Sigge Bergman

Sigfrid "Sigge" Wilhelm Bergman, född 1905 i Luleå, död 2001 i Rättvik, var en svensk idrottsledare, officer (kapten) och sportjournalist.

Idrottspionjär 
1928 avlade Bergman gymnastikdirektörsexamen vid GCI (numera GIH) i Stockholm, därefter verkade han som frilansande sjukgymnast i utlandet, skidlärare för Skidfrämjandet (numera Friluftsfrämjandet) och som simlärare i Saltsjöbaden. Han introducerade 1934 tillsammans med Olle Rimfors på allvar utförsåkningen i landet. Han gjorde därtill pionjärinsatser inom idrottsfysiologi, musik till gymnastik och crawlsim. Han vistades två säsonger i St. Anton i Hannes Schneiders skidskola och blev den förste svensk att få österrikisk skidlärarexamen, meriter som låg till grund för införandet av slalom i Sverige. Han blev rektor för landets första stationära slalomskola och fick uppdraget att skriva de första svenska tävlingsreglerna för slalom. Han blev landets första slalomstjärna och stod som vinnare i flera tävlingar, bl.a. Sveriges första internationella slalomtävling i Storlien 1935 och i störtloppet Årebragden 1935 och 1936. Han blev proffsförklarad 1936 och fick därmed inte ställa upp i de olympiska spelen.

Idrottsledare 
Bergman var ordförande i Svenska Skidförbundet 1952–1961 och dess sekreterare under perioderna 1939–1952 och 1961–1976. Som Internationella Skidförbundets (FIS) generalsekreterare 1961–1979 styrde han den internationella skidutvecklingen tillsammans med ordföranden Marc Hodler, och innan dess var han ordförande i FIS längdåkningskommitté (1946–1961) och ledamot i dess alpina kommitté (1939–1946). Han var ledare vid samtliga olympiska spel 1936–1994, med undantag av sommarspelen 1984 och 1988, därtill ledare för många övriga internationella tävlingar. Han agerade chef de mission vid två OS: München 1972 och Montréal 1976. Åren 1953–1976 var han styrelseledamot av Sveriges Olympiska Kommitté, han satt i Riksidrottsförbundets överstyrelse 1956–1973 samt i Friluftsfrämjandets styrelse 1942–1964. Han var en av personerna bakom Sveriges comeback i OS i Cortina 1956 efter nederlaget i Oslo 1952. Han var ordförande i organisationskommittén för VM på skidor i Falun 1954 och var generalsekreterare för EM i friidrott i Stockholm 1958. Han verkade starkt för landets internationella idrottskontakter och propagerade i många decennier för ett vinter-OS i Sverige. Han var en stark motståndare till Avery Brundages olympiska amatörbestämmelser. Han tillhörde också dem som efter andra världskriget blev starkt kritiserade av norrmännen för deltagandet i de omstridda VM i Cortina 1941 och för att ha lovordat den därpå följande tävlingsveckan i Garmisch-Partenkirchen.

Journalist och officer 
Bergman verkade därutöver som heltidsanställd sportjournalist. Han handplockades 1936 av svensk sportjournalistiks fader, David Jonason, och skrev bland annat för Dagens Nyheter, Stockholms-Tidningen och Idrottsbladet. Han var en av de första journalisterna som bevakade utförsåkningen och skrev även om simning, fäktning, modern femkamp m.m.. Han grundade tidningen Svensk skidsport och var dess ansvarige utgivare 1969–1994. Han författade även åtskilliga skidböcker. Som kapten i reserven för Livgrenadjärregementet I4 lärde han svenska soldater modern skidteknik under andra världskriget och genomförde även hemliga bevakningsuppdrag på skidor i trakten kring Narvik i april 1940, i samband med att tyskarna intog Norge.

Tävlingserfarenheter 
Efter 60 års medverkande i idrottstävlingar av alla slag fastslog han Gunder Hägg vara Sveriges främsta idrottsman genom tiderna medan Sixten Jernberg var favoriten bland skidåkare. Av de 24 olympiska spel han upplevde höll han Garmisch-Partenkirchen 1936 och Cortina 1956 varmast i minnet men ansåg att Tokyo 1964 var bäst organiserat. Ingemar Stenmarks dubbla guld i Lake Placid 1980 var hans starkaste tävlingsminne bland vinteridrotterna och Jesse Owens 100-meterslopp i Berlin 1936 bland sommaridrotterna.

Familj 
Bergman bodde under sina yrkesverksamma år i Stockholm. Han gifte sig 1936 med Karin Wallstedt, utlandschef på Sveriges Radio, och paret fick fyra söner. Han är gravsatt på Norra begravningsplatsen i Solna. Hans samlingar av idrottsrelaterade böcker, brev, protokoll, pressklipp och utmärkelser förvaras på Haus des Skisportes i Oberhofen, Schweiz, samt på Dalarnas Idrottsmuseum, Falun.

Utmärkelser

Ordnar och kungliga medaljer 
 Riddare av Första klass av Finlands Lejons orden - 1945
 H.M. Konungens medalj - 1953
 Riddare av Vasaorden - 1954
 Kommendör av Vasaorden - 1958
 Riddare av Italienska republikens förtjänstorden - 1960
 HM Konungens medalj i Serafimerordens band - 1988

Övriga medaljer
Svenska scoutförbundets silverkors för räddande av människoliv 1918
Ski Club Arlbergs förtjänstmedalj 1943
Svenska skidförbundets guldmedalj 1948
Finlands idrotts förtjänstkors 1958
Norges skidförbunds jubileumsmedalj 1961
Sixtusmedaljen 1970
Finlands idrotts guldplakett 1975
Kina/Taiwans förtjänstorden 1975
Sveriges olympiska kommittés guldplakett 1975
Norges skidförbunds plakett 1975
Olympiska orden i brons 1979
Riksidrottens Vänners stipendium 1985
Prinsens plakett 1987
The King Olav Trophy 1993
Olympiska orden i silver 1997

Medlemskap
Hedersmedlemskap i Sveriges Olympiska Kommitté, Svenska Skidförbundet, Internationella Skidförbundet, Schweiz skidförbund, The Ski Club of Great Britain, Foren til Ski-Idrettens Fremme, Ski Club Arlberg och The Kandahar Ski Club.

Bibliografi 
Skidgymnastik (1934)
På skidor i Alperna (1934; tillsammans med Olle Rimfors)
Slalom och störtlopp (1935; tillsammans med Olle Rimfors)
A och O i slalom: 5 lektioner i utförsåkningens teknik (1937)
Svenska skidförbundet 1933-1943 (1943)
Slalomboken (1946)

Som del av redaktionskommitté
I svenska skidspår (1942)
Allhems sportlexikon I-III (1948-1951)
Bortom vardagen: en bok om friluftsliv i svensk natur (1951)
Skidhandboken (1952)
World Ski Championships 1954 (1954)
Längdlöpning på skidor (1954)
Encyclopedia of the Olympic Winter Games (1964)

Litteratur
Sigge Bergman - porträtt av en idrottsledare (Västerås, 2008)

Fotnoter

Externa länkar 
 FIS-history
 Svenska skidförbundet - historik

Födda 1905
Avlidna 2001
Svenska idrottsledare under 1900-talet
Svenska sportjournalister
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Journalister från Luleå
Svenska journalister under 1900-talet