kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pärnumaa

Pärnumaa (estniska: Pärnu maakond eller Pärnumaa) är ett landskap i sydvästra Estland. Arean är 5 407 kvadratkilometer och antalet invånare är 86 163. Residensstad är Pärnu. 

Pärnumaa är beläget 110 km söder om huvudstaden Tallinn och vid Rigabuktens kust. Öarna Kynö och Mannö ingår i landskapet. Pärnu är landskapets största flod och den mynnar i Pärnuviken som utgör Rigabuktens nordöstra hörn. Terrängen i Pärnumaa är flack och många våtmarker förekommer i landskapet. Pärnumaa gränsar till landskapen Läänemaa och Raplamaa i norr, Järvamaa och Viljandimaa i öster och Lettland i söder. 

2017 utvidgades landskapet då området motsvarande de tidigare kommunerna Hanila och Lihula, som en följd av en kommunsammanslagning, tillfördes landskapet från Läänemaa.

Kommuner 

Landskapet Pärnumaa är sedan 2017 indelat i sju kommuner, varav en stadskommun.

Stadskommuner 
Pärnu (inkluderar köpingarna Lavassaare och Paikuse)

Landskommuner 
Häädemeeste
Kynö
Lääneranna (inkluderar staden Lihula)
Põhja-Pärnumaa (inkluderar köpingarna Pärnu-Jaagupi, Tootsi och Vändra)
Saarde (inkluderar staden Kilingi-Nõmme)
Tori (inkluderar staden Sindi)

Tidigare kommuner 

Landskapet har tidigare varit indelat i 24 kommuner, varav tre stadskommuner och fyra köpingskommuner.

Stadskommuner 
Kilingi-Nõmme
Pärnu
Sindi

Köpingskommuner 
Lavassaare
Pärnu-Jaagupi
Tootsi
Vändra

Landskommuner 
Are
Audru
Halinga
Häädemeeste
Kaisma
Koonga
Kynö
Paikuse (inkluderade köpingen Paikuse)
Saarde
Sauga
Surju
Tahkuranna (Uulu)
Tali
Tori
Tõstamaa
Varbla
Vändra

Administrativ historik 
 1996 uppgick Pärnu-Jaagupi köping i Halinga kommun.
 2005 uppgick Kilingi-Nõmme stad samt Tali kommun i Saarde kommun.
 2009 uppgick Kaisma kommun i Vändra kommun.
 2013 uppgick Lavassaare köping i Audru kommun.

Orter 
Efter gränsjusteringar som följd av kommunreformen 2017 finns det i landskapet Pärnumaa fyra städer, fem köpingar, nio småköpingar samt 392 byar.

Städer 
Kilingi-Nõmme
Lihula
Pärnu
Sindi

Köpingar 
Lavassaare
Paikuse
Pärnu-Jaagupi
Tootsi
Vändra

Småköpingar 
Are
Audru
Häädemeeste
Sauga
Tihemetsa
Tori
Tõstamaa
Virtsu
Võiste

Källor

Kommentarer

Externa länkar
Kolín

Kolín [koli:n] (tyska: Kolin, också Köln an der Elbe) är en stad i Tjeckien, som ligger i landskapet Böhmen, 55 km öster ifrån Prag. Befolkningen uppgick till 30 995 invånare i början av 2016.

Floden Elbe (Tjeckiska: Labe) flyter genom Kolín.

Toyota, Peugeot och Citroën har sedan september 2005 en bilfabrik i staden där modellerna Toyota Aygo, Peugeot 107 och Citroën C1 tillverkas. Totalt produceras 300 000 bilar/år jämnt fördelat över bilmodellerna. Fabriken har 3 000 anställda. 99% av bilarna går på export..

18 juni 1757 utkämpades slaget vid Kolín utanför staden.

Referenser

Externa länkar
Manwolf

För hunddjuret, se Manvarg.
Manwolf är en fiktiv seriefigur i Spindelmannen.

Historia

Manwolf är J. Jonah Jamesons son John Jameson som är astronaut, han blev en varulv när han rörde vid en speciell sten som fallit ner på jorden från en komet.

Han  anföll en tjej som råkade passera förbi, men Spindelmannen passerade förbi i just det ögonblicket och tog sig ner för att se vem som skrek. Väl nere på marken såg han siluetten av någon som låg över en tjej som skrek för sitt liv, i tron om att det var ett överfall skyndade han sig ditt för att gripa tag i gärningsmannen.

Men när Spindelmannen tog tag i varelsen vände denna sig om och blottade ett blodtörstigt vargansikte, och innan någon han reagera gav varulven Spindelmannen ett hårt slag vilket fick honom att flyga rakt in i ett träd där han blev ganska tilltufsad.

Spindelmannen tycktes få reda på vem varulven var och fick fram ett serum som skulle återställa honom till människa och efter en lång strid lyckas Spindelmannen injincera serumet i Manwolf som åter blir människa igen.

Manwolf har sedan dess framrätt ett antal gånger och ställt till med problem för både Spindelmannen och Black Cat.

Spindelmannen
Seriefigurer i Marvels universum
Superskurkar
Varulvar i skönlitteratur
Fiktiva figurer från New York
Seriefigurer introducerade 1963
Byköping

Byköping är en fiktiv stad, belägen någonstans i södra Mellansverige. Den förekommer i Nils-Olof Franzéns böcker om privatdetektiven Agaton Sax.

Storleksmässigt ter sig denna ort inte vara större än en håla, men den har i alla fall en egen tidning – Byköpingsposten (där Agaton Sax är redaktör) – och en polis, Antonsson. I alla böcker förutom den första bor Faster Tilda hos Agaton Sax i Byköping.

Namnet Byköping är antagligen inspirerat av Franzéns barndomsstad Nyköping.

Referenser 

Fiktiva orter i Sverige
Agaton Sax
Prästmötesavhandling

En prästmötesavhandling är en avhandling som ventileras under disputationsliknande former vid ett prästmöte. Ofta utser biskopen vem som skall författa denna i samband med ett prästmöte, och den framläggs sedan i samband med nästkommande prästmöte. I äldre tider benämndes detta  synodaldisputation.

Källor 

Svenska kyrkan
Miwa Oshiro

Miwa Oshiro (大城 美和), född 26 augusti 1983, är en japansk gravure idol, fotomodell och skådespelerska.

Biografi 
Miwa Oshiro föddes i Hokkaido i Japan den 26 augusti 1983, med pappa från Okinawa och mamma från Hokkaido. Som tonåring uppmärksammades hon för sina stora bröst som är ovanligt hos japanska kvinnor, och fick därför jobb som amatörmodell för ett tidningsmagasin redan som femtonåring.

1999 flyttade hon till Tokyo och gjorde hon sitt kliv in i nöjesvärlden, fick exklusivt modellkontrakt med tidningen CanCam och var med i flera TV-reklamer. Efter detta har hon gjort ett flertal photobooks, gravurefilmer och även deltagit som röstskådespelare till flera kända animefilmer som "Eiken" och "Hunabku".

Mellan 2003 och 2005 var hon reporter på TV Tokyos Channel 12.

DVD-filmer 
Maui Densetsu (2001)
Crazy for mie? (2001)
Tele Tesa Angel Eye - Private Resort (2002)
Final Beauty (2002)
D-Splash! (2002)
Treasure Vol 13 (2003)
Miwa In Hawaii (2003)
Cover Girls (2003)
Nishojo Tanteidan - Asuka Kara No Kaze (2003)
Miwa Oshiro -SuperCharge- (2003)
Idol One: Perfume (2003)
Se-Jo! Series A: Miwa Oshiro (2004)
Silky Collection Se-Jo! 2 B (2004)
Beach Angels - Miwa Oshiro in Belau (2004)
A Day Off (2005)
Tukkataa (2006)

Se även 
 Rio Natsume

Externa länkar
MiwaOshiro.com
AsiaFinest
Japidol.com
Officiell Blogg

Japanska fotomodeller
Födda 1983
Kvinnor
Levande personer
WP:Projekt Japan
Põlvamaa

Põlvamaa (estniska: Põlva maakond eller Põlvamaa) är ett landskap (maakond) i sydöstra Estland med en yta på 1 822 km² och 27 963 invånare (år 2017). Huvudort är Põlva.

2017 ändrades landskapets gränser som en följd av kommunsammanslagningar då större delen av området motsvarande den tidigare kommunen Meeksi tillfördes landskapet från Tartumaa samtidigt som området motsvarande de tidigare kommunerna Mikitamäe, Orava och Värska tillfördes Võrumaa.

Kommuner 

Landskapet är sedan 2017 indelat i tre landskommuner.

 Kanepi kommun
 Põlva kommun (inkluderar staden Põlva)
 Räpina kommun (inkluderar staden Räpina)

Tidigare kommuner 

Landskapet har tidigare varit indelat i 15 kommuner, varav två stadskommuner.

Stadskommuner 
 Põlva stad
 Räpina stad

Landskommuner 
 Ahja kommun
 Kanepi kommun
 Kõlleste kommun
 Laheda kommun
 Mikitamäe kommun
 Mooste kommun
 Orava kommun
 Põlva kommun
 Räpina kommun
 Valgjärve kommun
 Vastse-Kuuste kommun
 Veriora kommun
 Värska kommun

Administrativ historik 
 2002 uppgick Räpina stad i Räpina kommun.
 2013 uppgick Põlva stad i Põlva kommun.

Orter 
Efter gränsjusteringar som följd av kommunreformen 2017 finns det i landskapet Põlvamaa två städer, sju småköpingar och 180 byar.

Städer 
Põlva
Räpina

Småköpingar 
Ahja
Kanepi
Mehikoorma
Mooste
Vastse-Kuuste
Veriora
Võõpsu

Källor
Prästmöte

Prästmöte är en i kyrkolagen och kyrkoordningen föreskriven flerdagssammanmkomst dit biskopen kallar sitt stifts präster för överläggningar, fortbildning m.m.. Prästmöten har i Sverige oavbrutet förekommit sedan medeltiden. "Prästmöte" i denna formellt reglerade mening ska inte blands samman med andra former av sammankomster av präster.  

Prästmöten brukar i Svenska kyrkan sammankallas var sjätte år. De brukar vara ett par dagar fyllda av gudstjänster, föredrag, seminarier och samvaro. Ofta framläggs en prästmötesavhandling vid detta tillfälle. Det förekommer parentationer (s.k. minnesteckningar) över alla de stiftspräster som avlidit sedan senaste prästmöte och hålls teologiska föreläsningar. Biskopen framlägger sin ämbetsberättelse för den senaste sexårsperioden och föreläsninger om stiftets utmaningar  och sina egna  visioner för den närmaste framden. I flera stift har efter relationsförändringen i förhållande till staten intervallen kortats till fyra år och harmonierats med mandatperioderna. Sedan 1930-talet har nämligen en av funktionerna vid detta möte varit val av prästerlig ledamot i domkapitlet. Numera gäller det en representant för präster och diakoner samt dennes ersättare och därutöver en ersättare för biskop och domprost, som måste vara präst. Mötet har bland annat därför vanligen blivit ett "präst- och diakonmöte".

Externa länkar 
 
Litteratur

K E Johansson, Prästmötet – - en fungerande institution? 1973.

S Kroon, "Prästmötet".  Svenska kyrkans årsbok  1950.

S Kroon, Det svenska prästmötet under medeltiden. 2948

B Widén, Prästmötet i Åbo stift 1629–1864.  1968
Svenska kyrkans organisation
Saab Skeldar

Saab Skeldar är en obemannad luftfarkost (UAV) i form av en helikopter framtagen av det svenska företaget Saab AB. Den första prototypen baserades på UAV-helikoptern APID 55 från CybAero AB. Den andra prototypen som fick benämningen Skeldar V-150 var en till största delen ny konstruktion som användes för fortsatt utveckling av UAV-systemet Skeldar. Utvecklingen ledde sedan fram till en helt omkonstruerad farkost som fick benämningen Skeldar V-200.

Skeldar V-200 används såväl militärt som civilt för olika uppgifter, exempelvis spaning och övervakning.

Med det autonoma systemet och den markstation som Saab utvecklat så är Skeldar ett av marknadens mest lättanvända system. Start och landning sker genom en knapptryckning. Flygning och styrning av sensorerna sker genom klickning i kartan med hjälp av så kallad point-and-fly samt point-and-look. Systemet är utvecklat för att kunna kontrollera vilken typ av UAV som helst.

I slutet av 2015 gick UMS och Saab ihop och skapade UMS Skeldar Sweden.

Specifikationer
 Längd: 4 m
 Huvudrotordiameter: 4,6 meter
 Bredd: 1,2 m
 Höjd: 1,3 m
 Maximal startvikt: 235 kg
 Maximal starthöjd: 2 400 meter
 Payload: 40 kg
 Maximal hastighet: 140 km/h
 Räckvidd: 200 kilometer
 Maximal flygtid per uppdrag: 6 timmar
 Effekt: 56 hästkrafter
 Bränsle: Jet A1, JP5, JP8
 Maximal flyghöjd: 3 500 meter
 Startförberedelsetid: mindre än 15 minuter
 Start- och landningsarea: en diameter om 10 meter

Referenser 

Helikoptrar
Obemannade flygplan
Svensktillverkade flygplan
Saab (flygindustri)
Raplamaa

Raplamaa (även Rapla maakond) är ett landskap i Estland med en yta på 2 980 km² och 34 085 invånare (2017). Residensstad är Rapla (äldre svenska och tyska Rappel). Bland områdets naturresurser märks kalksten, dolomit, torv och lera.

Raplamaa ligger i västra Estland, i dess inland och 30 km söder om huvudstaden Tallinn. Det angränsar i väster till Läänemaa, i norr till Harjumaa, i öster till Järvamaa och i söder till Pärnumaa.

2017 minskades landskapet då området motsvarande den tidigare kommunen Käru tillfördes landskapet Järvamaa som en följd av en kommunsammanslagning.

Kommuner 

Landskapet är sedan 2017 indelat i fyra kommuner.

Kehtna (inkluderar köpingen Järvakandi)
Kohila (inkluderar köpingen Kohila)
Märjamaa (inkluderar köpingen Märjamaa)
Rapla (inkluderar staden Rapla)

Tidigare kommuner 

Landskapet har tidigare varit indelat i 14 kommuner, varav en stadskommun och tre köpingskommuner.

Stadskommuner 
Rapla

Köpingskommuner 
Järvakandi
Kohila
Märjamaa

Landskommuner 
Juuru
Kaiu
Kehtna
Kohila
Käru
Loodna
Märjamaa
Raikküla
Rapla
Vigala

Administrativ historik 
 2002 uppgick Rapla stad i Rapla kommun.
 2002 uppgick Kohila köping i Kohila kommun.
 2002 uppgick Märjamaa köping samt Loodna kommun i Märjamaa kommun.
 2017 uppgick Järvakandi köping i Kehtna kommun.
 2017 uppgick Vigala kommun samt en del av Raikküla kommun i Märjamaa kommun.
 2017 uppgick Juuru kommun, Kaiu kommun samt den återstående delen av Raikküla kommun i Rapla kommun.
 2017 uppgick Käru kommun i Türi kommun, samtidigt som området tillfördes landskapet Järvamaa.

Orter 
Efter gränsjusteringar som följd av kommunreformen 2017 finns det i landskapet Raplamaa en stad, tre köpingar, 13 småköpingar samt 259 byar.

Städer 
Rapla

Köpingar 
Järvakandi
Kohila
Märjamaa

Småköpingar 
Aespa
Alu
Eidapere
Hageri
Hagudi
Juuru
Kaerepere
Kaiu
Keava
Kehtna
Kuusiku
Lelle
Prillimäe

Galleri

Källor
Lastkaj 14

Lastkaj 14 är ett punkband från Sverige.

Lastkaj 14 startades någon gång 2003-04. En fem låtars EP spelades in och släpptes på skivbolaget Second class kids records. 

2009 dök bandet åter upp på kartan efter fem års frånvaro. Skivan "I brist på annat" spelades in och släpptes hösten 2010.

2011 spelade LK 14 in sitt andra album "Som en dålig film". Detta släpptes den 9 november 2011. Under 2012 turnerade bandet i Sverige. Höjdpunkten var gruppens spelning på Peace and love festivalen. 2014 turnerade bandet, släppte en splitskiva med det norska punkbandet Laarhöne samt medverkade på samlingsskivan "I en värld av hat och kärlek". I december gav LK14 ut två nya singlar från det kommande albumet "Stormar". Först ut var "Tjuvtricks och rackarspel" följd av "Se på oss nu". Videos släpptes även till låtarna.

I januari 2015 släpptes albumet "Stormar" på nygamla skivbolaget Second Class Kids Records och detta följdes av turnerande i Sverige och Norge. I slutet av 2015 släpptes första skivan med Bulten på strängar. Det var 4-låtars EP:n "Längst upp på bottens topp" och även denna gavs ut i vinylformat på Second Class Kids.

2017 släppte Lastkaj först tre singlar/videos mellan jan-mars. 17 mars släppte de sin fjärde fullängdare "Becksvart" och redan i maj gav de ut EP:n "Spelevinken". Ett antal spelningar avverkades också där den största var en bejublad konsert på Close-Up båten 20. I samband med denna spelning signade bandet även på för bokningsbolaget Rascal Promotions.

Medlemmar
Stryparn – Bas, sång
Bulten – Gitarr, sång
Kapten Grå - Gitarr, sång
Dr. Dille – Trummor, sång

Diskografi

Studioalbum  
 2010 - I Brist På Annat
 2011 - Som en dålig film
 2014 - Skål för ingenting
 2015 - Stormar
 2017 - Becksvart
 2020 - Speglar och rök
 2021 - Pengarna eller livet

EP-skivor 
 2004 - På andra sidan horisonten
 2015 - Längst upp på bottens topp
 2017 - Spelevinken
 2018 - För Sverige
 2021 - Plan B
 2023 - Står stött

Singlar 
 2011 - Släpp mig!
 2014 - Tjuvtricks och rackarspel
 2014 - Se på oss nu
 2017 - Becksvart
 2017 - Kråkan
 2017 - Kom så matar vi monstret
 2020 - Den blomstertid
 2020 - Söndring och splittring
 2020 - Gråa vardagar
 2021 - Allting är pengar
 2021 - Vi mot dom
 2021 - Plan B
 2021 - Vem sätter märket
 2022 - Svea rikes grav
 2022 - Bryta ihop
 2023 - Konflikthantering 101
 2023 - Ändras och förändra
 2023 - Mer eller mindre
 2023 - Samma gäng

Externa länkar
Officiell webbplats
Facebook
Bandets gamla webbplats

Svenska punkband
Tim White

Tim White, född 24 augusti 1950 i Los Angeles, är en amerikansk paleoantropolog, filosofie doktor i fysisk antropologi vid universitetet i Michigan.

White började sin karriär som utforskare av människans ursprung, när han 1974 fick följa med Richard Leakeys forskningsgrupp i Kobi Fora i Kenya. Senare har han arbetat tillsammans med Donald Johanson och även Richard Leakeys mor Mary Leakey. Hans främsta upptäckt måste sägas vara Ardipithecus ramidus, en av de första bipedala förmänniskorna. Idag arbetar han på University of California, Berkeley där hans främsta projekt är ovan nämnda skelett.

Externa länkar
Dr.White
Tim D. White

Amerikanska antropologer
Födda 1950
Levande personer
Män
Irena

Irena kan syfta på:

 Irena (släkte) – ett släkte fåglar i familjen blåfåglar
 Irena – en variant på kvinnonamnet Irene
 Irena (stjärna) - stjärna i stjärnbilden Herkules
Ryk Neethling

Ryk Neethling, född 17 november 1977 i Bloemfontein, är en sydafrikansk tävlingssimmare och OS-guldmedaljör.

Karriär
Ryk Neethling tävlade för Sydafrika i Olympiska sommarspelen 1996, 2000, 2004 och 2008. Hans främsta merit kom under OS 2004 i Aten då han var med och vann lagkappen på 4 x 100 meter tillsammans med landsmännen Roland Schoeman, Lyndon Ferns och Darian Townsend. Neethling simmade sista sträckan på 47.91 och höll undan för Nederländernas Pieter van den Hoogenband och USA:s Jason Lezak. Guldmedaljen var Sydafrikas enda under 2004 års OS.

Källor 

Sydafrikanska simmare
Födda 1977
Sydafrikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sydafrika
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Sydafrika
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sydafrika
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Sydafrika
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2008
Män
Levande personer
Personer från Bloemfontein
Det Bästa (tidskrift)

Det Bästa är en tidskrift som givits ut i Sverige sedan mars 1943; lösnummerpriset var då 50 öre. Moderupplagan, Reader's Digest, började ges ut i USA 1922. Grundidén var att spara tid åt de amerikanska soldaterna, som var huvudmålgruppen, genom att samla utvalda artiklar, ofta förkortade, i en enda tidskrift. På 2000-talet började även den svenska tidskriften använda samma namn som moderupplagan. Sedan oktober 2012 ger Mailbox-Meda AS ut den svenska utgåvan på licens.

Genom åren har bland andra följande fasta inslag funnits i den svenska utgåvan:
Utvidga ditt Ordförråd - tjugo ord med upp till fyra alternativa betydelser
I vår Herres Hage - läsarna berättar om egna, dråpliga upplevelser
Ett Gott Skratt - roliga, påhittade historier
Medicinskt Nytt - medicinska nyheter presenteras
Värt att Veta - läsarfrågor om allt mellan himmel och jord får svar
Arbetslivat - läsarna skickar in självupplevda lustigheter från arbetslivet
Tänkvärda Tankar - kluriga citat, ordspråk och funderingar
Utmaningen - pyssel och klurigheter med lösningar
Månadens Bok - en förkortad lite längre berättelse, novell eller roman

Förutom tidskriften gav bolaget under många år ut böcker, bland andra Det Bästas Bokval 1956-2011, skivor och filmer.

Referenser

Svenska tidskrifter
Olof Palmes torg

Olof Palmes torg är ett torg i Örebro, som ligger i södra delen av stadens centrum. Fram till 1987 hette torget Södertorget, men döptes om för att hedra statsminister Olof Palme som mördades i Stockholm året innan. Längs torgets östra sida går Drottninggatan. Den öppna platsen på andra sidan Drottninggatan, söder om köpcentrumet Krämaren, heter Krämartorget.

Torget skapades i samband med uppförandet av Medborgarhuset, som färdigställdes 1965 i samband med Örebros 700-årsjubileum. Medborgarhuset utgör södra begränsningen av torget. I väster ligger f.d. stadsbiblioteket, uppfört 1979–1981.

På Olof Palmes torg finns ett solmonument som utgör startpunkt för Solsystemet i Örebroformat, en modell av planetsystemet som sträcker sig 2,5 km norrut genom centrala Örebro.

Torg i Örebro
Olof Palme
Centrum, Örebro
Grant Hackett

Grant Hackett, född 9 maj 1980 i Southport, är en australisk simmare och flerfaldig OS-guldmedaljör. Han är mest känd för att ha vunnit två raka OS-guld i 1500 meter frisim, 2000 och  2004.

Referenser

Fotnoter 

Födda 1980
Australiska simmare
Australiska olympiska guldmedaljörer
Australiska olympiska silvermedaljörer
Australiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2000
Olympiska guldmedaljörer 2004
Olympiska silvermedaljörer 2004
Olympiska silvermedaljörer 2008
Olympiska bronsmedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Australien
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Australien
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Australien
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2008
Män
Levande personer
Idrottare från Queensland
Världsmästare i simning
Saaremaa

Artikeln behandlar det administrativa landskapet i Estland. För ön som givit namn åt landskapet, se det svenska namnet Ösel.
Saaremaa (, ) är ett landskap i Estland med en yta på 2 922 km² och 34 723 invånare (år 2009). Det omfattar hela ön Ösel () och ett antal närliggande öar, däribland Moon (Muhu) och Runö (Ruhnu). Huvudort och enda stad är Kuressaare.

Kommuner 

Landskapet Saaremaa är sedan 2017 indelat i tre kommuner:

Moons kommun
Runö kommun
Ösels kommun (inkluderar staden Kuressaare)

Administrativ historik 
 År 1999 uppgick Kuressaare kommun i Kaarma kommun.
 År 2014 bildades Lääne-Saare kommun genom en sammanslagning av de tre kommunerna Kaarma, Kärla och Lümanda.
 År 2017 bildades Ösels kommun genom en sammanslagning av samtliga kommuner på ön Ösel.

Tidigare kommuner 
Tidigare fanns följande 17 kommuner i landskapet:

Stadskommun 
 1 Kuressaare stad

Landskommuner 

 2 Kaarma kommun
 3 Kihelkonna kommun
 4 Kuressaare kommun
 5 Kärla kommun
 6 Laimjala kommun
 7 Leisi kommun
 8 Lümanda kommun
 9 Moons kommun
 10 Mustjala kommun
 11 Orissaare kommun
 12 Pihtla kommun
 13 Pöide kommun
 14 Runö kommun
 15 Salme kommun
 16 Torgu kommun
 17 Valjala kommun

Orter 
I Saaremaa finns en stad (), nio småköpingar (alevik) samt 490 byar (küla).

Stad:
 1 Kuressaare

Småköpingar:
 1 Aste
 2 Kihelkonna
 3 Kudjape
 4 Kärla
 5 Leisi
 6 Nasva
 7 Orissaare
 8 Salme
 9 Valjala

Öar i Saaremaa 
Ösel (Saaremaa)
Runö (Ruhnu)
Moon (Muhu)
Abrö (Abruka)
Vilsandi (Filsand)

Befolkning
Den totala befolkningen i Saaremaa uppgick till 34 729 invånare 2009. Ösel tillhör Estlands lantligaste områden, med endast en stad, Kuressaare, med 14 706 invånare. Huvuddelen av Öselborna bor i småorter eller byar.  

Av landskapets befolkning definierar sig 98,3 % som estnisktalande och 1,0 % som rysktalande.

Omkring en tredjedel av befolkningen definierar sig som tillhörande en religion, varav de flesta är lutheraner (22,8 % av hela befolkningen), men även den rysk-ortodoxa kyrkan (7,4 %) är utbredd.  Bland de återstående trosinriktningarna är baptismen störst, med 1,5 % av invånarna.

Arbetslösheten uppgick 2009 till omkring 7 %.

Historia

Landskapet bildades i samband med Estlands självständighet 1990-1991. Det ersatte då det tidigare Kingissepadistriktet, bildat 1959 i Estniska SSR, som i sin tur ersatte ett tidigare landskap, som existerade under den första estniska republiken 1918-1941.

Landskapets befolkning sjönk med omkring 30 % till följd av andra världskriget, då många estländare dog i kriget, deporterades eller flydde ön. Under denna tid flydde större delen av den estlandssvenska minoriteten i de estniska kustområdena till Sverige. Under sovjettiden fram till 1991 var området till stor del militärt skyddsområde och krävde särskilt tillstånd från myndigheterna för att besökas. Av dessa anledningar är ön relativt glesbefolkad idag, med många orörda naturområden vid kusten däribland Vilsandi nationalpark.

Källor