kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dongel

Dongel (en. dongle) eller "hårdvarulås" är ett fysiskt kopieringsskydd för datorprogram, ofta i form av en USB-enhet som ansluts till ett USB-uttag på datorn. Det skyddade programmet skickar signaler till dongeln som svarar med en kod som programmet godkänner. Exempel på program som är skyddade med en dongel är videoredigeringsprogram från Avid samt musikredigeringsprogrammet Cubase.

I en bredare betydelse används termen även för en liten dosa som ansluts till ett uttag i datorn, t.ex. ett externt trådlöst modem, en blåtandsmottagare med USB-kontakt eller HDMI till VGA-adaptrar.

Historik
Det första program som använde ett fysiskt kopieringsskydd var ordbehandlingsprogrammet WORDCRAFT från 1980, där dongeln kopplades till den externa kassettporten (IEEE-488) på en Commodore PET. Den första dongeln var en enkel passiv enhet där givna signaler på vissa ledare i kassettporten gav förutbestämda utsignaler på andra kontakter. Själva termen "dongle" har ingen klarlagd etymologi, utan tycks ha valts godtyckligt av uppfinnarna.

Under 1990-talet utvecklades tekniken till aktiva enheter som anslöts via parallell- eller serieporten med en mikroprocessor som skötte kommunikationen med värddatorn. Modernare versioner av donglar använder i allt högre utsträckning USB-gränssnittet. I flera avseenden kan smartkort erbjuda den funktionalitet som donglar innehåller.

Källor

Datasäkerhet
Datorhårdvara
Immaterialrätt
Strömma, Värmdö kommun

Strömma är en tätort i Värmdö kommun i Stockholms län. Orten ligger runt bron där Värmdöleden passerar Strömma kanal. Vid kanalen finns även en restaurang och en sjömack. Bebyggelsen utgörs i stort sett endast av villor, varav de flesta ursprungligen varit sommarstugor men nu bebos permanent. Med buss trafikeras Strömma av linjerna 432, 433 och 434 via hållplatserna Strömmadal och Strömma Kanal.

Befolkningsutveckling

Se även
Värmdö socken

Referenser 

Orter i Värmdö kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Orter i Stockholms skärgård
Niklas Jonsson

Karl Niklas Jonsson, född 31 maj 1969, är en svensk längdskidåkare, bosatt i Piteå, Norrbotten. Hans främsta merit är ett OS-silver på 50 kilometer vid OS i Nagano 1998. Han tävlade för Piteå Elit. Efter avslutad skidkarriär studerade han till ekonom vid Luleå tekniska universitet.

Olympiska spel 
Jonsson deltog i OS vid fyra tillfällen, 1992 i Albertville, 1994 i Lillehammer, 1998 i Nagano och 2002 i Salt Lake City. I OS i Albertville blev han femma på 10 kilometer, sjua på 30 kilometer och 13:e på jaktstarten. I Lillehammer två år senare blev han 30:a på 10 kilometer och 27:a på 50 kilometer. I Nagano blev han silvermedaljör på 50 kilometer, 25:a på 10 kilometer och 10:a på jaktstarten. Han deltog också i stafettlaget som kom på fjärde plats. I Salt Lake City kom han på 37:e plats i 30 kilometer masstart, på 29:e plats i jaktstarten och på 13:e plats med stafettlaget.

Världsmästerskap 
Jonsson deltog i fyra världsmästerskap mellan 1993 och 1999. I VM 1993 deltog han på 30 kilometer, där han kom på 30:e plats, och i stafettlaget som kom sexa. I VM 1995 blev det en 14:e plats på 10 kilometer, en 11:e plats på jaktstarten och en fjärdeplats med stafettlaget. I VM 1997 kom han på 30:e plats på 10 kilometer och blev 23:a på 15 kilometer jaktstart. I VM 1999 blev han fyra på 50 kilometer, 15:e på 30 kilometer, 31:a på 10 kilometer och sexa med stafettlaget.

Referenser 

Svenska längdåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1998 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2002 från Sverige
Olympiska silvermedaljörer 1998
Svenska olympiska silvermedaljörer
Alumner från Luleå tekniska universitet
Svenska ekonomer
Idrottare från Piteå
Män
Födda 1969
Levande personer
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1998
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2002
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Längdskidåkare i Piteå Elit
Operation Anfal

Anfal, Operation Anfal, arabiska حملة الأنفال, är samlingsnamnet för den serie av militära attacker som utfördes 1988 av den irakiska regimens trupper som leddes av Saddam Hussein. Attackerna riktades mot stora delar av landsbygden i irakiska Kurdistan. Attackerna var åtta stycken till antal och inleddes 18 februari 1988. Den sista militära offensiven slutade 6 september samma år.

En order hade utfärdats av Iraks dåvarande president Saddam Hussein att utplåna alla former av liv i de kurdiska områdena som kunde utgöra ett stöd för den kurdiska motståndsrörelsen. För verkställandet av orden ansvarade Ali Hassan al-Majid (känd som ”Kemiske Ali”).

De irakiska styrkor som deltog i dessa militära angrepp bestod av flygvapnet, Baath-partiets milis, den så kallade folkarmén, olika marktruppsförband, avancerade kommandon, säkerhetsorganet och underrättelsetjänsten. I Anfal användes såväl tunga vapen som kemiska stridsmedel. Följden blev total förstörelse av över 5 000 byar som fanns i dessa områden. Troligen miste mellan 150 000 och 200 000 kurder livet i de militära angreppen som Anfalkampanjen innebar.

Några internationella organisationer såsom Organisationen för mänskliga rättigheter och organisationen ”Genocide Watch” har erkänt Anfalbrottet mot kurderna som ett folkmord. Domstolen i Haag i Holland skrev i sitt första utlåtande i december 2005 i samband med åtalet mot Frans Van Anraat som sålde kemiska stridsmedel till den irakiska regimen att ”domstolen ser inget annat än att attackerna genomfördes bara för att utplåna kurderna. Det som hade inträffat bevisar att syftet med dessa handlingar varit folkmord”. Ett annat känd folkmord var Förföljelsen av Feyli-kurder.

Referenser

Externa länkar
CHAK

Brott mot mänskligheten
Irak under 1900-talet
Kurdisk historia
Kristina Andersson (alpin skidåkare)

Kristina Andersson, född 20 maj 1965 i Frösön, Sverige är en svensk tidigare alpin skidåkare. Hon tävlade internationellt från slutet av 1980-talet till mitten av 1990-talet världstoppen i slalom och storslalom. I januari 1996 tog hon sin första och enda seger i en världscupdeltävling vilket skedde vid slalomtävlingar i Maribor i Slovenien.

Vid världsmästerskapen 1993 i Morioka missade hon pallplatsen i slalom mycket knappt och slutade fyra. Några år senare avslutade hon sin karriär.

Världscupsegrar

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Kristina Andersson hos sok.se

Kvinnor
Födda 1965
Svenska alpina skidåkare
Levande personer
Personer från Frösön
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Sverige
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Svenska idrottare under 1900-talet
Kristian Karlsson (debattör)

Kristian Karlsson, född 1977 i Karlstad, är en svensk liberal debattör. Han var tidigare redaktionssekreterare för Smedjan.com, ansvarig för Stureakademin, redaktör och redaktionssekreterare för Fria Moderata Studentförbundets tidskrift Svensk Linje samt ledarskribent på Svenska Dagbladet och Svenska nyhetsbyrån samt författare vid Timbro. Karlsson är författare till boken Avlatsindustrin (Timbro 2006), som är en kritisk granskning av idéerna bakom Corporate Social Responsibility och etiska fonder. Han är utbildad inom filosofi och statsvetenskap i Lund.

Källor 

Män
Födda 1977
Svenska journalister under 2000-talet
Personer verksamma vid Timbro
Svenska ledarskribenter
Svenska redaktörer
Levande personer
Journalister från Karlstad
Författare från Karlstad
Nelsonsläkten

Nelsonsläkten är en familj i Samoa som ursprungligen grundades av svenske sjömannen och utvandraren Gustav August Nilspeter Nilsson från Kalmar i mitten på 1800-talet. Familjen har genom tiderna spelat en aktiv roll såväl i landets ekonomiska som politiska utveckling. Nilssons släkting blev det oberoende Samoas förste statschef.

Gustav Nilsson
Gustav August Nilspeter Nilsson, (Född som "Nils Peter Gustafsson")  född den 5 september 1838 i Ödängla, Mönsterås,  Kalmar län; död 29 maj 1909 i Apia, Samoa. Han föddes på torpet Sandvik i Ödängla i en utomäktenskaplig förbindelse mellan änkan Stina Cajsa Olsdotter och drängen Gustaf Pehrsson i Siggehorva.  

August anlände till Samoa 1868 där han blev en framgångsrik affärsman. Bytte senare namn till Nelson.

Olaf Frederick Nelson
Olaf Frederick Nelson, född den 24 februari 1883 i Safune, Samoa; död den 28 februari 1944 i Apia, Samoa; var son till Gustav Nilsson. Olaf var en framgångsrik affärsman och blev senare politiskt engagerad och en av ledarna i Maurörelsen för Samoas självständighet.

Peter Mea'ole
Tupua Tamasese Peter Mea'ole, född den 3 juni 1905 i Vaimoso, Samoa; död den 5 april 1963; var gift med Olaf Nelsons dotter Noue Irene Gustava Ta'isi Nelson.

Den 1 januari 1962 tillträdde Peter Mea'ole som Samoas förste statschef (O le Ao o le Malo, delad post tillsammans med Malietoa Tanumafili II).

Tupuola Tufuga Efi
Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi (döpt Olaf Efi Tamasese), född den 1 mars 1938 i Moto'otua, Samoa; är son till Tupua Tamasese Peter Mea'ole och Noue Irene Gustava Ta'isi Nelson.
Efi var landets premiärminister åren 1976-1982 och är sedan den 20 juni 2007 Samoas statschef (O le Ao o le Malo).

Misa Telefoni Retzlaff
Misa Telefoni Retzlaff (döpt Hermann Theodor Retzlaff), född den 21 maj 1952 i Apia, Samoa; är dotterson till Olaf Nelson.

Retzlaff var Samoas kronjurist 1986-1988. 1988 valdes han till ledamot i landets parlament (Fono) där han innehade en rad ministerposter, åren 2001-2011 var han vice premiärminister.

Referenser

Externa länkar
 kort om Nelsonsläkten 
 kort om Nelsonsläkten stamfader Gustav Nilsson 

Svenska släkter
Samoaner
Samoas historia
Samoanska politiker
Valk

Valk kan syfta på:
Projektilvalk (stödvalk) – en noggrant bearbetad utbuktning på främre och ibland bakre del av livet till en eldrörsprojektil eller eldrörsgranat som har till uppgift att styra projektilen medan den färdas i eldröret
Fettvalk – en utbuktning på huden som orsakats av extra mycket fett under huden
Hudvalk – en förhårdnad på huden som uppkommit genom långvarig friktion eller tryck

Geografi

Estland 

 Valga, länshuvudort, Valga län, Valga linn,

Lettland 

 Valka, kommunhuvudort, Valka Municipality,
Maximus af Schultén

Maximus Widekind af Schultén, född 21 september 1847 i Helsingfors, död där 13 maj 1899, var en finländsk friherre och kirurg. Han var son till Otto Reinhold af Schultén, bror till Hugo och August Benjamin af Schultén samt far till Marius af Schultén.

Schultén blev 1865 student, 1876 medicine licentiat och 1881 medicine doktor. Han förordnades 1878 till docent i kirurgi samt utnämndes 1883 till extra ordinarie och 1892 till ordinarie professor i kirurgi vid Helsingfors universitet. En svår sjukdom avbröt 1898 hans verksamhet. 

Han började sin vetenskapliga bana med en monografi över Ankylos af underkäken och dess behandling (1878); därpå följde en framställning av en av honom tillsammans med Carl August Lundström utarbetad metod att iaktta ögonbottnen under stor förstoring (1880), vilken metod av Schultén i stor utsträckning begagnades vid hans i många hänseenden framstående specimen för professuren i kirurgi Experimentela och kliniska undersökningar beträffande hjernskador och deras inflytande på ögats cirkulationsförhållanden (1882). Vidare utgav han en lång rad av meddelanden över olika frågor inom kirurgin, såsom en metod att ersätta defekter i ena läppen genom stycken ur den andra (1894), om fyllande av benhålor i tibia, femur och humerus (1896, 1897), om Pagets sjukdom (1893), om den radikala behandlingen av bråck (1896, 1898) med mera.

af Schultén hade stort intresse för samverkan mellan Nordens läkare och vid Nordisk kirurgisk förenings konstituerande möte utarbetade han programmet för dess verksamhet (1892). Han deltog som representant för sin ätt i alla lantdagar från och med 1882.

Hustrun Anna af Schulten (född Brunou) grundade Barnavårdsföreningen i Finland år 1893.

Utmärkelser

Referenser

Noter

Källor 

 
 

Finländska kirurger
Finländska professorer i medicin
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Finländska friherrar
Ridderskapet och adelns lantdagsledamöter
Finländska politiker under 1800-talet
Finländska läkare under 1800-talet
Finländska forskare under 1800-talet
Läkare från Helsingfors
Födda 1847
Avlidna 1899
Män
Ugglan
Hudvalk

En hudvalk är en förhårdnad på huden som uppkommit genom långvarig friktion eller tryck. Vanligast är att dessa förekommer på händer eller fötter. Hudvalkar är generellt ofarliga men kan leda till andra problem såsom infektioner.

En närliggande hudåkomma är liktornar. Allra vanligast är förekomsten av liktornar och hudvalkar på fötterna, vilket kan ge upphov till smärta och obehag när man går. Hudvalkar är ofta gulaktiga till färgen och kan utvecklas på fötterna, på handflatorna och på knogarna. Hudvalkar är större än liktornar och har inte en lika väldefinierad kant. I takt med att en hudvalk blir tjockare, blir den ofta mindre känslig för beröring än den intilliggande huden.

Hudvalkar kan till exempel uppstå när huden skaver mot någonting, till exempel marken eller en sko. Aktiviteter som utsätter foten för tryck, till exempel barfota löpning, kan orsaka bildning av hudvalkar. Idrottsutövare är särskilt mottagliga mot utveckling av hudvalkar.

Se även
 Fettvalk
 Hyperkeratos

Referenser 

Hudmanifestationer
Fotsjukdomar
Fettvalk

En fettvalk är en ofta missklädsam utbuktning (valk) på huden som orsakats av extra mycket underhudsfett. Dessa brukar vara extra tydliga på överviktiga eller feta personer, särskilt kring hals, mage, armar och ben.

I extrema fall kan fettvalkarna avlägsnas genom kirurgisk operation.

Se även
 Fetma
 Hudvalk

Referenser 

Fetma
Carl Schultén

Carl Schultén, född 1677 i Svedvi, Västmanland, död 1730 i Lund, var en svensk orientalist.

Biografi
Carl Schultén var son till pastorn Samuel Schultenius och Margareta Schultin, och hans moster var Haqvin Spegels hustru. Brodern Samuel Schultenius var professor i Åbo. En dotter var gift med Carl Tiliander.

Schultén var först professor i österländska språk vid Lunds universitet och blev senare tredje professor i teologi där. År 1721 var han universitetets rektor.

Källor
 
 Samuel Schultenius i Västerås stifts herdaminne

Externa länkar 
 

Svenska orientalister
Svenska professorer i österländska språk
Svenska professorer i teologi
Personer verksamma vid Lunds universitet
Bureätten
Personer från Svedvi socken
Födda 1677
Avlidna 1730
Män
Ugglan
Ketchum

Ketchum kan syfta på:

 Hal Ketchum
 Ketchum, Idaho
 Ketchum, Oklahoma
 Ketchum Glacier
 Ketchum Ridge
Charles Lwanga

Charles Lwanga, född 1865 i Bulimu, död 3 juni 1886 i Namugongo, var en ugandisk katolsk kateket som led martyrdöden för att han vägrade att avsvärja sig sin kristna tro. Tillsammans med tjugoen följeslagare brändes han på bål den 3 juni 1886.

Lwanga var tjänare vid kung Mwanga II:s hov. Under 1880-talet konverterade många ugandier till kristendomen, och kungen beordrade de nyligen döpta att överge sin nyvunna tro. Mwanga lät tortera och döda dem som vägrade att förneka Jesus Kristus. Charles Lwanga döpte flera ugandier i hemlighet och när detta kom till kungens kännedom lät denne avrätta Lwanga och hans trosbröder. Vad som särskilt skall ha väckt Mwangas vrede var martyrernas vägran att delta i homosexuella handlingar.

De tjugotvå ugandiska martyrerna helgonförklarades av påve Paulus VI den 18 oktober 1964.

De ugandiska martyrerna 
 Achileo Kiwanuka 
 Adolofu Mukasa Ludigo 
 Ambrosio Kibuuka 
 Anatoli Kiriggwajjo 
 Anderea Kaggwa 
 Antanansio Bazzekuketta 
 Bruno Sserunkuuma 
 Charles Lwanga 
 Denis Ssebuggwawo 
 Gonzaga Gonza 
 Gyavire 
 James Buzabaliao 
 John Maria Muzeyi 
 Joseph Mukasa 
 Kizito 
 Lukka Baanabakintu 
 Matiya Mulumba 
 Mbaga Tuzinde 
 Mugagga 
 Mukasa Kiriwawanvu 
 Nowa Mawaggali 
 Ponsiano Ngondwe

Bilder

Källor 

Afrikanska helgon
Katolska martyrer
Ugandas historia
Män
Födda 1865
Avlidna 1886
Personer helgonförklarade av påve Paulus VI
Tamarind

Tamarind (Tamarindus indica) är en ärtväxt som ursprungligen kommer från Afrika och är vanlig i Indien. Det är den enda arten i släktet. Namnet kommer från arabiska tamr hindī, vilket betyder 'indisk dadel'. Växten är ett högt träd, och veden är mycket hård och används bland annat till promenadkäppar. De hela fruktbaljorna och fröna används som föda. Fruktköttet är syrligt och innehåller 25% socker.

Användning 
Omogna tamarindskidor äts som grönsak, frukterna är mycket syrliga. Fröna omges av en brun pasta-liknande massa som tas tillvara och säljs i burkar eller pressat till kakor. Det hårda skalet avger ingen fukt, och pastan hindras därför från uttorkning – oskalad frukt har därför exceptionell hållbarhet. Tamarind används i HP-sås och Worcestershiresås för den syrliga smaken, och ingår ofta i de olika asiatiska köken.

Synonymer
Tamarindus occidentalis Gaertn.
Tamarindus officinalis Hook.
Tamarindus umbrosa Salisb.

Referenser

Ärtväxter
Marcellinus och Petrus

Marcellinus och Petrus, avrättade år 304, var två kristna martyrer som halshöggs under kejsar Diocletianus förföljelse. Marcellinus var präst, och Petrus var exorcist.

Enligt traditionen skall Marcellinus och Petrus ha avrättats vid ett skogsparti kallat Silva Nigra. Lucilla, en from änka, påträffade martyrernas kroppar efter en uppenbarelse påstås det och tillsammans med Firmina begravde hon martyrernas kroppar intill martyren Tiburtius vid Via Labicana som senare kom att kallas för Marcellinus och Petrus katakomber.

Bilder

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

 Testini, Pasquale, The Christian Catacombs in Rome. Roma: Ente Provinciale per il Turismo di Roma 1964.
 The Book of Saints: A Dictionary of Servants of God. 6th ed. London: Cassell 1994. 

Avlidna 304
Helgon
Kristna martyrer
Män
Födda okänt år
Gryttjen

Gryttjen är en sjö i Hudiksvalls kommun och Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hyboån.

På var sin sida om sjön ligger orterna Hudiksvall och Ljusdal nära riksväg 84 och i norr finns Svartviksbergets naturreservat. Järvsö, Ljusdals och Delsbo församlingar möts vid Landfastudden i sjöns västra del. Sjön, har varit en plats för aktivt fiske, timmerflottning och bruksverksamhet sedan tidigt 1800-tal och avvattnas västerut genom Hyboån till Hybosjön och Ljusnan.

Gryttjen har även ett rykte om att ha ett eget sjöodjur vid namn Gryttie vilket populariserades omkring år 1985 genom bildandet av Gryttie-gruppen som har vid flera tillfällen sökt igenom sjön med undervattenskameror och sonar.

Delavrinningsområde 
Gryttjen ingår i delavrinningsområde (685454-152539) som SMHI kallar för Utloppet av Gryttjen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Hyboån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Hudiksvalls kommun
Insjöar i Ljusdals kommun
Insjöar i Sverige om minst fem kvadratkilometer
Urban Chaos

Urban Chaos är ett actionäventyrsspel som kom ut år 1999.

Spelet handlar om en polis vid namn D'arci Stern som, tillsammans med den gamle mannen Roper försöker stoppa en stor gangsterliga, The Wildcats, som ständigt terroriserar Union City men gänget visar sig vara mycket ondare än Roper och Stern anat.

Externa länkar 
 
 

Datorspel 1999
Windows-spel
Playstation-spel
Playstation 3-spel
Playstation Network-spel
Dreamcast-spel
Christina Sjöblad

Christina Eriksdotter Sjöblad, född Bendz 26 augusti 1939 i Varbergs församling, är en svensk litteraturvetare och professor emerita vid Lunds universitet. Hon är dotter till Erik Bendz.

Sjöblad studerade till en början bland annat vid Sorbonne, vilket tydligt satte spår i hennes akademiska bana. Hon blev filosofie magister 1965 i romanska språk och litteraturvetenskap vid Lunds universitet. Hennes doktorsavhandling 1975 behandlade Baudelaires väg till Sverige. Som första postdoktoralt projekt gav hon ut Victoria Benedictssons dagböcker i tre band. 

År 1983 antogs hon som docent i litteraturvetenskap. På 1980-talet var hon medlem av huvudredaktionen för Nordisk kvinnolitteraturhistoria. Sjöblad blev också första innehavare av tjänsten som "Forskare i jämställdhet med inriktning på estetiska vetenskaper" (1986–91). Mellan 1993 och 1999 var Sjöblad ledamot av Forskningsrådsnämndens kommitté för genusforskning och blev utnämnd till professor i litteraturvetenskap den 26 november 1999.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 1993)

Bibliografi i urval
"Bläck, äntligen! kan jag skriva" En studie i kvinnors dagböcker från 1800-talet. (Carlssons förlag, Stockholm 2009)
Utan poesi – aldrig! Baudelaire i nuet (som redaktör, Carlssons förlag, Stockholm 2008)
Baudelaire : det moderna livets betraktare : studier i ett författarskap (som redaktör, tillsammans med Lennart Leopold, Carlssons förlag, Stockholm 1998)
Min vandring dag för dag. Kvinnors dagböcker från 1700-talet. (Lund 1997)
Blick och rum hos sekelslutets flanörer : Laura Marholm och Ola Hansson (som redaktör, Lund 1996)
Victoria Benedictsson, Stora boken 1–3 Dagböcker 1882–88 utgivna av Christina Sjöblad  (Lund 1978–85)
Baudelaires väg till Sverige. Presentation, mottagande och litterära miljöer 1855–1917 (Lund 1975)

Källor

Noter

Svenska professorer i litteraturvetenskap
Personer verksamma vid Lunds universitet
Kvinnor
Födda 1939
Levande personer
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Maj 2008



Händelser
3 maj - Tropiska cyklonen Nargis orsakar stora skador i Myanmar och dödat omkring 134 000 personer.
5 maj - Ronnie O'Sullivan blir världsmästare i snooker.
8 maj - Silvio Berlusconi blir för tredje gången Italiens konseljpresident.
12 maj - Vid jordbävningen i Sichuan 2008 dödas över 65 000 personer.
21 maj - Manchester United FC vinner UEFA Champions League.
24 maj - Ryska Dima Bilan vinner Eurovision Song Contest i Belgrad, Serbien med bidraget Believe.
26 maj - Rymdsonden Phoenix landar på Mars.
29 maj - Nepal inför republik och Gyanendra Bir Bikram Shah Dev blir landets siste kung.
30 maj - Flera stater undertecknar i Dublin en konvention för ett förbud av klusterbomber.
31 maj - Rymdfärjan Discovery startar till mission STS-124.
31 maj - Usain Bolt sätter nytt världsrekord på 100 meter med tiden 9,72.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
KWWL

KWWL är en TV-kanal som sänder från Waterloo, Iowa. Kanalen ägs av Quincy Newspapers. De började sända 29 november 1953. Stationen är affilierad med NBC.

Externa länkar
KWWL:s webbplats

TV-kanaler i USA
Engelskspråkiga TV-kanaler
TV-kanaler och TV-stationer startade 1953
Folke Tersman

Folke Tersman, född 1964, är en svensk filosof och forskare. Han är professor och innehavare av lärostolen i praktisk filosofi vid Uppsala universitet sedan 2008. Han är även ställföreträdande VD för Institutet för framtidsstudier. 

Har tidigare arbetat vid Aucklands universitet i Nya Zeeland, Göteborgs universitet och Stockholms universitet. Han är författare till bland annat böckerna Moral Disagreement (Cambridge University Press, 2006), Hur bör du leva? (Wahlström & Widstrand, 2004), Fem filosofiska frågor (Wahlström & Widstrand, 2001), Tillsammans (Bonnier Existens, 2009) samt Reflective Equilibrium (Almqvist & Wiksell International, 1993).. 

Den 11 september 2019 blev Tersman invald i Kungl. Vetenskapsakademien.

Källor

Noter

Externa länkar
Om Folke Tersman

Svenska professorer i filosofi
Svenska författare
Födda 1964
Män
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Levande personer
Personer verksamma vid Uppsala universitet