kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Primärkarta

En primärkarta är den geografiska databas som ligger till grund för de nybyggnadskartor och grundkartor som används inom stadsbyggnad.  Primärkartan bestod tidigare av handritade papperskartor.

Tidigare förhållanden 
Primärkartan var tidigare ett kartverk upprättat i skalan 1:400 eller 1:500 i tätort och 1:1 000 eller 1:2 000 utanför tätort. Innehållet redovisades uppdelat i olika deloriginal som kunde samkopieras beroende på redovisningsbehov. 

Kartans olika deloriginal kunde var för sig innehålla plandetaljer, höjdförhållanden, fastighetsindelning och bestämmelsegränser. Originalen var utförda i tusch på ritfilm eller som gravyr på gravyrfilm. Kartan ritades, hanterades och lagrades indelad i kartblad med storlekar 50 x 80 centimeter eller 50 x 50 centimeter. Lagring av kartbladen skedde oftast hängande i kartskåp.
 När man kopierade kartan kunde detta ske med en storformatskopiator, för enklare kopior eller som avritning, genom att man på ljusbord kopierade över detaljer på en ny ritfilm. Hushörn, gränspunkter och andra geometriskt viktiga objekt överfördes med nålstick. Kartor som producerades på detta sätt från primärkartan kunde vara nybyggnadskartor och grundkartor.

Dagens förhållanden 
Idag framställs kartan ur en geografisk databas, som egentligen inte beror på skala utan på inmätta objekts mätnoggrannhet. Men fortfarande kan man ändå referera till de tidigare manuella skalorna för att förklara noggrannheten på kartan. Oftast används kartan i form av datafiler till att bearbetas i kartprogram, Cad-program eller i GIS. Kartan plottas ut på storformatsplotter i valfritt utsnitt och skala.

Kartdetaljer 
Objekt som redovisas i en primärkarta är normalt:

 Fastighetsgräns
 Traktgräns
 Kommungräns
 Annan registerområdesgräns

 Huskant, husliv
 Trappa
 Skärmtak
 Stödmur
 Uthus

 Transformator
 Bassäng

 Staket
 Mur
 Häck

 Lövträd
 Barrträd
 Beståndsgräns

 Gatstenskant
 Vägkant
 Slänt
 Järnvägsräls

 Stolpe
 Gatubrunnslock
 Brunn
 Markanvändningssymboler såsom åker, kärr, lövskog, barrskog

 Polygonpunkt
 Gränspunkt

 Dike
 Strandkontur

 Höjdkurvor, 1 m ekvidistans
 Höjdkurvsiffor
 Höjdsiffor (i gator)

 Passpunkter eller avståndskryss, för att underlätta mätning i kartan och underlätta inpassning (deloriginalhantering)

Reglering 
Kartans framställning har tidigare reglerats i Tekniska förklaringar och anvisningar till mätningskungörelsen, (TFA). 

Tekniska förklaringar och anvisningar till mätningskungörelsen är numera publicerad i Handbok till mätningskungörelsen, HMK som successivt ersätts av en webbtjänst med namnet Handbok i mät- och kartfrågor hos Lantmäteriet. Se mera på artikeln Mätningskungörelsen under avsnittet om Handbok till Mätningskungörelsen.

Källor

Externa länkar
Handbok i mät- och kartfrågor, Lantmäteriet 

Kartografi
Lantmäteri
Conrad Varrentrapp

Conrad Varrentrapp, född 17 augusti 1844 i Braunschweig, död 28 april 1911 i Marburg, var en tysk historiker.

Varrentrapp blev privatdocent vid Jena universitet 1868, extra ordinarie professor vid Bonns universitet 1873, ordinarie professor 1874 i Marburg, 1890 i Strassburg och 1901 åter i Marburg.

Bibliografi (i urval) 
 Erzbischof Christian I. von Mainz (1867)
 Beiträge zur Geschichte der kurfürstlichen Universität Bonn (1868)
 Hermann von Wied und sein Reformationsversuch in Köln (1878)
 Johannes Schulze und das höhere preußische Unterrichtswesen in seiner Zeit (1890)
 Der Große Kurfürst und die Universitäten (1894)
 Landgraf Philipp von Hessen und die Universität Marburg (1904)

Källor

Noter

Tyska professorer i historia
Personer verksamma vid Jena universitet
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer verksamma vid Marburgs universitet
Personer verksamma vid Strasbourgs universitet
Tyska historiker under 1800-talet
Personer från Braunschweig
Födda 1844
Avlidna 1911
Män
Ugglan
Geografisk databas

En geografisk databas är en databas som används för att lagra geodata, det vill säga spatiala strukturer och deras inbördes samband.

Att man skiljer på vanliga databaser och geografiska databaser beror på sättet att arbeta med data för att göra analyser. Geografiska analyser görs i geografiska informationssystem (GIS), där det finns möjlighet att ta reda på om en punkt ligger inom en yta och dylikt. För att göra detta bygger man upp topologier i de geografiska databaserna.

Se även 
 Geografiskt informationssystem
 Lagen om skydd för landskapsinformation

GIS
Geodata
Georg Waitz

Georg Waitz, född 9 oktober 1813 (som dansk undersåte) i Flensborg, död 24 maj 1886 i Berlin, var en tysk historiker och politiker.

Waitz studerade 1832-36 juridik och historia vid universiteten i Kiel och Berlin och blev därefter medarbetare vid "Monumenta Germaniæ Historica", för vilket han redigerade upplagor av bland annat Widukind av Corvey, Ekkehard I och Saxo. År 1842 blev han professor vid Kiels universitet.

Under 1848 års händelser sändes Waitz av upprorsregeringen i Rendsborg för att verka för slesvig-holsteinarnas sak i Berlin och valdes till ledamot av Frankfurtparlamentet. Detta lämnade han dock i maj 1849, tillsammans med Heinrich Wilhelm August von Gagern, Friedrich Christoph Dahlmann och andra.

År 1849 tillträdde han en professur vid Göttingens universitet, till vilken han kallats redan 1847. Han invaldes 1875 som ledamot av Preussiska vetenskapsakademien, blev ordförande i styrelsen för ovannämnda "Monumenta" och övertog ledningen av avdelningen "Scriptores", för vilken han sedermera utarbetade "Scriptores rerum langobardicarum et italicarum sæc. VI-IX" (1878) och en ny upplaga av "Vita Anscharii".

Waitz var en av 1800-talets främsta tyska historiker och publicerade ett stort antal skrifter. Tillsammans med Henning Ratjen utgav han 1844-51 Nordalbingische Studien (sex band) och tillsammans med först Ludwig Häusser och Christoph Friedrich von Stälin, sedermera Ernst Ludwig Dümmler och Franz Xaver von Wegele Forschungen zur deutschen Geschichte (26 band, 1860-86).

Bibliographische Übersicht über Georg Waitz Werke  utgavs 1886 av Ernst Steindorff.

Bibliografi (i urval) 
Über das Leben und die Lehre des Ulfila (1840)
Das alte Recht der salischen Franken (1846)
Deutsche Verfassungsgeschichte (till mitten av 1100-talet; åtta band, 1844-78; band 1-2 utgivna i tredje upplagan 1879, 1882; band 3-4 i andra upplagan 1883, 1885; band 5 i andra upplagan 1893 och band 6 i andra upplagan 1896)
Schleswig-Holsteins Geschichte (till 1660; två band, 1851-54)
Lübeck unter Jürgen Wullenweber und die europäische Politik (tre band, 1855-56)

Källor

Noter

Tryckta källor 

Medeltidshistoriker
Tyska professorer i historia
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Kiels universitet
Personer verksamma vid Kiels universitet
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Historiker under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Flensburg
Födda 1813
Avlidna 1886
Män
Ugglan
Damernas sprint i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2002

19 februari 2002
Premiär för sprint på OS-programmet. Först kördes ett kvallopp, där de sexton bästa gick vidare till kvartsfinal. Därefter var det semifinal och final.

Medaljörer

Slutresultat

Finaler 

A-final

B-final

Semifinaler 

Semifinal 1

Semifinal 2

Kvartsfinaler 

Kvartsfinal 1

Kvartsfinal 2

Kvartsfinal 3

Kvartsfinal 4

Maj Helen Sorkmo blev hindrad av Elina Pienimäki vilket gav henne en extra plats i semifinalen.

Kval

Referenser

Längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2002
Royal Naval Air Service

The Royal Naval Air Service (RNAS) var Royal Navys flygstridskrafter 1914-1918.

Organisatorisk översikt
Mellan 1912 och 1914 tillhörde marinflyget Royal Flying Corps, som dess Naval Wing. 1914 överfördes det till Royal Navy under namnet Royal Naval Air Service. Denna slogs 1918 samman med Royal Flying Corps till Royal Air Force. Flottan fick under 1920-30-talen lita till RAF för flygunderstöd, något som med tiden visade sig vara otillfredsställande. 1937 bildades därför Fleet Air Arm.

Militära grader i RNAS 1918

Källa:

Referenser

Externa länkar 

Storbritanniens flotta
Brittiska militära enheter under första världskriget
Storbritanniens militärhistoria
Organisationer bildade 1912
Serani

Craig Serani Marsh, född 7 juni 1982 i Kingston, Jamaica, är en musikproducent och sångare inom reggae/dancehall som verkat som medproducent till låtar på Sean Pauls album Trinity och skapat en riddim som heter Smash som Tony Matterhorns hitlåt "Dutty Wine" bygger på. Som sångare har han kontrakt med bolaget JVC Entertainment och har släppt albumet No games 2010. Hans produktionsbolag heter Daseca, som han driver tillsammans med vännerna David Anthony Harrisingh och Craig Andrew Harrisingh. Till DN har han sagt att han gör musik för kvinnor och genom att sjunga på "ren" engelska når dem bättre än om han skulle ha sjungit på sin lokala dialekt. 2012 släppte han albumet It's Serani.

Källor

Födda 1982
Jamaicanska musikproducenter
Jamaicanska reggaesångare
Män
Levande personer
Personer från Kingston
Paul Draper

Paul Draper är filosofiprofessor vid Purdue University. Redaktör för filosofiska tidskriften Philo. Draper är känd för sin indirekta induktiva formulering av ondskans problem.

Källor 

Amerikanska filosofer under 2000-talet
Män
Levande personer
Födda 1957
Alumner från Purdue University
Alumner från Florida International University
Henrich Wegner

Henrich Wegner (eller Weigner), född omkring 1703, död den 1 mars 1743, var en dansk skådespelare.

Wegner blev student 1720 och inträdde 1722 vid den trupp, som invigde den danska skådebanan. Wegner var en av dess bästa konstnärer. I synnerhet utmärkte han sig i den listige betjäntens roller, varför också Holberg skall ha uppkallat sina Henrikar efter honom. Efter skådebanans upphörande 1728 återvände Wegner till sitt hem i Aarhus, där han 1730 blev vice borgmästare och året därpå postmästare. Han befordrades 1733 till arkivarie i krigskollegiet och dog som krigssekreterare.

Externa länkar    
    
 Biografi i Dansk biografisk Lexikon

Källor

Danska skådespelare under 1700-talet
Danska ämbetsmän under 1700-talet
Män
Födda 1703
Avlidna 1743
Julius August Ludwig Wegscheider

Julius August Ludwig Wegscheider, född den 27 september 1771 i Küblingen, Braunschweig, död den 27 januari 1849 i Halle, var en tysk protestantisk teolog.

Wegscheider blev repetent i Göttingen 1805 samt teologie professor 1806 i Rinteln och 1810 i Halle, där han utövade omfattande verksamhet och under en följd av år hade mycket stort tillopp av åhörare på sina föreläsningar över den systematiska teologin. 

Hans förnämsta arbete på detta område är Institutiones theologiæ christianæ dogmatico (1815, 8:e uppl. 1844, på tyska 1831). Arbetet, som inom den rationalistiska riktningen tillvunnit sig ett nära nog normativt anseende, saknar originalitet, men äger sin betydelse genom den klarhet, konsekvens och måttfullhet, varmed det genomför rationalismens principer. 

Mot slutet av sitt liv stod Wegscheider, som i de frambrytande varmare religiösa strömningarna liksom i den spekulativa filosofin endast såg farliga avvikelser från det sunda förnuftets väg, för samtiden som representant för en övervunnen ståndpunkt och drabbades hårt av den kritik mot den så kallade "vulgärrationalismen", för vilken särskilt Karl von Hase gjorde sig till målsman.

Källor

Noter

Tryckta källor 
 

Tyska teologer
Tyska professorer
Alumner från Helmstedts universitet
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1771
Avlidna 1849
Män
Personer från Braunschweig
Lamphun

Lamphun, (thai:  ลำพูน) är en provins (changwat) i norra Thailand. Provinsen hade år 2000 413 299 invånare på en areal av 4 505,9 km². Provinshuvudstaden är Lamphun town.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad 8 distrikt (amphoe). Distrikten är i sin tur indelade i 51 subdistrikt (tambon) och 551 byar (muban). 

Thailands provinser
Kaliumbisulfat

Kaliumbisulfat är ett salt av kalium och svavelsyra med formeln KHSO4. Det förekommer naturligt i mineralerna Mercallit och Misenit.

Egenskaper
Kaliumbisulfat är frätande och bildar en sur lösning i vatten.

Vid upphettning sönderfaller kaliumbisulfat till kaliumpyrosulfat (K2S2O7).

Framställning
Kaliumbisulfat framställs genom att svavelsyra (H2SO4) neutraliseras med underskott av kaliumhydroxid (KOH).

Det kan också framställas genom att lösa upp kaliumklorid (KCl) i svavelsyra.

Användning
Kaliumbisulfat kan precis som natriumbisulfat lösa upp kalk och används därför i olika typer av rengöringsmedel.

Källor
Material Safety Data Sheet Mallinckrodt Baker

Se även
Kaliumsulfat
Natriumbisulfat

Kaliumföreningar
Sulfater
Bygganmälan

Bygganmälan eller anmälan är i svensk bygglagstiftning en anmälan byggherren ska göra för vissa åtgärder som inte kräver bygglov, till exempel installation av braskamin eller VVS. Byggherren gör anmälan till byggnadsnämnden, som ska lämna ett startbesked innan arbetena får påbörjas. 

I den tidigare bygglagstiftningen (före den 2 maj 2011) var bygganmälan dessutom ett andra steg i handläggningen av bygglov. När bygglovet beviljats skulle byggherren lämna in bygganmälan för att tala om att arbetena skulle påbörjas.

Källor 

Samhällsplanering
Registerkarta

En registerkarta är en karta som innehåller uppgifter om fastigheters utbredning och deras beteckningar tillsammans med uppgifter om gällande detaljplaner, fastighetsplaner och servitut.

Oftast sampresenteras registerkartan med en primärkarta. Kartan används främst i lantmäterifrågor såsom förrättningsverksamheten, avstyckningar, fastighetsreglering, sammanläggningar med flera åtgärder som en lantmäterimyndighet utför.

Lantmäteri
Kartografi
Lantmäteriförrättning

En lantmäteriförrättning är en åtgärd i syfte att skapa eller ändra en fastighets utbredning. Även ledningsrätter, servitut, samfälligheter och gemensamhetsanläggningar kan skapas och förändras genom lantmäteriförrättningar, liksom att legalisering av sämjedelningar, äganderättsutredningar och fastighetsbestämning kan ske. Genom lantmäteriförrättning ändras uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del.

För en förrättning finns en mängd bestämmelser i lagar (särskilt fastighetsbildningslagen) och förordningar både om en åtgärd är tillåten, till exempel om en tomt får styckas av, och hur förrättningen går till inklusive hur resultatet av åtgärden ska dokumenteras.

Historia 
Lantmäteriförrättning är en sedan år 1683 av lantmätare utfört tjänsteåliggande på grund av förordnande eller uppdrag. Åren 1883–1895 kunde undantagsvis också en agronom, ingenjör eller annan sakkunnig person skifta enskild jord.

Handläggning 
En lantmäteriförrättning handläggs av en förrättningslantmätare, och eventuellt två gode män (lekmän som utses av kommunen). Förrättningslantmätaren har en särställning som statlig tjänsteman i och med att denne enligt 4 kap. 1§ fastighetsbildningslagen personifierar myndigheten. Förrättningslantmätaren är därmed helt självständig i sitt beslutsfattande, och har närmast en roll som kan jämföras med en domares. Till skillnad från domaren har dock förrättninglantmätaren ett utredningsansvar, vilket innebär att det ligger på denne att ta fram underlaget för det beslut som ska fattas. Förrättningslantmätaren företräder själv inget intresse, varken enskilt eller allmänt, utan har att väga samman de olika intressen som kan finnas i ett visst ärende och kan till exempel komma att besluta om en åtgärd som det allmänna motsätter sig, därför att de enskilda intressena är så starka.

Arkivering och registrering 
Förrättningslantmätarens beslut dokumenteras i en förrättningsakt som lagras i Lantmäteriets digitala arkiv Arken. Äldre förrättningsakter är tillgängliga för allmänheten via en webbtjänst hos Lantmätariet.

Det är viktigt att förändringen av fastighetsindelningen förs in i olika register och databaser på ett korrekt sätt så att dessa ger en så riktig bild av hur fastighetsindelningen ser ut som möjligt. Fastighetsregistret visar bland annat vem som äger vad och hur marken är indelad i fastigheter. Det är dock viktigt att förstå att fastighetsregistret inte ger en av staten garanterad (om än i huvudsak) fullständig och korrekt bild av fastigheternas omfång, tillgång till eller belastning av rättigheter med mera. För att få helt säker information om detta måste historiska förrättningsdokument studeras.

Se även 
 Fastighetsbildning
 Lantmäterimyndighet

Källor

Externa länkar 
 

Lantmäteri
Fastighetsrätt
Förrättning

Förrättning (tjänsteärende, tjänstegöromål, förr även planmässigt verkställande) är ett begrepp för ett avgränsat uppdrag som enligt arbetsinstruktionerna åligger en viss tjänsteman, i synnerhet i offentlig tjänst.

En förrättning kan vara en ceremoniell eller högtidlig akt, till exempel disputation, dop, begravning, likbegängelse, vigsel och val, men även icke ceremoniell verksamhet såsom besiktning eller lantmäteriförrättning. En förrättning kan kräva en förrättningsresa, det vill säga tjänsteresa, och utföras på förrättningsdagar. Inom Svenska kyrkan används numera officiellt begreppet "kyrkliga handlingar". Det markeras också tydligt att det handlar om gudstjänster.

Källor

Termer inom arbetsliv
Karl von Hase

Karl August von Hase, född 25 augusti 1800 i Penig, död 3 januari 1890 i Jena, var en tysk protestantisk teolog.

Biografi 
Hase blev 1823 privatdocent i Tübingen, hölls för delaktighet i bland annat Erlangens burschenschaft 1824–1825 i fängelse på Hohenasperg, började där sin författarverksamhet, närmast som dogmatiker (Lehrbuch der evangelischen Dogmatik, 1826, 6:e upplagan 1870; "Hases dogmatik i sammandrag", 1839) och skrev senare bland annat Der griechische Robinson (det grekiska frihetskrigets historia för ungdom, 1828) och Gnosis oder protestantisch-evangelische Glaubenslehre für die Gebildeten (3 band, 1827–1829; 2:a upplagan 1869ff.), ett av hans mest betydande verk. 

Han framträdde som förkämpe för en djupare positiv kristendom gentemot rationalismen, men opponerade även energiskt mot repristinationsteologins, särskilt August Hahns ortodoxa fördömande av alla rationalister. För att visa den gamla lutherska ortodoxins vetenskapliga storhet och hur de nya ortodoxerna stod fjärran från denna skrev Hase sin berömda Hutterus redivivus, Dogmatik der evangelisch-lutherischen Kirche (1829, 13:e upplagan 1900; svensk översättning 1833ff.). 

År 1830 kallades Hase som professor till Jena. Han började här att föreläsa om "Leben Jesu", vilket ämne sedan upptog en stor del av hans mer än 60-åriga akademiska föreläsningsverksamhet. Redan 1829 hade han som lärobok utgivit Das Leben Jesu (5:e uppl. 1865), den första och i viss mening banbrytande moderna framställningen av detta ämne. 1834 utkom hans mest berömda arbete, Kirchengeschichte (12:e upplagan 1899; "Kyrkohistoria", 1838). 

I sin strid med Röhr 1834–1857 gav Hase den gamla rationalismen dödshugget inom vetenskapens värld. År 1848 fördes han åter in i de politiska striderna och kämpade för det ideal, som förverkligades 1871. Talrika resor till Rom (17 gånger) avbröt det trägna arbetet; härunder fullbordades, 1862, Handbuch der protestantischen Polemik gegen die römisch-katholische Kirche, i sitt slag länge den yppersta, på en gång kritiska och förståelsefulla behandlingen av romerska kyrkans åskådning. 

År 1883 lämnade han professuren, höljd av ärebetygelser; samma år upphöjdes han i adligt stånd. Han började nu bearbeta sina kyrkohistoriska föreläsningar för trycket, Kirchengeschichte auf der Grundlage akademischer Vorlesungen (I, 1885, 3:e upplagan 1901, band II och III, utgivna 1890–1892 av Krüger). von Hases framställning var berömd framför allt genom sin geniala förmåga till översikter, sina skarpa tids- och personkarakteristiker och sin klara, nästan lakoniska knapphet. Hase är den teologiska motsvarigheten till Ranke och Mommsen i 1800-talets tyska historieforskning. von Hases samlade verk utkom i 12 band 1890–1893.

Källor

Noter

Födda 1800
Avlidna 1890
Män
Tyska teologer
Lutherska teologer
Tyska professorer
Personer från Penig
Personer verksamma vid Jena universitet
Vilhelm Ljungfors

Vilhelm Ljungfors, född 15 mars 1875 i Förslöv, Kristianstads län, död 1 juli 1938 i Malmö, var en svensk skolman och personhistoriker. Han var son till slaktaren Per Jönsson och Christina Nilsdotter samt far till medeltidshistorikern Åke Ljungfors.

Efter mogenhetsexamen i Helsingborg 1896 blev han filosofie kandidat 1899 och var därefter verksam som läroverksadjunkt i historia, modersmålet och geografi i Helsingborg, Lund och Ängelholm, och sist vid Malmö realskola från 1917 till sin död.

Ljungfors gjorde sig vid sidan om sin yrkesbana känd som en framstående personhistoriker och genealog. Han lämnade tidigt bidrag till olika utgivningsprojekt, bland annat till Gustaf Elgenstiernas ättartavlor över den svenska adeln, till lärarmatriklar, till Sveriges apotekarhistoria och till Gunnar Carlquists herdaminne för Lunds stift med mera.

Han utgav matriklar bland annat över Helsingborgs-Landskrona nation i Lund (1903) och Malmö tekniska läroverks styrelse, lärare och elever 1853–1927 (i Malmö teknologförbund. Minnesalbum, 1928). Mest känd är han för sitt genealogiska arbete Svenska släkter, där han själv författade en lång rad släktmonografier, exempelvis över släkterna Billing, Kallenberg, Lindstedt, Littorin och Wulff.

Efter stadsfogden Carl Sjöströms död avslutade han och utgav dennes stora biografiska matrikel över studenterna i Smålands nation i Lund 1668–1921 (1921).

Bibliografi
Bibliografi. Översikt över Vilhelm Ljungfors' viktigare skrifter i Personhistorisk tidskrift 1938 s. 162-163

 

Svenska genealoger
Personhistoriker
Svenska lärare under 1900-talet
Personer från Förslövs socken
Födda 1875
Avlidna 1938
Män
Norra Rörums kyrka

Norra Rörums kyrka är en kyrkobyggnad i Norra Rörum. Den är församlingskyrka i Höörs församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan är till sitt ursprung en romansk medeltidskyrka, byggd senast omkring år 1200. Ett gravkor byggdes till åt norr 1771. En "nykyrka" tillkom åt söder år 1782. Omkring 1830 revs innertakets tegelvalv och ersattes med tunnvalv. Altaret flyttades från koret i öster till mitten av norra väggen. En ny sakristia uppfördes vid kyrkans norra sida. Kyrkan blev då orienterad i nord-sydlig riktning. På 1950-talet fick kyrkorummet sitt nuvarande utseende. 

Sydost om kyrkan står en klockstapel som sannolikt är från början av 1700-talet. I stapeln hänger två klockor. Storklockan är från 1707 och blev gjuten av Lars Wetterholtz (1667-1724) , Malmö. Lillklockan är från 1728 och blev gjuten av Andreas Wetterholtz (1702-1771), Malmö.

Inventarier
 Sandstensdopfunten anses vara i ålder med kyrkan och är dess äldsta inventarium. Tillhörande dopfat av mässing är från 1500-talet.
 Altaret har en baldakin från den tidigare "altarpredikstolen".
 På väggen ovanför altaret hänger ett triumfkrucifix från 1500-talet.
 Predikstolen är från 1606.

Orgel
1875 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med 9 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1960 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark.

Källor

Externa länkar

 Svenska kyrkan i Höörs pastorat
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare
 Norra Rörum

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Höörs kommun
Matti Aura (inrikesminister)

Matti Aura (ursprungligen Matts Nygård), född 6 december 1885 i Vörå och död 19 november 1975 i Helsingfors, var en finländsk ämbetsman.

Aura tog en fil.mag. 1910 och en jur.kand. 1912, han studerade bland annat i Heidelberg och Münster. Aura blev 1914 vicehäradshövding. Efter att ha tjänstgjort i olika ämbetsverk blev Aura, trots att han inte var partipolitiker, inrikesminister 1925 i Antti Tulenheimos samlingsregering och innehade från december 1927 till december 1928 samma post i Juho Sunilas agrariska minoritetsregering.

1931 blev han förvaltningsråd i högsta förvaltningsdomstolen.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930

Noter

Finlands inrikesministrar
Födda 1885
Avlidna 1975
Män
Personer från Vörå
Ludwig Aurbacher

Ludwig Aurbacher, född 26 augusti 1784 och död 25 maj 1847 var en tysk författare.

Aurbacher är känd som författare av den ypperligt berättade Volksbüchlein (1826). Aurbachers samlade större berättelser utgavs av J. Sarreiter (1881).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1929

Tyska författare
Födda 1784
Avlidna 1847
Män