kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Billys

Billys är ett djupfryst färdigmatssortiment bestående av panpizzor som säljs i dagligvaruhandeln och servicehandeln i Skandinavien och i Finland. Produkterna produceras av Gunnar Dafgård AB i Källby. Varumärket Billys har tidigare även omfattat lasagne, pannkakor med fyllning, och hamburgare.

Billys pan pizza 
Billys pan pizza, i vardagligt tal även Billys eller Billys pizza, är rektangulär djupfryst panpizza i mindre portionsstorlek, som lämpar sig för snabb uppvärmning i mikrovågsugn.

Historia 
Billys Pizza lanserades i svensk dagligvaruhandel 1993. Idén med göra en fyrkantig pizza uppkom under en resa som Gunnar Dafgård gjorde till Italien i början av 1990-talet. Därefter hämtades inspiration från det amerikanska panpizza-konceptet och de amerikanska smakerna. Resultatet blev Billys. Namnet Billys kommer från Bill Clinton som blev president i USA vid tidpunkten.

Billys pannkakor 
Billys pannkakor lanserades 2010. Varje förpackning innehöll två djupfrysta och vikta tunnpannkakor med fyllning. Dessa kunde värmas i mikrovågsugn eller tinas och ätas kalla. Pannkakorna fanns med fyllningarna: hallonsylt, äpplesylt, choklad eller jordgubbssylt (lanserad 2011). 2013 fanns fyllningarna hallonsylt och jordgubbssylt.

Marknadsföring 
Billys är sponsor och partner till många idrottsevent och festivaler bland annat Billys Basket Cup som organiseras av Eskilstuna Basket sedan 1986. Billys medverkar också varje år på Dreamhack med en monter och försäljning.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Varumärken för dagligvaror
Alice bor inte här längre

Alice bor inte här längre (originaltitel: Alice Doesn't Live Here Anymore) är en amerikansk film från 1974 i regi av Martin Scorsese.

Handling 
Alice Hyatt har efter sin makes död ensam ansvar för den gemensamme sonen Tommy. På vägen till sin födelseort i Kalifornien jobbar hon i en liten bar som sångare. Där träffar hon Ben, men på grund av hans våldsamma beteende blir de tvungna att flytta till Tucson i Arizona. Där träffar Tommy sin första kärlek och även Alice har en romans med bonden David. Trots att hon blir mobbad av kollegerna i snabbmatsrestaurangen stannar Alice längre än hon hade tänkt sig.

Om filmen 
Huvudrollen var egentligen påtänkt för Diana Ross och även Barbra Streisand tackade nej till fimen då hon kände sig för ung
Med filmens internationella framgång fick Scorsese möjligheten att arbeta med Taxi Driver

Rollista (urval) 
Ellen Burstyn - Alice Hyatt
Harvey Keitel - Ben
Diane Ladd - Flo
Kris Kristofferson - David
Jodie Foster - Audrey

Utmärkelser 
Filmen fick fem BAFTA.
Filmen var nominerad för tre Oscar och vann utmärkelsen för bästa kvinnliga huvudroll för Ellen Burstyn. Hon ansåg sig inte värdig priset då hon menade att Liv Ullmann gjorde en bättre prestation i Scener ur ett äktenskap och var inte närvarande vid galan. Därför hämtade Scorsese statyetten.
Filmen visades 1975 i Cannes men utanför tävlingen.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Amerikanska dramafilmer
Filmer 1974
Arizona på film
Filmer i regi av Martin Scorsese
Engelskspråkiga filmer
Filmer vars kvinnliga huvudrollsinnehavare belönades med Oscar för bästa kvinnliga huvudroll
BAFTA Award för bästa film
Bänk

En bänk är en samlingsbenämning på ett flertal möbler och inredningsdetaljer. Ofta syftar benämningen på en enkel eller rustik möbel med platt ovansida, avsedd som sittmöbel eller arbetsyta.

Bänk var ursprungligen de väggbänkar av lavetyp som förekom i de medeltida bostäderna inom germanskt område. De fungerade både som sittplats dagtid och bäddar nattetid. Mycket tidigt förekom även väggfasta kistbänkar, som även fungerade som förvaringsmöbler. Med ett lock blev den ursprungsformen för fållbänken. Väggfasta bänkar hade vanligen endast väggen som ryggstöd, men av flyttbara bänkar förekom både sådana med och utan ryggstöd. En gammal form av bänk är även vändbänken, vars ryggstöd är vändbart för att kunna användas både vänd mot bordet och ut mot stugan utan att behöva flyttas.

I Italien utvecklades under renässansen i stället cassapancan, även den en kistbänk utvecklad ur en väggfast kistbänk.

Från betydelsen av en lave, en upphöjd yta av vid betydelse har en rad ord som odlingsbänk, fönsterbänk men även slaktarbänk, snickarbänk sprungit, trots att det inte handlat om sittmöbler. Det är för övrigt samma ord som förekommer i vissa ord som bank, exempelvis vägbank eller sandbank. Diskbänk är ett gränsfall då det ursprungligen vanligt syftat på en kistbänk eller bordbänk i vilken man förvarat diskarna, men senare kommit att syfta på bordets arbetsyta som mera liknar bänk i den andra betydelsen.

Olika typer av bänkar
Sittbänk
Ljugarbänk
Parkbänk
Arbetsbänk
Köksbänk
Diskbänk
Snickarbänk/hyvelbänk
Skolbänk
Långbänk¨

Se även 
Parkbänk

Exkluderande design

Referenser

Noter

Externa länkar

Sittmöbler
Bord
Everybody Needs Somebody to Love

"Everybody Needs Somebody to Love" är en sång skriven av Jerry Wexler, Bert Berns och Solomon Burke. Låten spelades in av Solomon Burke 1964. Låten framfördes även i filmen The Blues Brothers av Dan Aykroyd och John Belushi. Den har även spelats in av Rolling Stones och finns på albumet Live Licks. Låtern förekommer i TV-spelet Just Dance 4 som spelbar låt.

Soullåtar
Engelskspråkiga sånger
Filmlåtar
Musiksinglar 1964
Gösta Brännström

Gösta Brännström, född 6 oktober 1926 i Jörn, Skellefteå kommun, död 7 mars 1997 i Skellefteå, var en svensk sprinter (400 m). Han tävlade för Skellefteå AIK. Brännström utsågs 1952 till Stor grabb nummer 155 i friidrott.

Gösta Brännström var vid EM 1950 med och tog bronsmedalj i stafett 4x400 m. Han delade det svenska rekordet på 400 m åren 1953 till 1958. Han tog tre SM-guld på 400 m åren 1951 till 1956.

Karriär

Vid EM i friidrott i Bryssel 1950 var Gösta Brännström med i det svenska stafettlaget på 4x400 m (de andra var Lars-Erik Wolfbrandt, Tage Ekfeldt och Rune Larsson) som vann bronsmedaljen.

1951 vann Brännström SM på 400 m med tiden 48,2.

Vid OS 1952 i Helsingfors deltog han på 400 m men blev utslagen i försöken.

Vid SM 1953 vann han ytterligare ett guld på 400 m (tid 47,7). Den 12 september 1953 tangerade han Lars-Erik Wolfbrandts svenska rekord på 400 m (47,4). Rekordet skulle sedan komma att först tangeras och sedan förbättras ytterligare av Alf Petersson 1958.

Gösta Brännström vann SM på 400 m en tredje gång år 1956, på 48,3.

Referenser

Källor

Swedish Athletic Page
Stora grabbar

Svenska kortdistanslöpare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Sverige
Födda 1926
Avlidna 1997
Män
Personer från Jörns socken
Svenska idrottare under 1900-talet
Lab

Lab kan syfta på:

 Lab – en anläggning som möjliggör att under kontrollerbara omständigheter genomföra vetenskaplig forskning, experiment och mätningar, se Laboratorium
 Lab Rats – en amerikansk TV-serie från 2012
 The Lab – ett hiphop/rap-album av Viktor Ax från 2012
 Sivers Lab – ett tidigare svenskt företag
 Kaspersky Lab – ett datasäkerhetsföretag grundat 1997
 LAB – en fackförening i Baskien, se Langile Abertzaleen Batzordeak

Geografi
 Lab (sockenhuvudort i Kina, Qinghai Sheng, lat 33,27, long 97,14) – en sockenhuvudort i Kina

Se även
 CIELAB – en tredimensionell, ungefärligt jämnfördelad färgrymd
Laboration

Laboration är ett praktiskt experiment i forskning, teknisk analys eller undervisning, ofta utfört i ett laboratorium.

Laborationer kan bland annat utföras i fysik, kemi, biologi och beräkningsteknik.

Didaktik
Examination
Forskning
Simpsons regel

Simpsons regel, efter Thomas Simpson, används för att approximera en integral.

Förklaring 
  
Simpsons regel är ett sätt att uppskatta en integral till en funktion  genom att ersätta detta med ett andragradspolynom som antar samma värde som  i ändpunkterna  och mittpunkten . För att kunna använda simpsons regel så måste alltså värdet på  vara känt i dessa tre punkter.

Det andragradspolynom som uppfyller dessa krav kallar vi  och detta kan vi få fram med bland annat Newtons eller Lagranges interpolationspolynom där den senare ser ut som följer:

Där alltså  är

och

Ur detta ses att om funktionen  är ett andragradspolynom så kommer  vara exakt lika med .

Härledning

Härledning med hjälp av Lagranges interpolationspolynom 

För att härleda att regeln ser ut som den gör behöver man bara integrera det uttrycket som står ovan. Om man nu sätter att

dvs. den längd det mellan  och  eller  och  kan man skriva om uttrycket på det något trevligare utseendet:

Om man nu integrerar  med avseende på x så kommer man få en enkel integralberäkning som dock är väldigt lång och  därför kommer inte hela presenteras. Om man bara tittar på kvoten efter  och integrerar denna så kan man uppfattning om att det ändå stämmer, så att:

Och integralen av  blir då alltså

 

Vilket stämmer med ovan. De andra två räknas ut på likartat sätt och resultatet ovan kommer att erhållas. Nämnaren 3 gör att uttrycket ibland kallas Simpsons 1/3 regel.

Restterm 

Integralen av interpolationspolynomet kan även skrivas med en restterm  och får då utseendet

Där

 

Det största möjliga felet som kan inträffa gör alltså det när absolutbeloppet av fjärdederivatan av f är så stort som möjligt. Det största felet kan skrivas som

Simpsons 3/8 regel 

Om man istället vet värdet hos en funktion  i fyra skilda punkter kan man göra som ovan men ersätta funktionen med ett tredjegradspolynom. Härledningen ser väldigt likartad ut som den ovan. Lagranges interpolationspolynom blir då

Där

Simpsons 3/8 regel säger då att

Och att detta i sin tur är

MATLAB-implementation 

Simpsons regel kan implementeras i MATLAB enligt följande:

function [P] = simpson(f,a,b,n)
%f=funktionens namn, a=startvärde, b=slutvärde, 
%n=antal iterationer
h=(b-a)/n;
S=f(a);
i=1:2:n-1;
x=a+h.*i;
y=f(x);
S=S+4*sum(y);
i=2:2:n-2;
x=a+h.*i;
y=f(x);
S=S+2*sum(y);
S=S+f(b);
P=h*S/3;
end

Källor 

Numerisk analys
Café Örebro

Café Örebro var ett kaféprogram i SVT, som sändes från Örebro i Sverige under perioden 28 november 1995-4 april 1997. Programledare var Per Eric Nordquist.

Referenser 

Örebro
Kultur i Örebro
Underhållningsprogram i Sveriges Television
Industrimagnat

Industrimagnat eller (i äldre svenska ) industrialist är ett sätt att benämna en person som tagit sig till en ledande position inom en eller flera industrier, och vanligen skapat en förmögenhet i processen. 

Industrimagnat är idag ett något ålderdomligt ord som för tankarna till den klassiska industrialismen på 1800- och 1900-talet. Ordet 'magnat' kommer av latinets magnates (plural av magnas) med betydelsen "stor (eller ädel) person". För personer med liknande ställning inom tidningsvärlden kan ordet tidningsmogul, av den indiska härskartiteln mogul, användas.

Se även
 Aristokrat
 Elitteori
 Oligark
 Plutokrat

Referenser 

Titlar i näringsliv
Social status
Oligarki
Simon Flem Devold

Simon Flem Devold, född Helge Flem Devold 17 mars 1929 i Namsos, död 20 maj 2015, var en norsk författare, journalist och jazzklarinettist. Vid tre års ålder flyttade han med sin familj till Ålesund, där han växte upp.

Namnbytet, från Helge till Simon, skedde i samband med hans anknytning till Subud, en världsomspännande sammanslutning med indonesiska rötter.

Författare och skribent
Devold är kanske mest känd som en barnens försvarare, bland annat genom sin fasta spalt i Aftenposten, "På skråss".

Devolds bokdebut kom 1973 med Gutta og jeg, en samling porträtt av olika byoriginal. Allt som allt skrev han sjutton böcker, jämnt fördelat mellan böcker om barns livskunskap och rättigheter, och böcker om byoriginal. Hans kanske mest kända bok, Morten, 11 år, har översatts till bland annat svenska, tyska, nederländska och japanska.

Han arbetade också som journalist på Sunnmørsposten, där han gjorde sig känd med sina skarpa ord - och figuren Maskemakk.

Musikern
Devold ledde S.F.D. Kvartett, och de sista åren samarbetade han med Tord Gustavsen. Devold medverkade på Turid Lisbeth Nygårds barnjazzskiva Trollhalen (Musico, 2001). Med Marit Carlsen gav han 1989 ut Swingende barnetro (Kirkelig Kulturverksted). 1999 höll han i en "jazzbarnhage" på Hemnesjazz, tillsammans med Jon Kirkebø Rosslund och Pål Are Bakksjø.

Barn av Jorden
1987 fick Devold idén att göra Nordkap, Norges nordligaste punkt (på fastlandet) till en plats där man skulle uppmärksamma barns situation över hela världen. I samarbete med Nordkapps Vel, samlades sju barn från olika håll på jorden, på Nordkap, härav namnet Barn av Jorden. Projektet har omvandlats till att varje år ge 100 000 norska kronor till en person eller ett projekt som har visat omsorg och hjälpt till att stödja utsatta barn. Barn av Jordens Pris delas ut i juni.

Priser och utmärkelser
Hirschfeldtprisen 1965
Årets navn i Dagbladet 1984
Årets TV-navn i Se og Hør 1985
Paul Robesonprisen 1988
Brobyggerprisen 1996
Brummprisen 1996
Wandaprisen 1998
Tulipanprisen 2000
Kongens fortjenstemedalje i gull 2002

Källor
Artiken är, helt eller delvis, en översättning från Norska Wikipedia

Noter

Externa länkar
tordg.no/simon om samarbetet med Tord Gustavsen
www.barnavjorden.org - Barn av Jorden
Subud

Norska författare
Norska jazzmusiker
Män
Födda 1929
Avlidna 2015
Alf Petersson

Alf Petersson, född 5 februari 1933 i Helsingborg, svensk sprinter (400 m) och längdhoppare. Han tävlade för IFK Helsingborg. Petersson utsågs 1957 till Stor grabb nummer 193 i friidrott.

Alf Petersson var vid EM i friidrott 1958 med och tog bronsmedalj i stafett 4x400 m och kom också femma individuellt på 400 m. Han hade det svenska rekordet på 400 m åren 1958 till 1962. Han tog fyra SM-guld på 400 m åren 1955 till 1960.

Karriär
Alf Petersson började sin idrottskarriär som längdhoppare men sadlade senare om till löpning 400 m.

1955 vann Alf Petersson 400 m vid SM, på 48,1.

Även 1957 tog han SM-guld på 400 m, denna gång på tiden 48,0.

Vid SM 1958 tog Alf Petersson sitt tredje guld på 400 m. Den 20 augusti 1958 i Stockholm tangerade Alf Petersson Lars-Erik Wolfbrandts och Gösta Brännströms svenska rekord på 400 m (47,4). Den 19 september i Åbo förbättrade han rekordet till 47,0. Han behöll det tills Hans-Olof Johansson förbättrade det till 46,7 1962. Vid EM i Stockholm detta år (1958) kom han på femte plats på 400 m, med tiden 47,5. Han var också med i det svenska stafettlaget (ihop med Hans Lindgren, Nils Holmberg och Lennart Jonsson) som tog brons på 4x400 m.

1960 vann Petersson ett fjärde SM-tecken på 400 m, nu på 47,8. Vid OS i Rom detta år deltog han i 400 m. Han vann sitt försöksheat på 48,3, men kunde sedan inte ställa upp i kvartsfinalen. Han var också med i det svenska stafettlaget på 4x400 m som slogs ut i försöken. De andra var Per-Owe Trollsås, Lennart Jonsson och Hans-Olof Johansson.

Hans personbästa är: 11,0 på 100 m, 22,0 på 200 m, 47,0 på 400 m, 1.50,6 på 800 m, 7,31 i längdhopp.

Referenser

Källor

Swedish Athletic Page
Stora grabbar
Sports And Elections Statistics

Svenska kortdistanslöpare
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1960
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1960 från Sverige
Födda 1933
Levande personer
Män
Svenska idrottare under 1900-talet
Kampanjhatt

En kampanjhatt är en bredbrättad filthatt med en hög krona sammanypt i de fyra hörnen. Den associeras oftast med USA:s marktrupper under första världskriget, nuvarande exercisinstruktörer (så kallade Drill Sergeants) inom den amerikanska armén, statspoliskårer i USA, parkvakter, scouting, Kanadas ridande polis, Nya Zeelands armé med flera. 

Hattar
Scoutdräkten
Militära uniformer
Heimatvertriebener

Heimatvertriebene (hembygdsfördrivna) eller Vertriebene, är begreppet för den del av befolkningen i dagens Tyskland och Österrike som fördrevs som en följd av andra världskriget från sina hembygder i de dåvarande tyska östområdena enligt 1914 och 1937 års gränser. 

Det rör sig om omkring 12 miljoner (enligt Statistisches Bundesamt) som efter andra världskriget tvingades lämna sina hembygder och bosatte sig i Tyskland (BRD och DDR). Fördrivna tyskar har i stor utsträckning bosatt sig i Baden-Württemberg, Bayern, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Hessen och Schleswig-Holstein. De fördrivna kom bland annat från Ostpreussen, Danzig-Westpreussen, Sudetlandet och Schlesien.

I Tyskland och Österrike kom olika förbund och föreningar att bildas, bland annat kulturföreningar för att behålla den egna kulturen från hembygden (så kallade Landsmannschaften). Paraplyorganisationen för de fördrivna i Tyskland heter Bund der Vertriebenen. Under 1950-talet fanns även partiet Gesamtdeutscher Block/Bund der Heimatvertriebenen und Entrechteten som under en period satt i förbundsdagen. 

Till Österrike kom cirka 430 000 personer att invandra från tidigare tysktalande områden.

Se även 
 Fördrivningen av tyskar efter andra världskriget

Källor
Tyskspråkiga wikipedia

Tysklands historia
John Stott

John R W Stott CBE, född 27 april 1921 i London, död  27 juli 2011 i Lingfield, Surrey, var en brittisk kristen författare och anglikansk kyrkoherde som var en internationellt känd ledare i den evangelikala rörelsen. Förutom Stotts 50 böcker är han särskilt uppmärksammad som en av de viktigaste författarna till den så kallade Lausannedeklarationen från 1974.

Bibliografi (urval) 
 
 1992 – 
 1996 – 
 2003 – 
 2016 – 
 2019 –

På svenska
 1970 – 
 1972 – 
 1975 – 
 1976 – 
 1977 – 
 1978 – 
 1980 –

Referenser

Externa länkar

 John Stott Ministries
 Langham Partnership International
Videointroduktion till Langham Partnership med John Stott
 The London Institute for Contemporary Christianity
 "Who is John Stott?" av David Brooks, The New York Times, 2004-11-30
 1996 Christianity Today intervju
 2006 Christianity Today intervju

Vidare läsning 

Per-Axel Sverker, "Uppenbarelsen i Kristus och i Bibeln". Svensk Pastoraltidskrift 63 (2021), s. 176–178.

Födda 1921
Engelska författare
Kristendom i England
Kristna författare
Kristna ledare
Män
Avlidna 2011
Alumner från Trinity College, Cambridge
Älvsbacka

Älvsbacka är en kyrkby i Älvsbacka socken  i Karlstads kommun i Värmlands län. Orten ligger cirka 15 km norr om Molkom och invid sjön Östra Örten.

Älvsbacka bruk
Älvsbacka bruk (även kallat Östanås bruk) som ligger cirka två kilometer norr om kyrkbyn anlades 1642 då borgmästaren Lars Ingmansson i Karlstad fick privilegium på den första stångjärnshammaren. Läget var gott eftersom det fanns mycket skog för kolning och nivåskillnaden mellan sjöarna Gräsmången och Lersjön skapade ett flertal vattenfall. Redan vid 1600-talets slut var det ett av de största i Värmland och utbyggdes under 1700-talet bland annat med ett manufakturverk för takplåt.

Älvsbacka järnväg
För brukets transportbehov av ved, smältjärn, sågat virke, valsat järn och tackjärn anlades en 1,85 kilometer lång järnväg med en spårvidd av 0,630 meter. Den öppnades för trafik 1865 och nedlades då bruksdriften upphörde 1893.

Älfåsens skyddshem
Brukets byggnader användes som ett så kallat "skyddshem för vanartiga barn." I 32 år, 1905 till 1937, passerade hundratals gossar skyddshemmet, totalt 364 gossar.

Från 1939 blev området en verkstadsskola, därefter turistanläggningen Bäverland och från 1989 hyrde invandrarverket området och drev en flyktingförläggning, som sedan lades ner.

Se även 

 Östanås herrgård

Källor

Externa länkar
Bygdens hemsida

Orter i Karlstads kommun
Zeemaneffekten

Zeemaneffekten är en magnetooptisk effekt, där en delning av en spektrallinje uppstår i ett magnetfält. Den har fått sitt namn efter Pieter Zeeman, som 1896 beskrev fenomenet för första gången.

Motsvarande effekt av ett elektriskt fält kallas Starkeffekten.

Referenser

Externa länkar 

Atomfysik
Type-054 (Jiangkai-klass)

Type 054 är beteckningen på Kinas senaste fregatt (Natonamn Jaingkai). Bygget på det första fartyget i klassen påbörjades 2002. 2005 hade två fartyg tagits i tjänst i den kinesiska flottan (PLAN, People liberation army navy). 2005 påbörjades även bygget på en uppdaterad version av klassen och i mitten av 2007 fanns sex fartyg klara för tjänst.

Fartygsklasser
Kinesisk militär utrustning
WP:Projekt Kina
Barn av Jordens Pris

Barn av Jordens Pris är ett norskt pris som delas ut till en person eller organisation som har visat omsorg och hjälpt att stödja utsatta barn. Priset är en summa på 100 000 norska kroner, och delas ut årligen i juni på Nordkap, Norge.

Författaren Simon Flem Devold fick idén till priset 1987. Med hjälp av bl.a. Nordkapps Vel samlades sju barn, från olika håll i världen, på Nordkap, därav namnet Barn av Jorden.

Relieferna
De sju barnen möttes på Nordkap i juni 1988. Det var Jasmine från Dar-es-Salaam i Tanzania, Rafael från Rio de Janeiro i Brasilien, Ayumi från Kawasaki i Japan, Sithidej från Bangkok i Thailand, Gloria från Jesi i Italien, Anton från Murmansk i dåv. Sovjetunionen (nuv. Ryssland och Louise från New York i USA. På Nordkap formade barnen tillsammans reliefer i lera, som avtäcktes i juni 1988. De ska uttrycka barnslig (i positiv bemärkelse) kreativitet, humor och värme.

1989 stöptes relieferna i brons och monterades i en ram av granit och restes upp på Nordkapplatån, utanför Nordkaphallen. En bronsskulptur av konstnären Eva Rybakken med temat mor och barn placerades bredvid relieferna.

1992 fick projektet namnet Stiftelsen Barn av Jorden. Priset finansieras med tillskott från Nordkapps Vel och stiftelsens grundkapital på cirka en miljon norska kronor.

Prisvinnare
1989 - Inger Harrington, för starten av hennes projekt för gatubarn i São Paulo, Brasilien.
1990 - Almaz Eshepe - medarbetare till Moder Teresa, för ett projekt i Etiopien.
1991 - Norsk Forbund for Psykisk Utviklingshemmede, för ett projekt på Mauritius.
1992 - Det Norske Flyktningeråd, till Ukwimi, ett projekt för flyktingbarn i Zambia.
1993 - Unicef, till ett program för psykiskt krigsskadade barn i f.d. Jugoslavien.
1994 - Johan Jørgen Holsts Minnefond. (Prissumman utbetalades inte).
1995 - Inger Harrington (för andra gången), för hennes arbete med gatubarn i Brasilien.
1996 - Frantz Johansen, till hjälp för hemlösa barn i Bukarest i Rumänien.
1997 - Mette S. Eliseussen, till beskyddande av afghanska barn för landminor.
1998 - Rachel Trovi, för hennes arbete för nödlidande barn i Manila på Filippinerna.
1999 - SOS Barnbyar i Norge, till en by för barn i Murmansk i Ryssland.
2000 - Trevor Sibande, för mörkhyade ungdomar i slumområden i Johannesburg i Sydafrika.
2001 - Amnesty International Norge, för bättre levnadsvillkor för barn på Kolahalvön.
2002 - Anne Kristine Herje, för arbetet bland barnen i slumområdena på Haiti.
2003 - Cecilie Nordstrøm, för hjälp till handikappade barn i Kaliningrad.
2004 - Ingvill Ceïde och Nina Bønå, för skolprojekt för nödlidande barn på Haiti.
2005 - Kari Harbakk, för hennes insats för barn i Kina.
2006 - Terje Jacobsen, för hans insats för barn i slumområdena i Soweto i Sydafrika.
2007 - Unn-Lisbet Jensen-Muj, för hennes arbete för föräldralösa barn i Guatemala.
2008 - Ynghild Solholm, för hennes arbete för nödlidande barn i Zimbabwe.
2009 - Liv Haug, för hennes omfattande arbete för barn och mödrar i regnskogen i Peru.

Källor
Artikeln är, helt eller delvis, en översättning från Bokmålsnorska Wikipedia.

Externa länkar
Barn av Jordens webbplats

Priser
Välgörenhet
Intresseorganisationer för barn
Noor Jehan

Noor Jehan, ibland stavat Noorjehan, även känd under sin hederstitel Malika-e-Tarannum (Melodins drottning), född 21 september 1926 i Kasur i Punjab, död 23 december 2000 i Karachi, var en pakistansk sångerska och skådespelerska från Punjab. Hon anses vara en av de största sångarna från Indiska halvön och har sjungit omkring 10 000 sånger i filmer på hindi, urdu, punjabi och sindhi i både Pakistan och Indien. Noor Jehan sjöng totalt 2 422 sånger i 1148 pakistanska filmer under sin karriär och 69 sånger i Bollywoodfilmer. Hennes karriär sträckte sig över mer än sex decennier (1930-1990-talen). Hon hade stor kunskap om hindustansk klassisk musik, såväl som andra musikgenrer.

Noor Jehan anses ha varit den första kvinnliga pakistanska filmregissören.

Filmografi (urval)
1935 - Sheila
1940 - Sajani
1945 - Gaon Ki Gori
1955 - Patay Khan
1959 - Koel

Referenser

Noter

Externa länkar
 

Pakistanska skådespelare
Pakistanska sångare
Födda 1926
Avlidna 2000
Kvinnor