kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Blåvit flugsnappare

Blåvit flugsnappare (Cyanoptila cyanomelana) är en asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende 
Blåvit flugsnappare är en stor (16–17 cm) och praktfull flugsnappare. Hanen är djupt koboltblå med svart i ansiktet ner till övre delen av bröstet och flankerna, resten av undersidan vit. Vitt syns även på de yttre stjärtpennornas bas. Honan är gråbrun, blekt beigevit på nedre delen av strupens mitt. Den unga hanen liknar hanen men har blått på vingar och rygg.

Sången består av en kort serie sorgsamma visslingar. 

Den liknande arten zappeyflugsnappare (C. zappeyi), tidigare behandlad som underart, är större, är svartstreckat turkos ovan samt på strupe och bröst samt har djupare och långsammare sång.

Utbredning och systematik 
Blåvit flugsnappare häckar i östra Asien. Den delas upp i två underarter med följande utbredning:
 Cyanoptila cyanomelana cyanomelana – häckar i Japan och på södra Kurilerna
 Cyanoptila cyanomelana intermedia – häckar i nordöstra Kina (Heilongjiang söderut till östra Hebei), sydöstra Ryssland (Amur oblast och Primorje kraj) och koreanska halvön

Arten övervintrar söderut till Myanmar, Thailand och Stora Sundaöarna. Som tillfällig gäst har den setts i Australien, Oman och Förenade Arabemiraten.

Tidigare betraktades zappeyflugsnappare (C. cumatilis) som en underart, men den urskiljs nu som egen art efter studier.

Levnadssätt 
Blåvit flugsnappare häckar i skogsområden, både urskog och ungskog. Den livnär sig av små ryggradsdjur, huvudsakligen skalbaggar, fjärilar, bin och deras larver. Den fångar sitt byte i luften efter utfall från en medelhög sittplats eller plockar från lövverket. Fågeln häckar från slutet av maj till början av augusti. Boet av mossa placeras lågt i en klippskreva, bland trädrötter eller under ett överhäng.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling som inte tros vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i palearktiska regionen
Cyanoptila

Cyanoptila är ett litet fågelsläkte med två arter i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar, båda med utbredning i östra Asien.

Länge ansågs släktet bestå av bara en art, blåvit flugsnappare (C. cyanomelana), men efter studier från 2012 urskiljs nu också zappeyflugsnapparen (C. cumatilis).

Noter

Flugsnappare
Fågelsläkten
Bergflugsnappare

Bergflugsnappare (Cyornis whitei) är en asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Bergflugsnapparen är en medelstor (14–15,5 cm) blå, orange och vit (hanen) eller grå, brun och beige (honan) flugsnappare. Hanen har djupblå ovansida, mer lysande ljusare blått i pannan och blåsvart ansikte. Kanterna på svartaktiga ving- och stjärtpennor är också blå. Undertill är den orangefärgad på hake, strupe och flanker, medan den är vit på undergump och buk. 

Honan är gråbrun där hanen är blå, med rostfärgad övergump och brun stjärt. Undersidan är orangebeige på strupen, på bröstet mer blekorange mot vitt på undergumpen.

Läten 
Bland lätena hörs mjuka "tac" och grälande "trrrt-trrt-trrt".

Utbredning och systematik 
Bergflugsnappare delas numera in i fyra underarter med följande utbredning:
 Cyornis banyumas whitei – norra och östra Myanmar till sydcentrala Kina, norra Thailand och norra Indokina
 Cyornis banyumas lekhakuni – östra Thailand
 Cyornis banyumas deignani – sydöstra Thailand
 Cyornis banyumas coerulifrons – centrala och södra Malackahalvön

Tillfälligt har den påträffats utanför Sydkorea, troligen underarten whitei.

Artstatus 
Artgränserna mellan bergflugsnapparen och dess närmaste släktingar har varit och är fortfarande omstridda. Den har tidigare behandlas som underart till svartkindad flugsnappare, som har rätt liknande sång, liksom C. magnirostris. Fram tills nyligen inkluderade den även populationer på Java och Borneo, då under det vetenskapliga namnet banyumas, och vissa gör det fortfarande. Studier visar dock att de är genetiskt åtskilda mot fastlandspopulationen samt har avvikande läten, 

Det svenska trivialnamnet bergflugsnappare har i och med detta förts över till whitei, medan banyumas i begränsad mening döpts om till javaflugsnappare (Cyornis montanus),  varur populationen på Borneo numera urskilts till ytterligare en art numera, dajakflugsnappare (Cyornis montanus)

Levnadssätt 
Bergflugsnapparen hittas i tät och fuktig skog, ofta i raviner och bambusnår. Födan består av små ryggradslösa djur, framför allt flugor men också små skalbaggar och kackerlackor. Fågeln häckar huvudsakligen mellan mars och juli.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Sundaflugsnappare

Sundaflugsnappare (Cyornis caerulatus) är en hotad fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer på öarna Sumatra och Borneo i Stora Sundaöarna, i Indonesien och Malaysia. Den tros minska kraftigt i antal på grund av skogsavverkningar och är därför upptagen på IUCN:s rödlista över hotade arter, kategoriserat som sårbar.

Utseende och läten 
Sundaflugsnapparen är en liten (14 cm) bjärt färgad flugsnapparen. Hanen är mörkblå på ovansida, vingar och stjärt, ljusare och mer färgglatt på panna och i ett ögonbrynsstreck. Hakan är svart, resten av undersidan roströd. Honan är brun ovan med en ljus ögon ring och blå övergump och stjärt. Mangroveflugsnapparen är lik, men denna saknar den kontrasterande ljusa pannan och ögonbrynsstrecket och är även mindre färgglad på nedre delen av ryggen och övergumpen. Honan är blå ovan med en vitaktig fläck framför ögat. Sången består av tre tunna visslande toner, med den sista tonen fallande.

Utbredning och systematik 
Sundaflugsnappare förekommer i låglandsskogar i Stora Sundaöarna i Sydostasien. Den delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Cyornis caerulatus albiventer – Sumatra
 Cyornis caerulatus rufifrons – västra Borneo
 Cyornis caerulatus caerulatus – norra, östra och södra Borneo

Levnadssätt 
Sundaflugsnapparen hittas i ursprunglig och gallrad torr regnskog eller i uppvuxen ungskog. Den förekommer gärna i täta och snåriga delar eller i skogsbryn. Även om arten verkar tolerera skog som påverkats av avverkningar förekommer den mycket glesare i sådana typer av biotoper. På blötare mark invid vattendrag ersätts den ofta av malajflugsnapparen.

Status och hot 
Sundaflugsnapparen är begränsad till låglandsskogar i ett område där de avverkas i snabb takt. Fågeln tros därför minska kraftigt i antal. Den tas upp på rödlistan för hotade arter av internationella naturvårdsunionen IUCN, i kategorin sårbar. Världspopulationen uppskattas till mellan 6 000 och 15 000 vuxna individer.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Vitstjärtad flugsnappare

Vitstjärtad flugsnappare (Leucoptilon concretum) är en asiatisk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Vitstjärtad flugsnappare är en stor (18–19 cm) men slank flugsnappare med kraftig näbb och tydligt vitt inslag på stjärten. Hanen är blå med vitt på buk och undre stjärttäckare. Honan är brun med en vit fläck på nedre delen av strupen. Annorlunda form, blå anstrykning på hjässan och det vita i stjärten skiljer den från hona praktniltava.

Både sång och läten innehåller en ljudlig och kort vissling som påminner om en rostig och gnisslande växel.

Utbredning och systematik 
Vitstjärtad flugsnappare delas in i tre underarter med följande utbredning:
 Leucoptilon concretum cyaneum – förekommer i nordöstra Indien till södra Kina, Myanmar och norra Thailand
 Leucoptilon concretum concretum – förekommer på södra Malackahalvön och Sumatra
 Leucoptilon concretum  everetti – förekommer på norra Borneo

Släktestillhörighet 
Vitstjärtad flugsnappare placeras traditionellt i släktet Cyornis. Genetiska studier visar dock att den inte är nära släkt. Den har därför lyfts ut till ett eget släkte, där Leucoptilon beskrivits för ändamålet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som sparsamt förekommande till mycket lokalt vanlig.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Koboltflugsnappare

Koboltflugsnappare (Cyornis hainanus) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln delas in i två underarter med följande utbredning:
 Cyornis hainanus hainanus – bergstrakter från södra Kina till södra Myanmar, Thailand och Indokina samt på ön Hainan
 Cyornis hainanus klossi – östra Thailand till södra Laos och södra Vietnam

Tidigare behandlades klossi istället som underart till ravinflugsnappare (C. rubeculoides).

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs som vanlig eller ganska vanlig, dock ovanlig till sällsynt i Hong Kong och ovanlig i Kambodja.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Blåbröstad flugsnappare

Blåbröstad flugsnappare (Cyornis herioti) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar endemisk för norra Filippinerna.

Utseende och läte 
Hane blåbröstad flugsnappare är en vacker fågel med djupblått på strupen, bröstet och ovansidan, ett svartaktigt ansikte och ljusblått i pannan och i ett ögonbrynsstreck. Honan har brun rygg, rostrött på vingar och stjärt, grått huvud, orangefärgad strupe och ett ljust ögonbrynsstreck. Båda könen har vit buk och verkar rätt stora med kraftiga näbbar. 

Hanen liknar blåvit flugsnappare, men har olikt denna orangekantad vit buk. Honan påminner om hona mugimakiflugsnappare, men skiljer sig bland annat genom grått huvud. Sången består av ett ljust och gällt "tsiiiiiiiii!" följt av en rad olika lägre toner.

Hane bikolflugsnappare, tidigare behandlad som underart, skiljer sig tydligt genom orangefärgat snarare än blått bröst, mycket svagare blått ögonrynsstreck, matt blåsvart hjässa (ej mörkblå), mer gråbeige på nedre delen av flankerna. Skillnaden mellan honorna har inte dokumenterats.

Utbredning och systematik 
Blåbröstad blåflugsnappare förekommer endast i bergstrakter i norra Filippinerna, på ön Luzons norra och centrala delar. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Fram tills nyligen inkluderades bikolflugsnapparen (Cyornis camarinensis) i arten, men denna urskildes 2016 som egen art av BirdLife International och IUCN, 2022 av Clements et al och 2023 av International Ornithological Congress.

Levnadssätt 
Blåbröstad flugsnappare hittas i regnskog på medelhög höjd. Den ses enstaka, i par eller som en del av artblandade kringvandrande flockar. Fågeln är tillbakadragen och håller sig lågt i vegetationen, mestadels upp till två meter ovan mark. Enda beskrivna boet var en mosstäckt skål med två ägg som placerats i en klippskreva intill ett vattendrag. Födan är dåligt känd men består av små ryggradslösa djur.

Status och hot 
Blåbröstad flugsnappare verkar ha ett litet och fragmenterat bestånd, bestående av uppskattningsvis 10 000–20 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal, men anses inte vara hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar britten Frederick Maitland-Heriot (1852-1925), samlare av specimen i Filippinerna 1884.

Noter

Externa länkar 

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Blåhuvad flugsnappare

Blåhuvad flugsnappare (Eumyias hoevelli) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Hane blåhuvad flugsnappare gör skäl för sitt namn med just helblått huvud. Vidare är den olivgrön på ryggen och roströd undertill, även på buken. Honan saknar hanens blåa huva, medan ungfågeln är helbrun och fläckad. Blått på strupen skiljer hanen tydligt från sulawesiflugsnapparen, medan honan skiljs från både sulawesiflugsnappare, vitbrynad flugsnappare och roststrupig flugsnappare på brun rygg och rostbrun buk. Sången är trastlik, en melodisk medeljus ramsa med ett plötsligt slut.

Utbredning och systematik 
Fågeln är en stannfågel som förekommer i bergsskogar på 1400-2300 meter över havet på centrala och sydöstra Sulawesi i Indonesien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Blåhuvad flugsnappare placeras traditionellt i släktet Cyornis, men förs sedan 2022 till Eumyias av tongivande Clements et al. Denna linje följs här.

Levnadssätt 
Blåhuvad flugsnappare hittas i undervegetation i bergsskogar. Där ses den enstaka eller i par, ibland som en del av kringvandrande artblandade flockar.

Status 
Trots det begränsade utbredningsområdet och det faktum att den minskar i antal anses beståndet vara livskraftigt av internationella naturvårdsunionen IUCN.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Gerrit Willem Wolter Carel Baron van Hoëvell (1848–1920), holländsk guvernör på Celebes 1902.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Sulawesi
Hyacintflugsnappare

Hyacintflugsnappare (Eumyias hyacinthinus) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Hyacintflugsnapparen är karakteristisk knubbig flugsnappare med upprätt hållning. Hanen är blå och orangefärgad, blått på huvud, strupe och ovansida, och kontrasterande orange undersida från bröstet och nedåt. Hona är också distinkt, med blå stjärt, brun ovansida och helt ljusorange undersida, inklusive strupen. Sången består av en kort och snabb serie med blandade stigande och fallande toner.

Utbredning och systematik 
Hyacintflugsnapparen förekommer i östra Små Sundaöarna. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Eumyias hyacinthinus hyacinthinus – förekommer på Roti, Semau och Timor)
 Eumyias hyacinthinus kuehni – förekommer på Wetar

Släktestillhörighet 
Hyacintflugsnapparen placeras traditionellt i släktet Cyornis, men förs sedan 2022 till Eumyias av tongivande Clements et al. Denna linje följs här.

Levnadssätt 
Hyacintflugsnapparen hittas enstaka i undervegetation i skog, andra beskoggade områden och stånd av träd, i lågland och lägre bergstrakter.

Status 
Timorflugsnapparen har ett rätt litet utbredningsområde. Den tros också minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att anses vara hotad. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter i Indonesien
Endemiska fågelarter i Små Sundaöarna
Svartkindad flugsnappare

Svartkindad flugsnappare (Cyornis lemprieri) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Svartkindad flugsnappare är en rätt liten fågel, men stor för en flugsnappare, med vitt på buken och orange på strupe och bröst. Hanen är blå ovan, med ansiktet svartaktigt, liksom vingkanten, och ljusblått på pannan och i ett ögonbrynsstreck. Honan har grått huvud med en bruten vit ring runt ögat, bruna vingar och rostfärgad stjärt. Arten liknar mangroveflugsnapparen, men hane svartkindad flugsnappare har ljusare blå ovansida och ljusare orange bröst. Sången består av behagliga, klingande fraser med cirka fem metalliska toner, var och en unik.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i sydvästra Filippinerna, på öarna Balabac, Calamian och Palawan. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Arten tros minska relativt kraftigt till följd av skogsavverkningar, framför allt i låglänta områden. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Everard G. Lemprière, samlare av specimen i Ostindien och Filippinerna.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Sulawesiflugsnappare

För fågelarten Ficedula rufigula, se roststrupig flugsnappare.

Sulawesiflugsnappare (Cyornis omissus) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer på ön Sulawesi i Indonesien med kringliggande öar.

Utseende och läte 
Sulawesiflugsnapparen är en färgglad flugsnappare i blått och orange. Ovansidan är helt mörkblå, undersidan är orange, inklusive det mesta av strupen. Den skiljer sig från roststrupig flugsnappare och vitbrynad flugsnappare genom orangefärgad buk och från hane blåhuvad flugsnappare genom mestadels orangefärgad strupe. Honans blå rygg skiljer den från hona blåhuvad flugsnappare. Sången inleds med ljusa stigande toner, följt av en mörkare ramsa. Även metalliska "tchak" kan höras.

Utbredning och systematik 
Sulawesiflugsnapparen förekommer som namnet avslöjar på och kring den indonesiska ön Sulawesi. Artgränserna mellan den och dess närmaste släktingarhar varit under diskussion. Sedan 2023 kategoriseras sulawesiflugsnapparen vanligen i fyra underarter med följande utbredning:
 omissus – Sulawesi
 omississimus – Togianöarna, nyligen beskriven
 peromissus – Salayaröarna (Floreshavet)
 djampeanus –  ögruppen Tanahjampea

Tidigare inkluderades även kalaoflugsnapparen (C. kalaoensis) i arten, alternativt kategoriserades som underart till mangroveflugsnappare (C. rufigastra). Denna urskildes dock av eBird/Clements 2022 som egen art, 2023 även av International Ornithological Congress, baserat på avvikande utseende och läten. Å andra sidan urskildes djampeanus tidigare som egen art, "tanahjampeaflugsnappare". BirdLife International gör det fortfarande, inkluderande kalaoflugsnapparen.

Levnadssätt 
Sulawesiflugsnapparen hittas i skog, skogsbryn och lundar från låglänta områden till bergstrakter, dock ovanligare i de senare. Den ses enstaka och i par i undervegetationen.

Status 
IUCN bedömer hotstatus för djampeanus (inklusive kalaoflugsnapparen) och övriga taxon för sig, den förra som nära hotad och den senare som livskraftig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i australiska regionen
Ghatsflugsnappare

Ghatsflugsnappare (Cyornis pallidipes) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer enbart i södra Indien.

Utseende 
Ghatsflugsnapparen är en medelstor (15 cm) och rätt långnäbbad, skogslevande flugsnappare. Hanen är indigoblå med vit buk och (olikt nilgiriflugsnapparen) otecknade undre stjärttäckare. Honan har brun ovansida, rödbrun stjärt, orangerött på strupe och grått huvud, mer påfallande än hos hona ravinflugsnappare. Den har även mer gräddvit på tygeln och längre näbb.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i höglänta områden i sydvästra Indien, från västra Maharashtra till Kerala. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Arten har ett rätt begränsat utbredningsområde och tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Indien
Gråkindad flugsnappare

Gråkindad flugsnappare (Cyornis poliogenys) är en tätting i familjen flugsnappare som förekommer i södra Asien.

Utseende 
Gråkindad flugsnappare är en medelstor till stor (15,5–18 cm) och rätt färglös olivbrun flugsnappare. Nominatformen har gråaktig huvud, tydligt avgränsad gräddvit strupe och gräddorange bröst och flanker. Fåglar i Östra Ghats (vernayi) är lik hona indisk flugsnappare men har en tunn ögonring, ljusare skäraktiga ben och mer enfärgat, ljusare orange undersida.

Utbredning och systematik 
Gråkindad flugsnappare delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Cyornis poliogenys poliogenys – Himalaya, från centrala Nepal till nordöstra Indien, Bhutan och västra Myanmar.
 Cyornis poliogenys cachariensis – Assam i östra Himalaya till nordvästra Burma och nordvästra Yunnan i södra Kina.
 Cyornis poliogenys laurentei – sydöstra Yunnan i sydvästra Kina.
 Cyornis poliogenys vernayi – Östra Ghats i östra Indien, från norra Odisha till Andhra Pradesh.

Artgränsen mellan gråkindad flugsnappare och indisk flugsnappare är omdiskuterad. De två hybridiserar frekvent i östra Indien (Östra Ghats) och taxonet varnyi har nyligen konstaterats ha ett sådant hybridursprung.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ganska vanlig eller lokalt vanlig, men ovanlig i Bhutan och Myanmar.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen
Ravinflugsnappare

Ravinflugsnappare (Cyornis rubeculoides) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den häckar i södra Asien, från Indien till Thailand. IUCN kategoriserar den som livskraftig. Kinesisk flugsnappare behandlades tidigare som en del av ravinflugsnappare, men urskiljs numera som egen art.

Utseende och läte 
Ravinflugsnappare är en medelstor (14–15 cm) flugsnappare med bred näbb. Hanen har blå ovansida och strupe, orangefärgat bröst som är väl avgränsat mot den vita buken, medan honan har ljus strupe och är brungrå ovan. Hanen är ljusare blå på hjässan, mest framme i pannan, vilket kan se nästan vitt ut i starkt ljus och kontrasterar mot det mörka parti den har kring ögonen och precis ovanför näbben. 

Den är mycket lik kinesisk flugsnappare och fram tills nyligen behandlad som underart, men den hanen har brunaktig anstrykning på flankerna, orange kil i mitten av den blå strupen och honan har blekare beigevit strupe snarare än blekt roströd, varmare brun ovansida och blekt orange ögonring. 

Juvenil hane är brunvattrad med blåa ving- och stjärtpennor, och kan i denna dräkt vara svår att särskilja från flera andra arter inom Cyornis, men även Ficedula.

Ravinflugsnapparens sång är en kort ljuv drill, med något metallisk ton, där första halvan är fallande och andra stigande. Sången påminner om indisk flugsnappare, vars häckningsområde angränsar i Indien, men den senare är snabbare och har högre frekvens.

Utbredning och systematik 
Ravinflugsnappare delas vanligtvis in i tre underarter med följande utbredning:
 Cyornis rubeculoides rubeculoides – häckar från Kashmir till norra Indien och norra Myanmar. Vintertid uppträder den så långt söderut som till Sri Lanka.
 Cyornis rubeculoides dialilaemus – förekommer från östra Myanmar till norra och sydvästra Thailand
 Cyornis rubeculoides rogersi – förekommer i Myanmar, i Arakanbergen och området kring nedre Chindwinfloden.

Taxonet klossi ansågs tidigare utgöra en underart till ravinflugsnappare, men har förts över till koboltflugsnappare efter studier. Även kinesisk flugsnappare (C. glaucicomans) har behandlats som del av ravinflugsnapparen, men urskiljs numera vanligen som egen art.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling, och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Fåglar i orientaliska regionen