kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kriget vid världens ände

Kriget vid världens ände (La guerra del fin del mundo) är en roman från 1981 av den peruanske författaren Mario Vargas Llosa. Boken översattes till svenska 1984 av Jens Nordenhök.

Boken beskriver i romanform en verklig händelse – Upproret i Canudos – under 1800-talet i Brasilien: Mitt under den ekonomiska nedgången som följde efter torkan 1877 och slaveriets upphörande 1888 i provinsen Bahia i nordöstra Brasilien, blev de fattiga i provinsens utmarker attraherade av den karismatiske predikanten Antônio Conselheiro, el Consejero (”rådmannen”), i boken kallad Rådgivaren, med ett enkelt religiöst budskap, att världens undergång var förestående och att det politiska kaos som omgav det brasilianska kejsardömets fall var djävulens verk, liksom dess ersättare republiken.

Genom att ta över en hacienda i ett område fördärvat av den ekonomiska nedgången i Canudos byggde Rådgivaren och hans anhängare en stor stad, som de döpte till "Bela Monte" (vackra berget), och bekämpade upprepade och allt större militära expeditioner som sänts ut för att avlägsna dem. Allt eftersom statens våld emot dem ökar blir de själva allt våldsammare, och börjar även använda de moderna vapen som har använts emot dem. I en episk slutstrid skickas en hel armé in för att utplåna Canudus och en fruktansvärd och brutal strid med de fattiga börjar medan politikerna av den gamla ordningen ser sin värld förstöras i branden.

Vargas Llosa sägs ha inspirerats av romanen Os sertões (Markerna brinna) av krigskorrespondenten Euclides da Cunha som rapporterade om de verkliga händelserna.

Källor

Fotnoter

Litteratur

Skönlitteratur 1981
1800-talet i skönlitteratur
Brasilien i skönlitteratur
Romaner av Mario Vargas Llosa
Bridgewaterkanalen

Bridgewaterkanalen är en kanal i England, som förbinder Worsley med Runcorn och Manchester.

Kanalen är Englands äldsta, och byggdes 1758-71 efter James Brindleys utarbetade plan och på bekostnad av Frances Henry Egerton Bridgewater. Kanalen har en längd av 67 kilometer.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Kanaler i England
Byggnader och anläggningar i Cheshire
Storbritanniens geografi
James Brindley

James Brindley, född 1716 i Tunstead, Derbyshire, död 30 september 1772 på Turnhurst Hall i Staffordshire, var en brittisk tekniker och uppfinnare.

Brindley har uppfunnit ett flertal olika kvarnkonstruktioner, vattenuppfordringsverk med mera. Han utförde även och projekterade flera viktiga arbeten inom väg- och vattenbyggnadsfacket, såsom Bridgewaterkanalen med brokanalen vid Barton, Worsleybassängen, Grand Trunkkanalen med Harecastletunneln. Brindley utgav 1768 Reports Relative to a Navigable Communication Betwixt the Friths of Fourth and Clyde.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Brittiska väg- och vattenbyggnadsingenjörer
Brittiska uppfinnare
Födda 1716
Avlidna 1772
Män
Svensk uppslagsbok
Nailbomb

Nailbomb var ett thrash metal-/punk-/industrimetalband, som bildades som sidoprojekt av den brasilianske musikern Max Cavalera (tidigare i Sepultura, senare i Soulfly och Cavalera Conspiracy) och den brittiske musikern Alex Newport (från Fudge Tunnel). Tillsammans spelade gruppen in albumet Point Blank som gavs ut av Roadrunner Records och även ett livealbum, Proud to Commit Commercial Suicide, innan de splittrades. 

Nailbomb bjöd även in gästmusiker som Max Cavaleras bror Igor Cavalera (Sepultura, Cavalera Conspiracy), DH Peligro (Dead Kennedys) och Dino Cazares (Fear Factory, Divine Heresy).

Medlemmar 
Ordinarie medlemmar
 Max Cavalera – gitarr, sång, basgitarr, sampling (1994–1995)
 Alex Newport – gitarr, sång, basgitarr, sampling (1994–1995)

Gästmusiker
 Igor Cavalera – trummor (studio, live)
 Andreas Kisser – gitarr (studio)
 Dino Cazares – gitarr (studio)
 D. H. Peligro – trummor (live)
 Evan Seinfeld – basgitarr (live)
 Rhys Fulber – keyboard (live)
 Barry C. Schneider – trummor (live)
 Scoot – basgitarr (live)
 Dave Edwardson – sång, basgitarr (live)
 Richie Bujnowski (Richie Cavalera) – gitarr (studio, live)

Diskografi 
Studioalbum
 Point Blank (1994)
Livealbum
 Proud to Commit Commercial Suicide (1995)
DVD
 Live at Dynamo (2005)

Externa länkar 

 Nailbomb på VH1.com 
 Nailbomb på Allmusic

Brasilianska thrash metal-grupper
Brasilianska punkband
Sydamerikanska metalgrupper
Musikgrupper bildade 1994
Musikgrupper upplösta 1995
Point Blank

Point Blank är det första och enda studioalbumet med bandet Nailbomb som släpptes i mars 1994. Albumets återsläpptes 2004 med bonusspår. Låten "Wasting Away" kan även höras i filmen Till varje pris.

Låtlista
 "Wasting Away" – 3:06 
 "Vai Toma No Cú" – 4:47 
 "24 Hour Bullshit" – 3:54 
 "Guerillas" – 4:26 
 "Blind and Lost" – 1:54 
 "Sum of Your Achievements" – 2:42 
 "Cockroaches" – 5:10 
 "For Fuck's Sake" – 5:44 
 "World of Shit" – 4:13 
 "Exploitation" – 2:28 
 "Religious Cancer" – 5:09 
 "Shit Piñata" – 1:09 
 "Sick Life" – 17:51

"Exploitation" är en cover på en låt av det brittiska punkbandet Doom.

Källor
Point Blank på Encyclopedia Metallum

Musikalbum 1994
Album av Nailbomb
Till styvmoderns lov

Till styvmoderns lov (Elogio de la madrastra) är en erotisk roman av den peruanske författaren Mario Vargas Llosa. Den utkom 1998 på förlaget Editorial Tusquets.

Det handlar om en berättelse vars huvudpersoner är doña Lucrecia, styvmodern, don Rigoberto, fadern som är gift med Lucrecia i sitt andra äktenskap och Fonchito hans son.

Lucrecia och Rigoberto lever i ett borgerligt äktenskap, utan stora världsliga pretentioner, de utövar sex om och omigen under romanens gång. Det är inte platonsk kärlek som härskar mellan de båda, det är en lättsinnig relation, fylld av nöje och glädje. 

Rigoberto utför en rad fysiska och mentala ritualer före den sexuella samvaron, medan Lucrecia och Fonchito beter sig som om det mellan dem skulle finnas en tydlig tendens till incest. Det finns också en fantastisk historia som är relaterad till kända målningar som representerar erotiska scener, varav en är av den flamländska mästare Jacob Jordaens.

Det handlar om en roman som reflekterar över lyckan och oskuldens fördärv, med hjälp av en berättarteknik som svarar mot kännetecknen för den erotiska genren, men som också är full av poesi.

1997 publicerade Vargas Llosa Don Rigobertos anteckningsböcker, en roman vars tema och personer har mycket gemensamt med "Till styvmoderns lov" och också hör till genren erotisk litteratur.

Fotnoter

Litteratur

Skönlitteratur 1998
Romaner av Mario Vargas Llosa
Proud to Commit Commercial Suicide

Proud to Commit Commercial Suicide är ett livealbum med bandet Nailbomb som släpptes 1995 och det blev det sista albumet som bandet gav ut. Livealbumet är en inspelning från deras enda framträdande på Dynamo Open Air 1995 i Nederländerna. Omslaget på albumet är en bild på efterdyningar av de ökända Jonestown-självmorden.

Låtlista
"Wasting Away" – 3:56
"Guerillas" – 3:27
"Cockroaches" – 4:07
"Vai Toma No Cú" – 4:10
"Sum of Your Achievements" – 2:52
"Religious Cancer" – 4:34
"Police Truck" – 3:11
"Exploitation" – 2:09
"World of Shit" – 3:26
"Blind and Lost" – 2:09
"Sick Life" – 6:53
"While You Sleep, I Destroy Your World" – 5:09
"Zero Tolerance" – 6:32

Spår 12–13 är studioinspelade låtar.

Källor
Proud to Commit Commercial Suicide på Encyclopedia Metallum

Musikalbum 1995
Album av Nailbomb
Regeringen Jens Otto Krag I

Regeringen Jens Otto Krag I var Danmarks regering 3 september 1962 - 26 september 1964. Det var en koalitionsregering som bestod av ministrar från Socialdemokraterne och Radikale Venstre.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1962
Upplösningar 1964
Danmarks regeringar
Regeringen Viggo Kampmann II

Regeringen Viggo Kampmann II var Danmarks regering 18 november 1960 - 3 september 1962. Det var en koalitionsregering, bestående av ministrar från Socialdemokraterne och Radikale Venstre.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1960
Upplösningar 1962
Danmarks regeringar
Regeringen Viggo Kampmann I

Regeringen Viggo Kampmann I var Danmarks regering 21 februari 1960 - 18 november 1960. Det var en koalitionsregering, bestående av ministrar från Socialdemokraterne, Radikale Venstre och Danmarks Retsforbund.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1960
Upplösningar 1960
Danmarks regeringar
Area-7

Area-7 är en australisk musikgrupp som spelar ska (alternativ rockmusik). Bandet grundades år 1994 i Melbourne.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
Chucky T (Charles Thompson) - gitarr (1994-idag)
Dan (Dan Morrison) - trummor (1994-2020, avliden 1 december 2020)
Handsome Andy (Andy Gardiner) - basgitarr
Pauly West (Paul West) - trombon (2002-idag)
Occa (Dennis O'Connell) - saxofon
DJ - keyboard
Stevo (John Stevens) - sång (1996-idag)
Tidigare medlemmar
Walter Eskdale - sång (1994-1996)
Doogs (Dugald McNaughtan) - keyboard (1994-?)
Albags (Alistair Shepherd) - saxofon (1994-2002)
Tobias (Toby Dargaville) - trumpet (1995-2002)
Rohan Pacey - basgitarr (1994-2002)
Matt Sanders - trumpet (2002-?)
Chris Meighen (Christopher Alan Meighen) - basgitarr (2002-?)

Diskografi

Album
 Bitter & Twisted (Gold Status, Sales 50,000 +)(2000) (#3 Australia)
 Say It To My Face (2001) (#36 Australia)
 Torn Apart (2005)

Singlar och EP-skivor 
 No Logic Demo (1996) EP (9 tracks)
 Road Rage (1997) EP (7 tracks)
 No Logic (1998) EP
 Bitter Words (1998)
 Second Class Citizen (1999) #19 Australia
 Start Making Sense (2000) #37 Australia
 Bitter Words/Himbo (2000)
 Leave Me Alone (2001) #38 Australia
 Individuality (2001)
 Nobody Likes A Bogan (2002) #26 Australia
 Big Issue (2004)

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Australiska musikgrupper
Renaud (opera)

Renaud är en opera (lyrisk tragedi) i tre akter med musik av Johann Christian Friedrich Haeffner. Den bygger på Torquato Tassos Det befriade Jerusalem (1581), texten bearbetad av Jean-Joseph Lebœuf da Simon-Joseph Pellegrin. Den översattes till svenska av Nils Birger Sparrschöld. Operan uruppförd 29 januari 1801 på Gustavianska operahuset. Den framfördes totalt 11 gånger mellan 1801 och 1802. Koreografin till baletten gjordes av Federico Nadi Terrade.

Roller

Källor

Noter

Verk av Johann Christian Friedrich Haeffner
Verk 1801
Svenska operor
1801 i Sverige
Kultur i Stockholm
Kulturåret 1801
Torquato Tasso-bearbetningar
Franska operor
Television i Portugal

Television i Portugal introducerades 1956 av Radiotelevisão Portuguesa (som numera heter Rádio e Televisão de Portugal). Detta statliga företag hade monopol på TV-sändningar fram till slutet av 1992. Idag finns ett flertal aktörer som konkurrerar med den statliga statstelevisionen, och digitalisering av TV-nätet pågår.

Källor

Noter

Externa länkar

Lei da Televisão (TV-lagen)
Regeringen H.C. Hansen II

Regeringen H.C. Hansen II var Danmarks regering 28 maj 1957 - 21 februari 1960. Det var en koalitionsregering, bestående av ministrar från Socialdemokraterne, Radikale Venstre och Danmarks Retsforbund.

Referenser 
 Statsministeriets hemsida

Bildanden 1957
Danmarks regeringar
Upplösningar 1960
Nils Birger Sparrschöld

Nils Birger Sparrschöld, född 1763, död 1830, var en svensk litterär person.

Bibliografi
Lisette. Comedie i tre acter, blandad med sång. Uruppförd på Svenske comiske theatern i Stockholm, den 25 januari 1789. Tryckt på författarens bekostnad hos Anders Zetterberg i Stockholm.

Översättningar
Han översatte Jean-Joseph Lebœuf da Simon-Joseph Pellegrins libretto Renaud som tonsattes av Johann Christian Friedrich Haeffner 1800 och uruppfördes 29 januari 1801 på Gustavianska operahuset.
Han översatte även Om konunga-väldet och om tyranniet. Dröm. Tryckt hos Johan Pehr Lindh i Stockholm 1793.

Källor 
 Lunds Universitetsbiblioteks katalog

Svenska författare
Män
Födda 1763
Avlidna 1830
Örslösa socken

Örslösa socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Örslösa distrikt.

Socknens areal är 28,64 kvadratkilometer varav 28,57 land. År 2000 fanns här 683 invånare. Tätorten Örslösa med sockenkyrkan Örslösa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Örslösa församling och för de borgerliga frågorna bildades Örslösa landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1969 i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen utökades 2006.

1 januari 2016 inrättades distriktet Örslösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani och Västgöta regemente livkompaniet.

Geografi
Örslösa socken ligger väster om Lidköping med Vänern i väster. Socknen är en småkuperad slättbygd med inslag av skog i söder.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns tre gravfält, stensättningar domarringar och en fornborg.

Namnet
Namnet skrevs 1291 Örslöso och kommer från kyrkbyn. Efterleden är lösa, 'glänta; äng'. Förleden kan innehålla mansbinamnet Ör, från ör, 'galen,tokig; rasande, vild'.

Se även
 Örslösa församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Örslösa landskommun

Örslösa landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
När kommunbegreppet infördes i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner.

I Örslösa socken i Kållands härad i Västergötland inrättades denna kommun.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun tillsammans med landskommunerna Söne, Väla, Gillstad, Norra Kedum, Tådene, Tranum och Lavad.

Den 1 januari 1969 upplöstes den och området uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Kommunkoden var 1952-1968 1609.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Örslösa församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Gillstad, Lavad, Norra Kedum, Söne, Tranum, Tådene och Väla.

Geografi
Örslösa landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 131,10 km², varav 130,67 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Örslösa landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1942-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Lidköpings kommun
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Söne landskommun

Söne landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Söne socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Väla landskommun

Väla landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Väla socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Gillstads landskommun

Gillstads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Gillstads socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Norra Kedums landskommun

Norra Kedums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Norra Kedums socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Namnet var före 1 januari 1886 Kedums landskommun (bytet beslutat 17 april 1885).

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Tådene landskommun

Tådene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Tådene socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Tranums landskommun

Tranums landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Tranums socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Lavads landskommun

Lavads landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Lavads socken i Kållands härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951

Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Lidköpings kommun
Staaff

Staaff, även skrivet Staaf och Staf, är ett svenskt efternamn, vars mest kände bärare var statsministern Karl Staaff (1860–1915).
Den 31 december 2019 var följande antal personer folkbokförda i Sverige med namnvarianterna
 Staaff 62
 Staaf  1138
 Staf 687
 Stav 14
Tillsammans blir detta 1901 personer.

Det snarlika efternamnet Staff bars av 86 personer.

Släkt
 Staaff (släkt)

Personer med efternamnet Staaff
 Albert Staaff (1821–1895), präst och riksdagsman
 Carl Staaff (1816–1880), konstnär
 Erik Staaff, flera personer
 Erik Staaff (1655–1704), präst
 Erik Staaff (1860–1950), språkman
 Erik Staaff (1867–1936), språkman
 Ferdinand Nathanael Staaff (1823–1887), svensk militär
 Karl Staaff (1860–1915), statsminister
 Pehr Staaff, flera personer
 Pehr Staaff (1776–1846), jurist
 Pehr Staaff (1856–1903), tidningsman och dramatiker
 Pehr Staaff i Hudiksvall (1819–1883), jurist (häradshövding) och riksdagsledamot
 Petrus Staaff (1702–1777), svensk kyrkoman och riksdagsman

Personer med efternamnet Staaf 
 Anders Staaf (1916–2003), svensk professor i skogsteknik
 Axel Staaf (1802–1891), svensk tecknare och akvarellmålare
 Bengt Göran Staaf (1945–2021), svensk ljudtekniker
 Björn Magnusson Staaf (född 1962), svensk arkeolog och författare
 Christian Staaf (1808–1880), svensk tecknare och akvarellmålare
 Ester Lindstedt-Staaf (född 1943), svensk riksdagsledamot
 Harry Staaf (1939–2022), svensk riksdagsledamot
 Joachim Staaf (född 1967), svensk dansare och koreograf
 Jonas Staaf (född 1981), svensk fotbollsspelare
 Karl Gustaf Staaf (1881–1953), svensk friidrottare
 Lisbeth Staaf-Igelström (född 1943), svensk riksdagsledamot
 Robin Staaf (född 1986), svensk fotbollsspelare
 Sandrine Staaf (född 1968), fransk-svensk dansare och koreograf
 Sven Staaf (1909–1993), svensk inredningsarkitekt

Personer med efternamnet Staf
 Axel Herman Staf (1869–1941), svensk-amerikansk skulptör
 Bernt Staf (1945–2002), svensk vissångare
 Karl Staf (1915–2008), svensk sjöman och författare
 Nils Staf (1901–1983), svensk arkivarie

Källor

Se även
 Staff – förgrening
 Karl Staaffsgatan, Göteborg
 Karl Staaffs park, Stockholm
 Regeringen Staaff – flera regeringar
 Stafs Gustaf von Post (1825–1900), svensk riksdagsledamot

Svenska efternamn
Staaff (släkt)

Staaff  är en svensk släkt, som härstammar från Stafre by i Ljustorps socken i Medelpad.

Ättens stamfader är hemmansägaren Lars Ingemarsson som på 1600-talet bodde i Stafre. Hans son blev kyrkoherde i Sunne, Jämtland 1700-1704, och kallade sig Ericus Laurenti Staf. Dennes hustru Brigitta Persdotter Warg var dotter till lektorn och kyrkoherden i Nora socken Petrus Warg och Magdalena Jönsdotter Nortman. 

De fick en son som förde släkten vidare, Petrus Staaff, likaså kyrkoherde i Sunne (1766-77). Den senare hade två hustrur. Första hustrun var dotter till kyrkoherden Petrus Bozæus och Christina Arosell, och den andra var dotter till Anna Catharina Sundia, dotter till prosten Olof Sundius i Boteå och Bureättlingen Margareta Elisabeth Stridsberg. Från dessa båda äktenskap är samtliga senare Staaff ättlingar.

Personer ur släkten
 Albert Staaff (1821–1895), präst och riksdagsman
 Carl Staaff (1816–1880), konstnär
 Erik Staaff (flera personer)
 Erik Staaff (1655–1704), präst
 Erik Staaff (1860–1950), språkman
 Erik Staaff (1867–1936), språkman
 Ferdinand Nathanael Staaff (1823–1887), militär
 Karl Staaff (1860–1915), statsminister
 Pehr Staaff (flera personer)
 Pehr Staaff (1776–1846), jurist
 Pehr Staaff (1856–1903), tidningsman och dramatiker
 Pehr Staaff i Hudiksvall, riksdagsledamot
 Petrus Staaff (1702–1777), kyrkoman och riksdagsman

Källor 

 
 Bygdén, Härnösands sifts herdaminne för Sunne

Svenska släkter
Söne socken

Söne socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Söne distrikt.

Socknens areal är 17,68 kvadratkilometer varav 17,61 land. År 2000 fanns här 232 invånare. Kyrkbyn Söne med sockenkyrkan Söne kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Söne församling och för de borgerliga frågorna bildades Söne landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Örslösa församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Söne, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani och Västgöta regemente livkompaniet.

Geografi
Söne socken ligger väster om Lidköping på sydvästra Kålland med Vänern i väster med viss skärgård och där Hindens rev skjuter ut sju kilometer Socknen är en småkuperad slättbygd med lövskogsbeklädda kullar.

Fornlämningar
Boplatser och lösfynd från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns tre gravfält och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs 1291 Söne och kommer från kyrkbyn. Efterleden är vin, 'betesmark, äng'. Förleden är troligen so, 'sugga'.

Se även
 Söne församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad