kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ivan Mathias Petersson

{{Infobox Skådespelare
| namn              = Ivan Mathias Petersson
| bild              = 
| bildstorlek       = 
| bildtext          = 
| födelsenamn       = Ivan Mathias Gunnar Petersson
| födelsedatum      =  
| plats             = Spånga, Stockholms kommun
| andra namn        = 
| år aktiv          = 
| make              = 
| maka              = 
| partner           = 
| släktingar        = Bo-Ivan Petersson (far)
| hemsida           = 
| noterbara roller  = Niklas Nordin i Gåsmamman
| guldbaggen        = 
| kristallen        = 
| oscars            = 
| emmyawards        = 
| tonyawards        = 
| goldenglobeawards = 
| baftaawards       = 
| imdb              = 
| sfdb              = 215871
| signatur          = 
| signaturstorlek   = 
}}

Ivan Mathias Gunnar Petersson, född 5 oktober 1971 i Spånga, är en svensk skådespelare, regissör och manusförfattare. Han är son till Bo-Ivan Petersson.  

Ivan Mathias Petersson utexaminerades från Teaterhögskolan i Stockholm 1994.

Filmografi
Roller

Regi

Manus

Bibliografi
2000 - Mataffärens hemlighet''

Externa länkar

Källor

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska manusförfattare
Svenska regissörer
Svenska skådespelare
Födda 1971
Män
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Alumner från Teaterhögskolan i Stockholm
Lars Strandberg

Lars Strandberg, född 1947, var socialdemokratisk statssekreterare i Jordbruksdepartementet 1986-88 och i Bostadsdepartementet 1989-91. Därefter var han vd för Sveriges Tidskrifter 1992-2011. Han har också varit ordförande för Hammarby Fotboll, Hammarby IF och för Gymnastik- och idrottshögskolan (GIH).

Svenska statssekreterare
Svenska socialdemokrater
Födda 1947
Män
Levande personer
Opritjnina

Opritjnina () syftar på den tid i Rysslands historia mellan 1565 och 1572, då tsar Ivan IV:s inrikespolitik präglades av politisk repression av Tsarrysslands folk. 

Ivan IV upprättade en hemlig polis på runt sex tusen man (kallade opritjniki), som utförde offentliga avrättningar och konfiskerade bojarernas ägor för att minska deras inflytande. Termen opritjnina används även om denna hemliga organisation liksom om det landområde inom vilket Tsaren under perioden direkt härskade och inom vilket hans opritjniki verkade.

Termen opritjnina, som Ivan myntade för denna åtgärd, härrör från det ryska ordet opritj (, skilja från, göra olik, utom) med den ursprungliga betydelsen livgeding, Ivan betraktade sig nämligen som änkling (!) efter sin avlidna första hustru Anastasia Romanovna, som han sörjde djupt.  Begreppet lever kvar i dag på grund av kopplingen till dess utförare opritjnikerna,  broderskapet som Ivan utsåg med uppgiften att kontrollera tsardömets områden. Opritjnikerna fick fria händer, och drog igång ett terrorvälde som bland annat fullständigt ödelade den gamla handelsstaden Novgorod.

Uppkomst 
Tsar Ivan IV startade livländska kriget 1558, när Livländska konfederationen vägrade betala sin tribut till Ryssland. Kriget om Livland kom att utkämpas mellan 1558 och 1583  i dagens Estland och Lettland, där Tsarryssland stod inför en blandad koalition bestående av Danmark-Norge, Sverige och Polsk-litauiska samväldet.
Fram till 1578 dominerades området av Ryssland med tidiga militära framgångar i Dorpat (Tartu) och Narva. Rysslands upplösning av Livländska federationen fick Polen-Litauen att gå in i konflikten, medan Sverige och Danmark gick in mellan 1559 och 1561. Svenska Estland bildades trots ständiga ryska fälttåg i området.

Konsekvenser 
Opritjnina visade sej bli ett fiasko. Kriget med grannstaterna skapade i inledningsskedet oroliga förhållanden. Till följd av terrorn i områdena direkt under Ivan valde många bönder att fly till andra delar av landet. Då stora deler av landets bästa jord blev liggande i träda, steg spannmålspriserna till det tiodubbla, med resultatet att Ryssland blev än mer destabiliserat. Systemet var lyckosamt så tillvida att det skrämde folket till full underkastelse under tsaren. De ekonomiska följderna var dock så omfattande att Ivan tvingades överge projektet 1572.

Källor

Noter 

Ryssland under 1500-talet
Tillbaka till framtiden (TV-serie)

Tillbaka till framtiden () är en amerikansk tecknad TV-serie baserad på Tillbaka till framtiden-filmerna. Serien sändes mellan 7 september 1991 och 28 november 1993 på CBS. I Sverige visades serien på TV3 under mitten av 1990-talet.

I början av varje avsnitt introduceras en spelfilm med Dr. Emmet Brown (spelad av Christopher Lloyd), senare följer ett tecknat avsnitt och i slutet av varje avsnitt visas en konstruktion av en uppfinning som tittaren själv kan göra.

Svenska röster
Marty McFly - Kim Sulocki
Dr. Emmet Brown - Hans Wahlgren
Clara Brown - Vicki Benckert
Jules Brown - Nick Atkinson
Verne Brown - Dick Eriksson
Wisdom - Steve Kratz
Biff Tannen - Steve Kratz
Biff Tannen Jr. - Dick Eriksson

Avsnitt

Säsong 1
1. Brothers
2. A Family Vacation
3. Forward to the Past
4. Witchcraft
5. Roman Holiday
6. Go Fly a Kite
7. Time Waits for No Frog / Einstein's Adventure
8. Batter Up
9. Solar Sailors
10. Dickens of a Christmas
11. Gone Fishin
12. Retired
13. Clara's Folks

Säsong 2
14. Mac the Black
15. Put on Your Thinking Caps, Kids! It's Time for Mr. Wisdom!
16. A Friend In Deed
17. Marty McFly PFC
18. Verne's New Friend
19. Bravelord and the Demon Monstrux
20. The Money Tree
21. A Verne by Any Other Name
22. Hill Valley Brown-Out
23. My Pop's an Alien
24. Super Doc
25. St. Louis Blues
26. Verne Hatches an Egg

Hemvideoutgivningar
Säsong 1 utkom på DVD i region 1 den 14 juni 2014 och säsong 2 den 13 september 2016. I region 1 utkom även hela serien på DVD den 20 oktober 2015.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Tillbaka till framtiden på Dubbningshemsidan

Amerikanska animerade TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1991
TV-serieavslutningar 1992
TV-serier baserade på filmer
Tidsresor i fiktion
Kalifornien i fiktion
Engelskspråkiga TV-serier
Jimmy Lindström

Jimmy Christian Lindström, född 6 september 1969 i Västerhaninge, Stockholms län, är en svensk skådespelare. Han är utbildad vid Teaterhögskolan i Luleå 1997–2001.

Filmografi 

2000 – Livet är en schlager
2001 – En strimma dag
2002 – Klassfesten
2004 – Om Stig Petrés hemlighet (TV-serie)
2006 – Berusningsstudie 2:32006 – Brandvägg2006 – Kronprinsessan (TV-serie)
2006 – Varannan vecka2006 – Mäklarna (TV-serie)
2007 – Beck – Det tysta skriket2007 – Den man älskar2007 – Ciao Bella2007–2008 – Höök (TV-serie)
2008 – Irene Huss – Glasdjävulen2008 – Allt flyter
2008 – Oskyldigt dömd (TV-serie)

2010 – Olycksfågeln
2010 – Kommissarie Winter (TV-serie)

2011 – Bron (TV-serie)
2012 – Äkta människor (TV-serie)
2012 – Ont blod
2012 – Yes
2012 – Flimmer
2012 –  Cockpit

2013 – En pilgrims död (TV-serie)
2014 – Havet ger, havet tar
2014 – Jakten

Referenser

Externa länkar 

Svenska skådespelare under 2000-talet
Födda 1969
Män
Levande personer
Personer från Haninge kommun
Sture Korpi

Sture Hilding Korpi, född 16 november 1939 i Koutojärvi i Hietaniemi socken, död 12 mars 2017, var en svensk socialdemokratisk politiker.

Korpi var filosofie kandidat i statskunskap, sociologi och nationalekonomi och kom att ägna sitt yrkesliv åt svensk socialpolitik. Han arbetade en tid som socialsekreterare i Stockholm och var sedan 1965–1976 informationssekreterare hos socialminister Sven Aspling, 1976–1982 avdelningschef på Försäkringskasseförbundet, och därefter statssekreterare i Socialdepartementet 1982–1991. Från 1993 till 2004 var han generaldirektör för Statens institutionsstyrelse.

Korpi var under sin tid i socialdepartementet ansvarig för betydande frågor som utbyggnad av förskola för alla barn, utbyggnad av äldreomsorg samt förtydligande av ansvarsfördelning mellan kommuner och landsting för äldres vård och omsorg genom Ädelreformen. 2005 – 2007 var han särskild utredare i utredningen "Från socialbidrag till arbete" som avgav sitt betänkande 2007. Utredningen lämnade ett antal förslag där flera handlade om "tuffare tag" - men mot berörda myndigheter, i synnerhet arbetsförmedlingen.

Korpi är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm. Han var bror till sociologen Walter Korpi och gift med Barbara Martin Korpi, ämnesråd på Utbildningsdepartementet.

Bibliografi

Källor 

Svenska statssekreterare
Svenska socialdemokrater
Tornedalingar
Personer från Hietaniemi socken
Födda 1939
Avlidna 2017
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Män
Gunnel Färm

Gunnel Färm, född 1945, är en svensk lärare, ämbetsman och tidigare socialdemokratisk politiker. 

Hon var ombudsman vid Statsanställdas Förbund 1977-82, landstingsråd för kultur- och utbildningsfrågor i Stockholms läns landsting 1983-85 samt först politiskt sakkunnig och sedan statssekreterare vid Kommunikationsdepartementet 1986-90. Hon var generaldirektör vid Statens Väg- och trafikforskningsinstitut 1990-95 och vid Rådet för arbetslivsforskning från 1995 tills myndigheten lades ned 31 december 2000. Hon tillträdde den 1 januari 2002 som ny generaldirektör för Elsäkerhetsverket där hon stannade till pensioneringen 1 juni 2008. 

Färm har en filosofie magister och har verkat som lärare i engelska, tycka och franska. Hon är ledamot av Kommittén för Stockholmsforskning samt av Värmdö Hamnar AB.

Svenska statssekreterare
Svenska generaldirektörer
Svenska socialdemokrater
Svenska landstingsråd
Födda 1945
Kvinnor
Levande personer
Svenska lärare under 1900-talet
21 värsta!!!

21 värsta!!! från 1982 var den svenske artisten Eddie Meduzas första samlings-LP.

LP:n innehöll två låtar från Meduzas första album ("Napoleon" och "Snus-kig blues"), fem låtar från hans andra album ("Rocky Rocky", "Punkjävlar", "Yea, yea, yea", "Honey B" och "Skyrider"), tre låtar från hans tredje album ("Såssialdemokraterna", "Summertime Blues" och "Mississippi way") och fem låtar från hans fjärde album ("Jeany Jeany", "Mera brännvin", "Volvo", "34:an" och "Gasen i botten"). Därtill ingick tre singelbaksidor ("Norwegian boogie", "Oh, what a Cadillac" och "Roll Over Beethoven") samt två coverlåtar ("Buona sera" och "California Sun").

Låtlista
Sida ett
"Såssialdemokraterna"
"Jeany Jeany"
"Buona Sera"
"Mera brännvin"
"Napoleon"
"Rocky Rocky"
"California Sun"
"Volvo"
"34:an"
"Punkjävlar"
"Norwegian boogie"

Sida två
"Summertime Blues"
"Gasen i botten"
"Roll Over Beethoven"
"Snus-kig Blues"
"Mississippi Way"
"Yea, yea, yea"
"Oh, What a Cadillac"
"Honey B"
"Skyrider"
"Lovers on the Run"

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Album av Eddie Meduza
Musikalbum 1982
Melsom-priset

Melsom-priset (Norska:Melsom-prisen) är ett norskt litteraturpris som utdelas i syfte att främja nynorskan.

Priset instiftades 1922 efter en donation av skeppsredaren Ferd. Melsoms. Syftet med priset är att «främja det norska språket (landsmålet)». Priset delas ut årligen till en författare eller översättare som året innan har utgivit en värdefull bok som «efter sitt innehåll kan leda till folkläsning och massutbredning». Donationen förvaltas av Det Norske Samlaget, och priset delas ut i slutet av april.

Pristagare

1924 – Johs. Horvei (översättning) och R.R. Hausback (pseudonym för Reinert Reinertsen)
1925 – Adolf Førsund (översättning) och  Hallvard Sandnes
1926 – Lars Eskeland och Sven Moren
1927 – Anders Hovden och Hans Reynolds
1935 – Aslaug Vaa och Halvor Floden
1936 – Halldis Moren Vesaas och Åse Gruda Skard
1937 – Knut Gjengedal och Ola Setrom
1938 – Lars Berg och Olav Gullvåg
1939 – Andreas Haavoll
1940 – M. Høgåsen
1942 – Inge Krokann och Ragnvald Vaage
1946 – Eirik Vandvik och Tarjei Vesaas
1947 – Gro Holm
1948 – Johan Hovstad
1949 – Alfred Hauge
1950 – Haakon Lie
1951 – Bjarne Slapgard
1952 – Tor Jonsson
1953 – Jørgen Vikør
1954 – Ivar Kleiva
1955 – Sjur Bygd
1956 – Åsta Holth
1957 – Olav Berkaak
1958 – Kyrre Benum och Arnold Dalen
1959 – Harald Hammer (pseudonym för Helge Holager)
1960 – Anders Hovden
1961 – Olav Midttun
1962 – Bjørn Rongen
1963 – Hartvig Kiran
1964 – Aslaug Høydal
1965 – Arthur Klæbo
1966 – Ragnar Ulstein
1967 – Tore Ørjasæter
1968 – Knut Hauge
1969 – Olav Rytter
1970 – Arne Falk
1971 – Arnljot Eggen
1972 – Johannes Heggland
1973 – Olav H. Hauge
1974 – Jon Leirfall
1975 – Halldis Moren Vesaas
1976 – Alf A. Sæter
1977 – Arvid Hanssen
1978 – Pål Sundvor
1979 – Egil Lejon och Shanaz Saleem Baig
1980 – Fredrik Heitkøtter
1981 – Kjartan Fløgstad
1982 – Lillian Clausen Mangerøy
1983 – Sigmund Skard
1984 – Rune Belsvik
1985 – Jan Rabben
1986 – Audun Sjøstrand
1987 – Ingvar Moe
1988 – Edvard Hoem
1989 – Arnljot Eggen
1990 – Ragnar Hovland
1991 – Hermann Starheimsæter
1992 – Einar Økland
1993 – Sissel Solbjørg Bjugn
1994 – Bjørn Sortland och Lars Elling
1995 – Jon Hellesnes
1996 – Jon Fosse
1997 – Eldrid Lunden
1998 – Marie Takvam
1999 – Johannes Gjerdåker
2000 – Ingar Sletten Kolloen och Jan Inge Sørbø
2001 – Jon Fosse
2002 – Brit Bildøen
2003 – Sigrun Slapgard
2004 – Erling Indreeide
2005 – Knut Olav Åmås
2006 – Edvard Hoem
2007 – Arvid Torgeir Lie
2008 – Frode Grytten
2009 – Stephen J. Walton
2010 – Maria Parr
2011 – Lars Amund Vaage
2012 – Gunstein Bakke
2013 – Linda Eide

Norska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1922
Nynorska
Kirsten Alnæs

Kirsten Alnæs, född 8 maj 1927 i Hattfjelldals kommun, död 4 februari 2021, var en norsk socialantropolog.

Hon tillbringade flera år bland Bakonzofolket i Uganda, och skrev en doktorsavhandling om konzoenernas kosmologi. Hon gjorde också fältarbeten i Botswana. Alnæs hade i många år sin bas i London, men bosatte sig senare i Oslo.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Pio, 1985

Priser och utmärkelser 
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1978 för Pio

Källor 

Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Norskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Norska antropologer
Norska författare under 1900-talet
Födda 1927
Kvinnor
Avlidna 2021
Elin Pelin

Elin Pelin (pseudonym för Dimitar Ivanov Stojanov), född 18 juli 1877 i Bajlovo, död 3 december 1949 i Sofia, var en bulgarisk författare.

Pelin kom till Sofia 1899 där han redigerade flera tidskrifter. 1903 blev han bibliotekarie och 1906-1907 studerade han i Frankrike. Han var krigskorrespondent under första världskriget.

Pelin skildrade i dikter och berättelser särskilt den bulgariske bondens liv. Mycket populära blev hans samlingar Razkazi ("Berättelser", 1904 och 1911), som visar påverkan från Vladimir Korolenko och Anton Tjechov. De längre berättelserna Geratsite ("Familjen Gerak", 1911) och Zemja ("Jord", 1922) hör till det främsta i den bulgariska 1900-talsprosan. Han skrev också flera barnböcker.

Staden Elin Pelin är uppkallad efter honom. Den hette tidigare Novoseltsi.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Storljugaren och andra sagor från Bulgarien (översättning Arne Hult, Stegeland, 1977)

Källor

Externa länkar 

Bulgariska författare
Bulgariskspråkiga författare
Bulgariska bibliotekarier
Författarpseudonymer
Födda 1877
Avlidna 1949
Män
Carl Sundberg

Carl Sundberg kan avse:

Carl Sundberg (politiker) (1884–1954)
Carl Sundberg (medicinare) (1859–1931)
Carl Sundberg (fotograf) (född 1966)
Carl Sundberg (politiker)

Carl Gustaf Sundberg, född 7 september 1884 i Mariestads församling, Skaraborgs län, död 13 september 1954 i Överums församling, Kalmar län, var en svensk bruksdisponent och politiker (högerpartiet).

Sundberg var riksdagsledamot i första kammaren från 1938. Denne blev disponent vid Överums Bruk AB från och med 1920. Det var den nye ägaren, Ivar Kreugers Svenska Tändsticks AB, som tillsatte Carl Sundberg. När Åtvidabergs förenade Industrier förvärvade Överums Bruk, år 1943, sjönk sakteligen denne industridisponent från sin ställning som patriark och kommunfullmäktigeordförande i Överum.

Referenser 
 ''Sundin Henrik, Historisk kärnkapacitet - En fallstudie av Carl Sundberg och Överums Bruk, 1918 – 1954, Linköpings Universitet, IEI 2008

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Svenska moderater
Födda 1884
Avlidna 1954
Män
Personer från Mariestad
Gösta Siljeström

Erik Gustaf (Gösta) Herman Siljeström, född den 18 december 1887 i Uppsala, död den 6 april 1960 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk jurist och politiker (högerpartiet). 

Siljeström avlade mogenhetsexamen i Uppsala 1905 och juris kandidatexamen vid Uppsala universitet 1909. Han blev hovrättsråd i Svea hovrätt 1924, var expeditionschef i justitiedepartementet 1929–1933 och häradshövding i Södra Roslags domsaga 1940–1954.

Som riksdagsman var Siljeström ledamot av första kammaren 1942–1945, invald i Stockholms stads valkrets. Han blev riddare av Nordstjärneorden 1927, kommendör av andra klassen av samma orden 1932. och kommendör av första klassen 1937.

Källor

Noter 

Svenska häradshövdingar
Svenska hovrättsråd
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Jurister från Uppsala
Ämbetsmän från Uppsala
Politiker från Uppsala
Födda 1887
Avlidna 1960
Män
Axel Löfgren

Axel Löfgren (i riksdagen kallad Löfgren i Äppelviken), född 23 mars 1880 i Gryts församling, Östergötlands län, död 14 juni 1954 i Bromma kyrkobokföringsdistrikt, Stockholms stad, var en svensk förbundsordförande och socialdemokratisk riksdagspolitiker.

Löfgren var ledamot av riksdagens första kammare från 1942, invald i Stockholms stads valkrets. Han är begravd på Bromma kyrkogård.

Referenser 
 Tidens kalender 1945: almanack och uppslagsbok. Stockholm: Tidens förlag, 1944, sid. 141.

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Födda 1880
Avlidna 1954
Män
Personer från Gryts socken, Östergötland
Gravsatta på Bromma kyrkogård
SärNär

SärNär är förkortningen för Särskilda Näringsändamål och avser livsmedel som på grund av en särskild sammansättning eller tillverkningsmetod skiljer sig från övriga livsmedel.
SärNär-produkter är lämpliga för personer som inte tål ämnen som laktos, gluten, ärtprotein, mjölkprotein, 
sojaprotein eller äggprotein. SärNär-certifiering kan tilldelas livsmedel som är fria från ett eller flera av dessa ämnen.

De livsmedelsproducenter som vill producera, marknadsföra och sälja SärNär-livsmedel måste först få produktionen godkänd av Livsmedelsverket. Reglerna och föreskrifterna är mycket stränga, eftersom livsmedlet måste vara 100 % säkert och helt fritt från varje spår av de ämnen som SärNär-certifieringen avser.

Exempel på livsmedelsproducenter med SärNär-produkter i Sverige är bland annat Fria, Frebaco Kvarn Procordia med varumärket Liva, Lithells, Valio, Arla, Risenta, Scan samt Finax med varumärkena Finax och Crazy Bakers.

Näringslära
Mathias Adjovi

Mathias Jonas Mäx-Adjovi, född 11 maj 1977 i Österhaninge, är en svensk före detta handbollsspelare, vänsternia.

Adjovi började spela handboll i Handens SK och kom via Tyresö IF till Elitserieklubben HK Drott inför säsongen 1995/1996. Han spelade fem säsonger i klubben, under vilka han bland annat vann SM-guld säsongen 1998/1999, innan han flyttade vidare till danska AaB Håndbold. Via Stockholmsklubbarna Djurgårdens IF och Hammarby IF kom han tillbaka till Drott inför säsongen 2005/2006. Han gjorde sitt 1000:e mål i Elitserien 4 december 2006 mot IF Guif. Efter säsongen 2008/2009 avslutade han karriären.

Adjovi gjorde även 14 landskamper och 22 mål för Sverige herrlandslag.

Källor

Externa länkar 

Födda 1977
Svenska handbollsspelare
Spelare i HK Drott
Spelare i Hammarby IF HF
Män
Levande personer
Svenska mästare i handboll
Personer från Haninge kommun
Martin Bystedt

Martin Olof Gunnar Bystedt, född 9 januari 1982 i Kungsbacka, är en svensk före detta handbollsspelare, vänsterhänt högersexa.

Karriär 
Martin Bystedts moderklubb är HK Aranäs men han spelade hela seniorkarriären i HK Drott. Han kom till Drott som juniorspelare 2000. Martin Bystedt har spelat flest matcher (340 stycken) i elitserien för HK Drott genom tiderna. Han gjorde 717 mål i dessa  elitseriematcher. 2002 och 2013 vann han SM-guld med klubben. 2010 var han med och förlorade finalen mot IK Sävehof. Efter att ha avslutat karriären 2015 gjorde han comeback i Drott 2017. Två år senare skrev han kontrakt med HK Varberg.

Landslagskarriär 
Martin Bystedt var med Sveriges U-19 landslag 2001 och vann J-EM-brons och två år senare vann hann U-21 VM-guld i Brasilien. Han gjorde 38 U- och fick 2001-2002 spela 2 A-landskamper för Sverige.

Klubbar 
 HK Aranäs  (-2000)
 HK Drott  (2000-2015)
 HK Varberg (2019

Meriter 
 SM-guld med HK Drott 2002 och 2013
 U VM-guld med Sveriges U-21 herrlandslag i handboll
 J-EM-brons med Sveriges U-19 herrlandslag i handboll

Referenser 

Svenska handbollsspelare
Spelare i HK Drott
Svenska mästare i handboll
Personer från Kungsbacka
Födda 1982
Levande personer
Män
Michael Mattsson

Olov Michael Mattsson, född 1 februari 1984 i Borlänge, är en svensk före detta handbollsspelare som har  spelat hela sin elitkarriär i HK Drott. Han kom till Drott från moderklubben Borlänge HK under 2004. Mattsson, som avslutade sin aktiva spelarkarriär 23 juli 2013, hann ta SM-guld med Drott och var dessutom lagkapten för laget vid tiden då han slutade spela handboll.Den 8 maj 2017 skrev Hallandsposten "Kompisgänget tar befälet i Drott" där man meddelar att ett kompisgäng bestående av Jesper Adolfsson, Michael Mattsson och Per-Erik Pettersson tar över tränarsysslan i HK Drotts division 1-lag.Mattsson återvände alltså till handbollen som tränare.

Meriter 

 SM-sllver med HK Drott 2010
 SM-guld med HK Drott 2013

Referenser

Fotnoter

Födda 1984
Svenska handbollsspelare
Spelare i HK Drott
Svenska mästare i handboll
Män
Levande personer
Idrottare från Borlänge
Spelare i Borlänge HK
Linus Bolin

Sven Arne Linus Bolin, född 7 juni 1981 i Lindome, är en svensk handbollsmålvakt. Hans moderklubb är Mölndals HF och han har även spelat för Redbergslids IK, med vilka han tog två SM-guld, HK Drott och Ystads IF, som han anslöt till inför säsongen 2008/2009 och spelade totalt två säsonger med.

Klubbar 
  Mölndals HF
  Redbergslids IK (2000–2006)
  HK Drott (2006–2008)
  Ystads IF (2008–2010)

Källor

Externa länkar 

Födda 1981
Svenska handbollsmålvakter
Spelare i HK Drott
Män
Levande personer
Handbollsspelare i Redbergslids IK
Personer från Mölndals kommun
Svenska mästare i handboll
Spelare i Ystads IF HF
Alfred Andersson

Alfred Andersson är namn på tre olika svenska politiker:
 Alfred Andersson i Bussjö, svensk politiker (1881–1951)
 Alfred Andersson i Fallsberg, svensk politiker (1865–1950)
 Alfred Andersson i Munka-Ljungby, svensk politiker (1886–1968)
Alfred Andersson är även namnet på några andra kända personer
 Alfred Andersson (målare)
 Alfred Andersson (ishockeyspelare)

Se även
 Alfred Anderssén
Henry Cavill

Henry William Dalgliesh Cavill, född 5 maj 1983 i Saint Saviour på Jersey, är en brittisk skådespelare.

Cavill är bland annat känd för att ha spelat Stålmannen i Man of Steel och Geralt i Netflix serien ”The Witcher”. Han har bland annat medverkat i avsnitt av Kommissarie Lynley och Morden i Midsomer. I den historiska TV-serien The Tudors spelar Cavill Charles Brandon.

Stephenie Meyer, författaren till Twilight-sagan, ville från allra första början att Henry Cavill skulle få huvudrollen som Edward Cullen. Men Cavill som redan var 25 år då filmerna började spelas in ansågs för gammal. I stället blev han erbjuden Carlisle Cullens roll (Edwards pappa), till vilken han tackade nej.

Den 4 september 2018 meddelas det att Cavill kommer att framställa huvudpersonen Geralt av Rivia i Netflix-anpassningen av The Witcher.

Filmografi

Referenser

Externa länkar

Brittiska skådespelare under 2000-talet
Födda 1983
Män
Levande personer
Personer från Jersey