kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gullabo socken

Gullabo socken i Småland ingick i Södra Möre härad, ingår sedan 1971 i Torsås kommun och motsvarar från 2016 Gullabo distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 136,05 kvadratkilometer, varav land 134,8. År 2000 fanns här 788 invånare. Småorten och kyrkbyn Gullabo med sockenkyrkan Gullabo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Gullebo socken motsvarar förmodligen den sedan länge försvunna 'Glosebo socken' som 1390 omnämns tillsammans med Torsås och Söderåkra socken 'sunnanskog', och som sedan redan under medeltiden uppgick i Torsås socken. På 1600-talet omtalas en kapellförsamling i nordvästra delen av Torsås socken, det är dock okänt var kapellet låg. I byn Glosebo fanns dock på 1500-talet ett kyrkoboställe så det troliga är ju att kapellet legat på byns marker.

1871 återuppstod denna socken genom en utbrytning ur Torsås socken och Gullabo församling bildades för att ansvara för de kyrkliga frågorna och Gullabo landskommun för de borgerliga frågorna. Denna senare inkorporerades 1952 i Torsås landskommun som sedan 1971 uppgick i Torsås kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Gullabo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Möre härad.

Socken indelades fram till 1901 i (med de i Torsås socken) 126 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Södra Möres 3:e båstmanskompani.

Geografi
Gullabo socken ligger vid gränsen till Blekinge i Södra Möres inland. Den består av skogsbygd, mindre slättområden, mossmarker och bergknallar.

Fornminnen
Några få stenåldersboplatser och några lösfynd, som en stridsyxa, är kända.

Namnet
Namnet (1536 Gullebode), taget från kyrkbyn, består av förledet namnet Gulle och efterledet bod.

Enligt en lokal sägen är dock bakgrunden en annan. Blå Källan mellan Öjebomåla och Gullabo kyrka skall enligt sägnen sina den dag befolkningen i området dör ut. I samband med digerdöden skall källan varit nära ett sina. En ensam  överlevande kvinna skall då ha gett sig ut i bygden med en näverlur och blåst för att söka efter någon överlevande. En man som kallades Bonde Gul hörde hennes lur och de båda fann varandra och blev ättlingar till dagens Gullabobefolkning. Tuthult ligger på platsen där hon stod och blåste i luren när de träffades, och Öjebomåla var den ödegård där de slog sig ned. Byarna Gulbo, Gullebo, Gulboås och Gulemåla har alla fått sina namn efter Bonden Gul.

Se även
Gullabo församling

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden.Kalmar län,D. 3,Arby, Dörby ... socknar Hermes 1958

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Gullabo socken på Ostkanten 
Gullabo Portalen

Indelningar i Torsås kommun
Socknar i Södra Möre härad
Formula Renault 3.5 Series 2011

Formula Renault 3.5 Series 2011 var den fjortonde säsongen av formelbilsmästerskapet Formula Renault 3.5 Series (tidigare Nissan). Den första tävlingshelgen kördes på Motorland Aragón den 16-17 april, och den sista på Circuit de Catalunya den 8-9 oktober. Robert Wickens vann förarmästerskapet och Carlin vann teammästerskapet.

Team och förare

Kalender och resultat

Slutställningar 
Poängsystem

Förarmästerskapet 

Noteringar:
† — Föraren gick ej i mål, men blev klassificerad för att ha kört över 90% av racedistansen.

Teammästerskapet 

Noteringar:
† — Föraren gick ej i mål, men blev klassificerad för att ha kört över 90% av racedistansen.

Referenser

Externa länkar

Säsonger 

2011
Motorsportevenemang 2011
Torsås socken

För andra betydelser se Torsås socken (olika betydelser).

Torsås socken i Småland ingick i Södra Möre härad, ingår sedan 1971 i Torsås kommun och motsvarar från 2016 Torsås distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 229,3 kvadratkilometer, varav land 228,4. År 2000 fanns här 3 552 invånare. Tätorten Torsås med sockenkyrkan Torsås kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik

Socknen har medeltida ursprung med en stenkyrka uppförd på 1200-talet. I skriftliga källor nämns 'Thorsas' socken första gången 1290.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torsås församling och för de borgerliga frågorna till Torsås landskommun. Gullabo socken bröts 1871 ut ur Torsås socken. Gullabo landskommun, återgick sedan 1952; Torsås landskommun uppgick 1971 i Torsås kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Torsås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Under 1500-talet indelades Torsås socken i 3 fjärdingar.

Siggesbo fjärding med byarna Appleryd, Bransboda, Brinkaström, Dräglabo, Emnabo, Farslycke, Gettnabo, Gåsabo, Holma Juanslycke, Mulatorp, Siggesbo, Sloalycke, Vetlycke och Väghyltan.
Karsbo fjärding med byarna Brändabo, Bränderås, Bällstorp, Davidsmåla, Fagerhyltan, Fröbbestorp, Hallagärde, Hallasjö, Hulekvill, Stora Hyltan, Karsbo, Kulebo, Labbekulle, Oxlehall, Skärgöl, Slätafly, Stenbäck, Tjärekulla, Trankvill, Trullefjäll och Ugglemad.
Tuthults fjärding med byarna Bastubo, Binnaretorp, Bodhyltan, Degerhyltan, Fagereke, Glosebo, Gullaboås, Häggemåla, Hästmahult, Juansbo, Karsjö, Kroksmåla, Kyrkebo, Lindö, Lybäcksholm, Lönbomåla, Magdegårde, Petamåla, Råbäcksmåla, Skruvemåla, Skörebo, Skörebomåla, Swinehwltt, Tindemola, Torhult, Tranamola, Troxhult, Tuthult, Tånghult och Törnemåla.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Möre härad.

Socken indelades fram till 1901 i (med de i Gullabo socken) 126 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Södra Möres 3:e båtsmanskompani.

Geografi
Torsås socken ligger vid gränsen till Blekinge i Södra Möres inland. Den består av skogsbygd i väster och odlad slättbygd i öster.

Fornminnen
Några få stenåldersboplaster och järnåldersgravar är kända.

Namnet
Namnet (1290 Thorsos) består av förledet Tor och efterledet ås.

Se även
Torsås församling
Lista över fasta fornminnen i Torsås kommun#Torsås

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden.Kalmar län,D. 3,Arby, Dörby ... socknar Hermes 1958

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Torsås socken på Ostkanten 

Indelningar i Torsås kommun
Socknar i Södra Möre härad
Hailgairs häll

Hailgairs häll, med signum G 343, är en runsten funnen 1980 i samband med utgrävningar vid S:t Hans och S:t Pers kyrkoruiner i Visby på Gotland. Den är anmärkningsvärd för sin invecklade återbrukshistoria. Stenen är i dag placerad i Gotlands fornsal.

Stenen
Stenen, som blev sönderslagen i tre bitar, var ursprungligen en stående bildsten från folkvandringstiden, men höggs om till rektangulär form och återanvändes kring år 1100 som en liggande, runristad gravhäll över Hailgair. Senare under medeltiden slogs även gravhällen sönder och återanvändes som kantfoder till en annan grav där delarna hittades 1980. Stenen har en välformad ornamentik i Urnesstil med två ormslingor som glider utmed ytterkanterna och inramar ett i mitten placerat kristet och dekorativt kors. Runorna blev identifierade först 1982. Tre translittererade versioner följer nedan:

Inskriften

Några runor längs korsarmen karaktäriseras som runklotter från den tiden, då stenen var inmurat i kyrkväggen.

Litteratur
 Almer, David, "Alltid medan världen varar", inlägg på retrogarde.org (2010-11-03)
 Gustavson, Helmer. Gotländskt arkiv 54 (1982) s 85-90
 Runinskrifter i Sverige, Sven B. F. Jansson, Almqvist & Wiksell Förlag AB, 1984,

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Gotlands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor

Gotlands runinskrifter
Runinskrifter i Gotlands kommun
Föremål på Gotlands museum
Bildstenar
Torsås landskommun

Torsås landskommun var en tidigare kommun Kalmar län.

Administrativ historik 
I Torsås socken, Södra Möre härad inrättades när kommunalförordningarna trädde i kraft 1863 Torsås landskommun.  Ur Torsås landskommun bröts år 1870 Gullabo socken ut för att bilda egen kommun. 3 mars 1916 inrättades Torsås municipalsamhälle i Torsås landskommun.

Vid kommunreformen 1952 inkorporerades Gullabo landskommun i Torsås landskommun. Municipalsamhället upplöstes med utgången av 1957. Vid Kommunreformen 1971 inkorporerades Söderåkra landskommun i Torsås kommun med Torsås som centralort.

Kommunkoden var 0834.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Torsås församling. Den 1 januari 1952 tillkom Gullabo församling.

Kommunvapen
Blasonering: Sköld, genom ett mantelsnitt delad av rött och guld, vari en röd torshammare med huvudet uppåt.

Torsås kommunvapen återger ortnamnet, där snittet är "åsen" och hammaren är guden Tors. Det fastställdes 1955 av Kungl. Maj:t och registrerades för kommunen hos PRV 1974.

Geografi
Torsås landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 365,38 km², varav 363,23 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Torsås landskommun fanns tätorten Torsås, som hade 1 048 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 19,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Referenser

Indelningar i Torsås kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Kalmar län
Fritz Noll

Fritz Noll, född 27 augusti 1858 i Frankfurt am Main, död 20 juni 1908 i Halle an der Saale, var en tysk botaniker.

Noll var först assistent vid flera universitet, från 1894 vid lantbruksakademien i Poppelsdorf, blev professor i botanik och föreståndare för botaniska institutet där 1898, samma år extra ordinarie professor vid Bonns universitet och 1907 professor i Halle.

Noll var en av sin tids främsta tyska växtfysiologer. Han efterlämnade arbeten ibland annat histologi, morfologi, systematik och växtgeografi, men främst i fysiologi (ett 40-tal skrifter), företrädesvis om växternas näring, rörelser och förnimmelser. I den även i Sverige mycket använda "Lehrbuch der Botanik für Hochschulen" (1894; flera upplagor) författade Noll den fysiologiska delen.

Källor

Växtgeografer
Växtfysiologer
Tyska professorer i botanik
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Botaniker under 1900-talet
Tyska forskare under 1900-talet
Födda 1858
Avlidna 1908
Män
Ugglan
Söderåkra socken

Söderåkra socken i Småland ingick i Södra Möre härad, ingår sedan 1971 i Torsås kommun och motsvarar från 2016 Söderåkra distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 106,2 kvadratkilometer, varav land 105,9. År 2000 fanns här 3 200 invånare. Tätorten Bergkvara samt tätorten och kyrkbyn Söderåkra med sockenkyrkan Söderåkra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik

Socknens tidigare stenkyrka var troligen byggd på 1200-talet. I skriftliga källor nämns 'Sudherakers sokn' första gången 1390.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Söderåkra församling och för de borgerliga frågorna till Söderåkra landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Torsås kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Söderåkra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Möre härad.

Socken indelades fram till 1901 i 111 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Södra Möres 2:a och 3:e båtsmanskompanier.

Geografi
Söderåkra socken ligger i sydöstligaste Småland med gräns mot Blekinge i Brömsebäck. Innanför den bördiga kustslätten med lövskogsdungar dominerar flacka skogs- och kärrmarker.

Fornminnen
Cirka 40 boplatser från stenåldern är kända samt cirka 40 bronsåldersrösen och 14 gravfält från järnåldern. Även ett stort antal lösfynd, främst från stenåldern är kända. Lämningar av två medeltidsfästen finns här och vid kusten flera skansar.

Vid arbete i jord vid Södra Kärr påträffades 23 hela och 62 bitar av kufiska silvermynt, en av Smålands inte särskilt mångtaliga depåfynd. Även det välkända depåfyndet från Östra Påboda har hittats i socknen, i vilken ett par mycket vackra beslag av förgyllt silver, det kändaste inslaget i skatten, men däremot inga mynt ingick. Ett vackert depåfynd från bronsåldern lär ha påträffats här, antagligen vid Thorstorps gård, men mycket fakta om fyndet förlorades då det ingått i en privatsamling. Skatten lär ha utgjorts av en mycket vacker bältesskål, en enkel bälteskupa och minst en halsring. Vid Grisbäck hittades det avhuggna ändpartiet av en ormhuvudring av guld, en ädel pjäs, vid ombyggnad av en källare då den låg bland sjösandsfyllningen inuti källarens skalmurar. Inte särskilt långt bort, vid Ragnabo, anträffades en hel dylik under kanalgrävning.

Namnet
Namnet (1390 Sudheraker) består av förledet söder och efterledet åker.

Se även
Söderåkra församling
Lista över fasta fornminnen i Torsås kommun#Söderåkra

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden.Kalmar län,D. 3,Arby, Dörby ... socknar Hermes 1958

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Söderåkra socken på Ostkanten 
Söderåkra Hembygdsgille

Indelningar i Torsås kommun
Socknar i Södra Möre härad
Jagad av agenter

Jagad av agenter (engelska: The Prize) är en amerikansk spionfilm från 1963 i regi av Mark Robson. Ernest Lehman skrev filmens manus, baserat på en spionroman med samma titel från 1962 av Irving Wallace. Pandro S. Berman är filmens producent. I huvudrollerna ses Paul Newman, Elke Sommer och Edward G. Robinson. Filmen utspelar sig i Sverige.

Elke Sommer vann en Golden Globe 1964 i kategorin mest lovande kvinnliga nykomling för rollen som den vackra diplomaten Inger Lisa Andersson som är nobelpristagaren Andrew Craigs (Paul Newman) förkläde i Stockholm. Vid samma gala nominerades Diane Baker till priset för bästa kvinnliga biroll.

Handling 
I Stockholm ska Nobelpriset i litteratur utdelas. Pristagaren Andrew Craig (Paul Newman) verkar mer intresserad av kvinnor och alkohol än att skriva. När han anländer till hotellet träffar han en annan pristagare, doktor Max Stratman (Edward G. Robinson) som är en berömd fysiker. När Craig och Stratman träffas nästa gång, vid en presskonferens, verkar Stratman förändrad och agerar som om han inte känner Craig. När prisutdelningen närmar sig inser Andrew Craig att Stratman är en bedragare. På grund av sitt rykte som stordrickare och fiktionsförfattare är det ingen som tror på honom. 

Den egentlige Max Stratman har kidnappats av kommunistiska spionagenter som ämnar ta med sig honom till den andra sidan av järnridån. När fysikpriset delas ut ska Stratmans ersättare fördöma USA i sitt tacktal. Craig lyckas till slut övertyga Inger Lisa Andersson (Elke Sommer) att hjälpa honom i jakten på sanningen, som bland annat för honom till Katarinahissen och en nudistkonferens. Efter dramats upplösning tar Andrew Craig emot litteraturpriset och inleder en romans med Andersson.

Rollista i urval 

Paul Newman - Andrew Craig
Elke Sommer - Inger Lisa Andersson
Edward G. Robinson - Dr. Max Stratman / Prof. Walter Stratman
Diane Baker - Emily Stratman
Micheline Presle - Dr. Denise Marceau
Gérard Oury - Dr. Claude Marceau
Sergio Fantoni - Dr. Carlo Farelli
Kevin McCarthy - Dr. John Garrett
Leo G. Carroll - greve Bertil Jacobsson
Sacha Pitoëff - Daranyi
Jacqueline Beer - Monique Souvir, Dr. Claudes sekreterare
John Wengraf - Hans Eckhart
Don Dubbins - Ivar Cramer
Virginia Christine - Mrs. Bergh
Rudolph Anders - Mr. Rolfe Bergh
Martine Bartlett - Saralee Garrett
Karl Swenson - Hilding
John Qualen - Oscar
Ned Wever - Clark Wilson, amerikansk ambassadör
Larry Adare - Davis Garrett
Robin Adare - Amy Garrett
John Banner - tysk korrespondent
Sven Hugo Borg - Oscar Lindblom
Martin Brandt - Steen Ekberg
Noel Drayton - konstapel Ströhm
Jerry Dunphy - amerikansk korrespondent
Britt Ekland - nudist
Edith Evanson - Mrs. Ahlquist
Alice Frost - Mrs. Lindblom
Gregg Palmer - svensk kommentator
Michael Panaieff - fransk korrespondent
Lars Passgård - svensk man

Källor

Externa länkar 
 
 

Filmer 1963
Engelskspråkiga filmer
Stockholm på film
Filmmusik av Jerry Goldsmith
Amerikanska spionfilmer
Filmer baserade på amerikanska romaner
Filmer om författare
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Filmer i regi av Mark Robson
Nicolaus Johan Cervin-Stéenhoff

Nicolaus Johan Cervin-Stéenhoff, född den 19 juni 1805 i Karlshamn, död där den 7 januari 1879, var en svensk präst. Han var sondotterson till Frans Cervin.

Cervin-Stéenhoff blev filosofie magister i Lund 1829, lärare i Karlskrona och avlade teoretisk-teologisk examen 1836. Efter flera olika prästtjänster blev han slutligen kyrkoherde i sin hemstad 1863. Han blev teologie hedersdoktor i Erlangen 1862 och kontraktsprost 1865. Cervin-Stéenhoff stod tidigt nära väckelserörelsen i Blekinge, och ägnade sig även mycket åt nykterhetsfrågorna. Han blev senare anhängare av den lundensiska högkyrkligheten. Som yngre ägnade han sig även åt ett flitigt författarskap och översatte även en mängd uppbyggelseskrifter.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Noter 

Svenska kontraktsprostar
Präster i Svenska kyrkan
Hedersdoktorer
Svenska präster under 1800-talet
Personer från Karlshamn
Födda 1805
Avlidna 1879
Män
Svensk uppslagsbok
Ugglan
ADAC Procar 2011

ADAC PROCAR 2011 var den sjuttonde säsongen av det tyska standardvagnsmästerskapet, ADAC PROCAR. Säsongen kördes över sexton race, uppdelade på åtta tävlingshelger. Första deltävlingen hölls den 23 april på Motorsport Arena Oschersleben.

Team och förare

Tävlingskalender

Slutställning

Källor

Säsonger

2011
Motorsportevenemang 2011
2011 i Tyskland
Halltorps socken

Halltorps socken i Småland ingick i Södra Möre härad, ingår sedan 1971 i Kalmar kommun och motsvarar från 2016 Halltorps distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 51,20 kvadratkilometer, varav land 51,17. År 2000 fanns här 614 invånare. Tätorten Halltorp med sockenkyrkan Halltorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Halltorps socken har medeltida ursprung. Halltorps stenkyrka verkar ha börjat uppföras omkring 1200. 'Haldorp sokn' nämns första gången i skriftliga källor 1391.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Halltorps församling och för de borgerliga frågorna till Halltorps landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Södermöre landskommun och uppgick sedan 1971 i Kalmar kommun. Församlingen uppgick 1 januari 2010 i Halltorp-Voxtorps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Halltorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Södra Möre härad.

Socken indelades fram till 1901 i 24 båtsmanshåll, vars båtsmän tillhörde Södra Möres 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Halltorps socken ligger vid Kalmarsund sydväst om Kalmar. Den består av en bördig kustbygd kring Halltorpsån och en skogsbygd i väster.

Wärnäs gods upptar halva sockens yta och där ligger också byn Halltorp. Smålands näst äldsta glashytta verksam från 1624 till 1643 låg i Bökenberg (nu Germundslycke) i Halltorps skogsbygd. Sveriges första såpebruk, Wärnaby bruk, anlades vid Halltorpsåns fall vid Värnanäs och var igång från 1670 till 1773.

Fornminnen
Cirka 30 boplatser från stenåldern är kända. Dessutom många rösen från bronsåldern samt cirka 15 järnåldersgravfält med stenkretsar och resta stenar.

Namnet
Namnet (1424 Halatorppa), taget från kyrkbyn, består av förledet hall - klippa/sten och efterledet torp - nybygge.

Se även
Halltorps församling
Lista över fasta fornminnen i Kalmar kommun#Halltorp

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden.Kalmar län,D. 3,Arby, Dörby ... socknar Hermes 1958

Externa länkar

Sockenkarta 1870 på Ostkanten
Halltorps socken på Ostkanten 

Indelningar i Kalmar kommun
Socknar i Södra Möre härad
Voxtorps landskommun

Voxtorps landskommun kan syfta på:
Voxtorps landskommun, Jönköpings län
Voxtorps landskommun, Kalmar län

Se även
 Voxtorp
Arby landskommun

Arby landskommun var en kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Arby socken i Södra Möre härad i Småland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den uppgick 1952 i Södermöre landskommun som 1971 uppgick i Kalmar kommun.

Politik

Mandatfördelning i Arby landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kalmar kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Halltorps landskommun

Halltorps landskommun var en kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Halltorps socken i Södra Möre härad i Småland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den uppgick 1952 i Södermöre landskommun som 1971 uppgick i Kalmar kommun.

Politik

Mandatfördelning i Halltorps landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kalmar kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Voxtorps landskommun, Kalmar län

Voxtorps landskommun var en kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Voxtorps socken i Södra Möre härad i Småland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den uppgick 1952 i Södermöre landskommun som 1971 uppgick i Kalmar kommun.

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kalmar kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Hagby landskommun, Småland

För landskommunen med detta namn i Uppland, se Hagby landskommun, Uppland.
Hagby landskommun var en kommun i Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Hagby socken i Södra Möre härad i Småland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. Den uppgick 1952 i Södermöre landskommun som 1971 uppgick i Kalmar kommun.

Politik

Mandatfördelning i Hagby landskommun 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Kalmar kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Erik Hohwü-Christensen

Erik Hohwü-Christensen, född 25 september 1904 i Smøl, Sønderborgs kommun, Danmark, död 5 februari 1996 i Danderyds församling, var en dansk-svensk fysiolog. Han var skolad inom Lindhardskolan i Köpenhamn, Danmark. I den var läkaren och arbetsfysiologen Johannes Lindhard och zoofysiologen tillika nobelpristagaren August Krogh var centralgestalter. 

Hohwü-Christensen blev professor i kroppsövningarnas fysiologi och hygien vid Gymnastiska centralinstitutet från 1941 och var samma lärosätes föreståndare åren 1946–1956. Professor Hohwü-Christensen introducerade Per-Olof Åstrand och Bengt Saltin inom arbetsfysiologin. De blev båda världsledande forskare inom denna disciplin.

Han invaldes den 12 april 1940 i Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab, som nummer 397 av Indenlandske ordentlige medlemmer, och blev 1959 invald som ledamot 380 av Ingenjörsvetenskapsakademiens, Avdelning VI.

Källor 
 
Schantz, P. 2015. Along paths converging to Bengt Saltin's early contributions in exercise physiology. Scand J Med Sci Sports 25 (Suppl. 4): 7-15

Vidare läsning

Svenska professorer i fysiologi
Personer verksamma vid Gymnastik- och idrottshögskolan
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1904
Avlidna 1996
Personer från Sønderborgs kommun