid Kungliga tekniska högskolan, men uppdragen tog snabbt fart och kontoret blev omgående ett av de mest produktiva.

Under dess existens kom fler än 30 uppförda byggnader i Stockholms innerstad från kontorets ritbord. I huvudsak rör det sig om bostadshus, men  bland projekten finns också kontorshus, till exempel Kungsgatan 9-13 för försäkringsbolaget Svenska Lloyd. För Frälsningsarmén ritade Östlihn & Stark Krigsskolan på Skeppargatan 82 och Frälsningsarméns hus på Sankt Eriksgatan 30 samt byggnader i Värnamo och Södertälje

År 1920 upplöstes firman och arkitekterna startade var sin egen verksamhet.

Bilder av några verk (Stockholm)

Se vidare
 Albin Stark
 Josef Östlihn

Förteckning över uppförda byggnader i Stockholm (urval)

Källor

Noter

Externa länkar

Svenska arkitektfirmor
Ej längre existerande svenska företag
Företag bildade 1909
Företag upplösta 1920
Josef Östlihn
Efternamnspar