kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lars Braw

Lars Rune Braw, född 19 augusti 1920 i Ekeberga församling, Kronobergs län, död 25 februari 2019 i Husie distrikt i Malmö, var en svensk tidningsman.

Braw blev medarbetare i Växjöbladet 1939, i Kronobergaren 1940, i Nya Norrland 1941, Stockholms-Tidningen 1942, reportagechef på Skånska Dagbladet 1950, reklamchef 1953, redaktionssekreterare 1958 och blev chefredaktör där 1961. Han blev redaktionschef på Kvällsposten 1964 och var dess ansvarige utgivare 1966–1978. 

Braw utförde, i samarbete med bland andra Lasse Holmqvist, Bertil Rubin och Jan Troell, film- och reportagearbete för Rädda Barnen i Afrika och Asien 1959 och 1962–1965. Han startade 1988  Läkarbanken inom Rotary, för vilket han av medicinska fakulteten vid Lunds universitet kreerades till medicine hedersdoktor.

Han var gift med redaktören "Kaj" Braw, far till Monica och Christian Braw och farfar till Elisabeth Braw och Daniel Braw.

Lars Braw är begravd på Sankt Pauli norra kyrkogård (kvarter 1, rad 11, grav 2) i Malmö.

Bibliografi 
Smugglarnas vita fara: ungdom - äventyr - segelflyg (ungdomsbok, 1946)
Vart tar pengarna vägen?: svensk u-hjälp i praktiken (tillsammans med Arne Rubin, 1979)
Operation Nordkalott: det kan vara oss det gäller! (tillsammans med Hans-Henrik Rönnow, 1979)
Vart skall vi resa? (tillsammans med Kaj Braw, 1983)

Källor 

Östran: Konsert ska ge pengar till läkarhjälp, 2003-03-08
Noter

Litteratur 
Tidningsmakaren som blev hedersdoktor: en bok om Lars Braw (Läkarbanken 20 år, redaktörer: Monica Braw och Anna Braw, 2008)

Externa länkar 
 

Svenska chefredaktörer
Svenska journalister under 1900-talet
Hedersdoktorer vid Lunds universitet
Personer i Malmös historia
Personer från Ekeberga socken
Födda 1920
Avlidna 2019
Män
Gravsatta på Sankt Pauli norra kyrkogård
Gösta Håkansson

Gösta Helmer Håkansson, född 20 september 1921 i Jämshögs socken i Blekinge län, död 4 december 2012 i Malmö, var en svensk tidningsman och centerpartistisk kommunalpolitiker.

Efter socionomexamen 1948 blev Håkansson medarbetare i Vimmerby Tidning 1941, redaktör på Blekinge-Posten 1945, redaktionssekreterare på Södra Skåne 1949, politisk redaktör på Skånska Dagbladet 1958, chefredaktör och ansvarig utgivare där 1964–73. Han var därefter i Malmö kommunalråd för fritids- och miljöroteln 1974–76 och oppositionsråd 1977–82. Han var ledamot av Malmö kommunstyrelse 1971–82, kommunfullmäktige 1974–85 och av länsstyrelsen i Malmöhus län 1976–79.

Källor

Malmö stads historia, åttonde delen (register), Arlöv 1994, , sid. 53f
Sveriges dödbok 1901–2013

Svenska centerpartister
Kommunalråd i Malmö
Svenska chefredaktörer
Personer från Jämshögs socken
Födda 1921
Avlidna 2012
Män
Full sysselsättning

Full sysselsättning innebär att de personer som i ett samhälle vill arbeta får tillgång till en anställning med bra arbetsvillkor, utan att behöva vara ofrivilligt arbetslösa.

Det finns flera definitioner av full sysselsättning, men vanligtvis gäller att arbetslösheten inte får överskrida ett visst antal procent. Tre procent arbetslöshet innebar enligt den engelske nationalekonomen William Beveridge i boken Full Employment in a Free Society från 1944, att den enda arbetslöshet som förekommer är så kallad omsättningsarbetslöshet, sådan som uppstår när anställda flyttar mellan olika jobb. Detta innebär att den cykliska arbetslösheten hålls nere med hjälp av ekonomisk reglering. I Sverige kompletterades detta även med beredskapsarbeten.

Full sysselsättning har varit ett politiskt mål för vissa politiska partier, organisationer och experter, bland annat keynesianska ekonomer och delar av arbetarrörelsen. Sverige hade full sysselsättning som ett delmål i uppbyggnaden av välfärdssamhället på 1900-talet genom Rehn–Meidner-modellen, utformad av LO-ekonomerna Gösta Rehn och Rudolf Meidner. Syftena med full sysselsättning är att undvika lönedumpning, eliminera kostnader för inkomstförsäkring och upprätthålla efterfrågan på marknaden genom att fler människor får råd att konsumera.

Kritik mot målet om full sysselsättning handlar bland annat om att det skulle minska arbetsgivarens makt över de anställda och därigenom driva upp arbetsgivarens lönekostnader och därmed inflation, enligt teorier som Phillipskurvan och NAIRU.

Enligt LO:s definition är full sysselsättning en av "de fem fackliga värnen", som skyddar kollektivavtalet på svensk arbetsmarknad. De övriga fyra värnen är: Aktiv arbetsmarknadspolitik, hög arbetslöshetskassa, ett starkt anställningsskydd samt rikstäckande kollektivavtal.

Se även 
 Friår
 Rätten till arbete

Källor

Noter 

Makroekonomi
Arbetsmarknad
Simning vid olympiska sommarspelen 1964

Simningen vid olympiska sommarspelen 1964 i Tokyo bestod av arton grenar, tio för män och åtta för kvinnor, och hölls mellan den 11 och 18 oktober 1964 i Yoyogi National Gymnasium. Antalet deltagare var 405 tävlande från 42 länder. För första gången fanns 4 x 100 meter fristil för herrar och 400 meter individuell medley för både herrar och damer med på programmet.

Medaljfördelning

Medaljörer

Damer

Herrar

Källor
Tage Oscarsson

Tage Oscarsson, född 12 augusti 1931 i Torsås församling, Kalmar län, död 2 november 2016, var en svensk tidningsman.

Oscarsson studerade vid Ölands folkhögskola 1950–1951, vid Jordbrukets föreningsskola 1961–1962 och var ombudsman i Norra Kalmar läns distrikt av Svenska Landsbygdens Ungdomsförbund 1952–56. Han var journalist på Vimmerby Tidning 1956–1957, ombudsman i Norra Kalmar läns distrikt av Centerpartiet 1957–1963, journalist på Kalmar läns tidning 1963–1967 och på Norra Skåne 1967–1970. 

Oscarsson började på Skånska Dagbladet 1970, där han blev politisk redaktör 1971, andreredaktör 1972, var chefredaktör 1974–1985 samt politisk chefredaktör och chef för samhällsredaktionen från 1986. Han var ledamot av byggnadsnämnden i Malmö 1971–1976 och 1986–1988 (vice ordförande 1974–1976) och var även ordförande i Centerns pressförening, ledamot av Centerns partistyrelse och styrelseledamot i södra kretsen av Tidningsutgivarna.

Källor

Noter

Svenska centerpartister
Svenska chefredaktörer
Kommunalpolitiker i Malmö
Personer från Torsås socken
Födda 1931
Avlidna 2016
Män
Minna Specht

Minna Specht, född den 22 december 1879 i Reinbek, död den 3 februari 1961 i Bremen, var en tysk pedagog, socialist och aktiv i den tyska motståndsrörelsen. Hon var en av grundarna till Internationaler Sozialistischer Kampfbund.

Under nazistperioden
1933 flydde hon från Tyskland tillsammans med Walkenmühle-eleverna, vilka mestadels hade judiska eller socialistiska föräldrar. Efter kriget återvände hon och drev "Odenwaldschule" 1946 till 1951.

Bibliografi (ett urval)
 Jakob Friedrich Fries. Der Begründer unserer politischen Weltansicht, Verlag Öffentliches Leben, Stuttgart (1927) 
 Vom Sinn der Jugendweihe, Verlag Öffentliches Leben, Göttingen (1930) 
 Education in post-war Germany, International Publishing Company, London (1944)
 Re-making Germany, by Mary Saran, Willi Eichler, Wilhelm Heidorn, Minna Specht. Preface by James Griffiths. Published on behalf of the Socialist Vanguard Group, International Publishing Company, London (1945)
 Kindernöte, edited with Martha Friedländer. Verlag Öffentliches Leben, Frankfurt am Main (1950) 
 Leonard Nelson. Zum Gedächtnis, Verlag Öffentliches Leben, Frankfurt am Main (1953)

Vidare läsning
 Inge Hansen-Schaberg, Minna Specht - Eine Sozialistin in der Landerziehungsheimbewegung (1918 bis 1951), Untersuchung zur pädagogischen Biographie einer Reformpädagogin. Studien zur Bildungsreform, 22. Frankfurt (1992)

Referenser

Externa länkar
 Socialdemokratiskt arkiv

Kvinnor
Födda 1879
Avlidna 1961
Motståndsrörelsen i Tyskland under andra världskriget
Specht
Hallberg's Yellow Blues

Hallberg's Yellow Blues eller Nya Värmlandsvalsen är ett musikalbum från 1988 där Bengt Hallberg improviserar över melodier med anknytning till Värmland.

Låtlista
Nya Värmlandsvalsen (Carl Jularbo) – 3'22
Tre trallande jäntor (Felix Körling/Gustaf Fröding) – 2'56
I villande skogen (trad) – 3'18
Den sista jäntan (Povel Ramel) – 4'29
På skogsstig (Adolf Söderqvist) – 3'28
O Gud, all sannings källa (trad) – 3'19
Torparvisa (Gunde Johansson) – 2'32
Höstens toner (Adolf Söderqvist) – 3'22
Jössehäradspolska (trad) – 3'49
Det var dans bort i vägen (Helfrid Lambert/Gustaf Fröding) – 3'55
Ack Värmeland, du sköna (trad) – 4'20
På sätern (Adolf Söderqvist) – 2'40
Nu far jag bort (trad) – 3'01
Te dans mä Karlstadtösera (Erik Uppström/Rune Lindström) – 2'48
Farväl min lycka (trad) – 2'37
Yellow Blues (Bengt Hallberg) – 4'44
Fröken Fräken (Thore Skogman) – 2'57
Fryksdalsdans nr 2 (Ernst Willners/Tord Wetterberg) – 1'58

Medverkande
Bengt Hallberg – piano

Källor

Fotnoter

Musikalbum 1988
Album av Bengt Hallberg
Jan A. Johansson

Jan Arne Johansson, född 20 februari 1951 i Gamleby församling, Kalmar län, död 28 november 2016 i Aggarp, var en svensk tidningsman .

Johansson blev filosofie kandidat 1973, var medarbetare i Motala Tidning 1975–76, i Länstidningen Östergötland 1976–78, i Skånska Dagbladet sedan 1978, chefredaktör och ansvarig utgivare där 1986–2012. Han har skrivit Birger Sjöberg-studien Den inre rörelsen publicerad i Birger Sjöberg-sällskapets årsbok 1975.

Referenser

Noter

Övriga källor

Externa länkar

Svenska chefredaktörer
Födda 1951
Män
Avlidna 2016
Personer från Gamleby socken
Madvillain

Madvillain var en hiphopduo bestående av MF DOOM och Madlib. Deras debutalbum Madvillainy blev hyllat av musikkritiker för dess unika stil — korta låtar, obskyr text och få refränger.

Diskografi

Studioalbum

Remixalbum

Singlar
 2003 – "Money Folder / America's Most Blunted"
 2003 – "Curls / All Caps"

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 

Musikgrupper bildade 2002
Amerikanska hiphopgrupper
Razgrad (region)

Razgrad är en region (oblast) med 113 714 invånare (2017), belägen i norra Bulgarien. Den administrativa huvudorten är Razgrad.

Administrativ indelning 
Oblastet är indelat i 7 kommuner: Isperich, Kubrat, Loznitsa, Razgrad, Simitli, Tsar Kalojan och Zavet.

Referenser

Externa länkar 

Bulgariens oblast
Norge i olympiska sommarspelen 1900

Norge deltog med sju deltagare vid de olympiska sommarspelen 1900 i Paris, vilket var första gången som norska deltagare deltog i de olympiska spelen. Totalt vann de fem medaljer och slutade på sextonde plats i medaljligan.

Medaljer

Silver 
 Ole Østmo - Skytte, 300 m frigevär stående
 Ole Østmo, Hellmer Hermandsen, Tom Seeberg, Ole Sæther och Olaf Frydenlund - Skytte, 300 m frigevär lag

Brons 
 Carl-Albert Andersen - Friidrott, stavhopp
 Ole Østmo - Skytte, 300 m frigevär liggande
 Ole Østmo - Skytte, 300 m frigevär tre positioner

Källor 
 

1900 i Norge
Nationer i olympiska sommarspelen 1900
1900
Martin Wagner

Martin Wagner 

Martin von Wagner, tysk målare
Martin Wagner (arkitekt) (1885–1957), tysk arkitekt
Martin Wagner (fotbollsspelare) (född 1968), tysk fotbollsspelare
Martin von Wagner

Johann Martin (von) Wagner, född den 24 juni 1777 i Würzburg, död den 8 augusti 1858 i Rom, var en tysk målare och skulptör.

von Wagner studerade i Wien för Füger, målade klassiska ämnen (Hjältarna vid Troja och Gudarnas rådslag 1805 i slottet Schleissheim), var även skulptör och utförde inom donna konstart reliefen Folkvandringen för Walhalla vid Regensburg (1827–37) och Bavaria victrix med lejonspann på Siegestor i München. 

Under resor i Grekland inköpte von Wagner för Ludvig I Eginagrupperna, Barberinske faunen, en stor samling av vaser med mera. Hans beskrivning av Egineterna skaffade honom rykte som sin tids lärdaste konstnär. Han adlades 1825. Hans liv och verk behandlades i en monografi av Urlichs (1866).

Källor 

 

Tyska historiemålare
Tyska skulptörer
Skulptörer under 1800-talet
Tyska målare under 1800-talet
Personer från Würzburg
Födda 1777
Avlidna 1858
Män
Ugglan
Istedlejonet

Istedlejonet (danska: Istedløven, tyska: Der Flensburger Löwe) är en skulptur föreställande ett sittande lejon, som står på Flensburgs gamla kyrkogård i nuvarande Schleswig-Holstein, Tyskland.

Lejonet skulpterades av den danska bildhuggaren Herman Wilhelm Bissen 1859-1860 till minne av slaget vid Isted 1850. Statyn restes 1862 på kyrkogården i Flensburg, som då tillhörde Danmark, men efter den danska förlusten i dansk-tyska kriget 1864 fördes den som krigsbyte till Berlin, där den ställdes upp vid den preussiska kadettakademin i Berlin-Lichterfelde. Efter ett initiativ av Henrik V. Ringsted, korrespondent för Politiken, återgavs statyn 1945 till Danmark av den amerikanska militären, som transporterade den till Köpenhamn, där den gavs till Kristian X. Statyn ställdes då utanför Tøjhusmuseets gård. Den 10 september 2011 kunde Istedlejonet återvända till sin ursprungliga plats på Flensburgs gamla kyrkogård.

Källor

Externa länkar 

Skulpturer i Schleswig-Holstein
Djurskulpturer
Minnesmärken i Tyskland
Flensburg
Skulpturer 1862
Skulpturer av danska skulptörer
Lejon i kulturen
Fernströmpriset

Fernströmspriset är ett samlingsnamn för svenska utmärkelser som Fernströmstiftelsen delar ut till medicinska forskare i Norden. Priset består dels av det stora priset (nordiska priset) som delas ut till en ledande nordisk forskare och dels av sex mindre priser till unga lovande forskare vid Sveriges medicinska fakulteter (svenska priset).

Priset delas ut av Fernströmstiftelsen som bildades 1978 av Eric K Fernström för att stimulera medicinsk forskning. Stiftelsen, som leds av Eric K Fernströms dotter Elisabeth Fernström, överlämnar priserna i samband med Forskningens dag på Lunds universitet i början av november varje år. Det stora priset är det viktigaste nordiska priset i medicin efter Nobelpriset.

Nordiska Priset  
 1979 Anders Lundberg, Göteborg
 1979 Mogens Schou, Århus 
 1980 Örjan Ouchterlony, Göteborg 
 1980 Carl-Bertil Laurell, Malmö  
 1981 Kari Cantell, Helsingfors 
 1982 Egil Gjone, Oslo 
 1983 Georg Klein och Eva Klein, Stockholm 
 1984 Peter Reichard, Stockholm 
 1985 Jens Skou, Århus 
 1986 Christian Crone, Köpenhamn 
 1987 Torsten Almén, Malmö 
 1988 Peter Perlmann, Stockholm 
 1989 Torvard Laurent, Uppsala 
 1990 Sten Grillner, Stockholm 
 1991 Inge Edler, Lund 
 1992 Jerker Porath, Uppsala 
 1993 Carl-Henric Heldin och Bengt Westmark, Uppsala 
 1994 Anders Bill, Uppsala 
 1995 Per Andersen, Oslo 
 1996 Johan Stenflo, Malmö
 1997 Arne Holmgren, Stockholm
 1998 Staffan Normark, Stockholm
 1999 Keld Danø, Köpenhamn
 2000 Hans G. Boman, Stockholm
 2001 Bo Hellman och Claes Hellerström, Uppsala
 2002 Birger Blombäck och Margareta Blombäck, Stockholm
 2003 Lennart Philipson, Stockholm
 2004 Jan Holmgren, Göteborg
 2005 Kari Alitalo, Helsingfors
 2006 Leena Peltonen, Helsingfors 
 2007 Felix Mitelman, Lund 
 2008 Edvard Moser och May-Britt Moser, Trondheim 
 2009 Jan-Åke Gustafsson
 2010 Antti Vaheri 
 2011 Anders Björklund
 2012 Peter Arner
 2013 Leif Groop
 2014 Per Brandtzæg, Oslo
 2015 Jens Juul Holst, Köpenhamn
 2016 Jiri Bartek och Jiri Lukas
 2017 Jonas Frisén
 2018 Maiken Nedergaard
 2019 Søren Brunak

 2021 Christer Betsholtz

Källor

Noter

Externa länkar 
 Eric K. Fernströms Stiftelse Fernströmspriserna

Vetenskapspriser i Sverige
Küchler

Küchler är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Albert Küchler
 Georg von Küchler
 Johann Martin Küchler

Tyska efternamn
Antoine Fouquier-Tinville

Antoine Quentin Fouquier-Tinville, född 10 juni 1746, död 7 maj 1795, var en fransk jurist.

Fouqier-Tinville var advokat från 1774, och blev 1789 sedan han slutit sig till franska revolutionen, 1793 allmän åklagare inför revolutionstribunalet. Han var där ett lydigt redskap för välfärdsutskottet, och vann på sin post en herostratisk berömmelse och avrättades efter skräckväldet.

Källor

Externa länkar 
 

Franska advokater
Personer under franska revolutionen
Franska politiker under 1700-talet
Personer från Aisne
Födda 1746
Avlidna 1795
Män
Svensk uppslagsbok
Eric K. Fernström

Eric K. Fernström, född 4 juli 1901 i Asarums församling, Blekinge län, död 6 juni 1985 i Schweiz, var en svensk skeppsredare, företagsledare och hedersdoktor i medicin.

Eric Fernström var ett av fem barn till Alfred Kofoed Fernström och Emma Fernström. Han grundade Fernström-rederierna och var verkställande direktör i familjeföretaget A.K. Fernströms Granitindustrier, som hade  grundats av fadern Alfred Kofoed Fernström i Karlshamn. Granit från företaget finns bland annat i Empire State Building i New York och i det amerikanska krigsmomument US Marine Corps Memorial i Washington D.C.

År 1978 bildades Eric K. Fernströms stiftelse för främjande av vetenskaplig medicinsk forskning. Priset, som kallas Fernströmpriset efter upphovsmannen, är ett penningpris som han framförallt önskade dela ut till yngre forskare.

Riddare av Kungl. Vasaorden (RVO) 1960, kommendör av samma orden (KVO) 1965.

Eric K. Fernström flyttade till Schweiz efter sin pensionering.

Källor

Noter

Svenska redare
Kommendörer av Vasaorden
Svenskar i Schweiz
Personer från Karlshamn
Födda 1901
Avlidna 1985
Män
Julius Smend

Julius Smend, född den 10 maj 1857, död den 7 juni 1930, var en tysk teolog, far till musikologen Friedrich Smend, bror till teologen Rudolf Smend, farbror till juristen Rudolf Smend.

Smend verkade som präst på olika ställen samt blev 1891 professor vid prästseminariet i Friedberg i Hessen och 1893 professor i praktisk teologi vid universitetet i Strassburg. Åren 1914-26 var han professor i Münster, där han efterträddes av Wilhelm Stählin.
 
Smend utgav Die evangelischen deutschen Messen bis zu Luthers deutscher Messe (1896), Der evangelische Gottesdienst (1904) och Kirchenbuch für evangelische Gemeinden (I–II, 1908). Sedan 1896 utgav han tillsammans med Spitta tidskriften "Monatsschrift für Gottesdienst und kirchliche Kunst".

Källor 

 

Födda 1857
Avlidna 1930

Tyska protestantiska präster
Praktiska teologer
Tyska professorer i teologi
Personer verksamma vid Strasbourgs universitet
Personer verksamma vid universitetet i Münster
Tyska fackboksförfattare
Tyskspråkiga fackboksförfattare
Personer i Tyskland under 1900-talet
Män
Personer från Nordrhein-Westfalen
Fernand Foureau

Fernand Foureau, född 17 oktober 1850, död 17 januari 1914, var en fransk upptäcktsresande.

Foureau företog 1876-96 nio forskningsresor i Algeriet och norra Sahara (Mes missions sahariennes de 1876 à 1896) samt ledde 1898-1900 en stor expedition från Biskra till Agadez, därifrån genom Tchadområdet och uppför floden Chari till Kongofloden (Mission saharienne Foureau-Lamy. D'Alger au Congo par le Tchad 1902 och Documents scientifiques de la mission saharienne 2 band 1904-05). Foreau blev 1906 guvernör på Komorerna och 1908 på Martinique.

Källor 
  

Franska upptäcktsresande
Födda 1850
Avlidna 1914
Män
Personer från Haute-Vienne
Fäktning vid olympiska sommarspelen 1904

Vid olympiska sommarspelen 1904 i Saint Louis avgjordes fem grenar i fäktning och tävlingarna hölls mellan 7 och 8 september 1904 på Francis Gymnasium. Antalet deltagare var elva tävlande från tre länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog elva fäktare från tre länder vid de olympiska spelen 1904 i Saint Louis. För två av dessa deltagare är nationstillhörigheten inte helt klar. Albertson Van Zo Post och Charles Tatham var amerikaner, men listas i IOK:s medaljdatabas som kubaner för de individuella grenarna, men som amerikaner i lagtävlingen i florett. I listan nedan listas de som amerikaner.

* Albertson Van Zo Post och Charles Tatham räknas till USA.

Källor

Externa länkar

Fäktning vid olympiska sommarspelen
Sporter vid olympiska sommarspelen 1904
Auguste Fourès

Auguste Fourès, född 8 april 1848, död 4 september 1891, var en provensalsk journalist och poet.

Fourès var den främste representanten för Languedocskolan och en ivrig av de separatistiska tendenserna inom Félibreförbundet. Fourès lyrik utmärks av stark känsla och viss originalitet.

Källor 
  

Franska journalister
Franska poeter
Födda 1848
Avlidna 1891
Män
Personer från Aude
Gerd Ribbing

Gerd Ribbing, född Rehn den 29 oktober 1889 i Spånga, död den 29 november 1979 i Stockholm, var en svensk journalist och författare.

Biografi 
Ribbing var medarbetare i Dagens Nyheter 1932–1966, där hon hade en stående spalt, "Helenas syn på saken". Hennes handbok "Sätt och vett" (1949) var sin tids främsta etikettbok och kom ut i flera upplagor. Hon var styvfarmor till "folkvettsexperten" Magdalena Ribbing. Gerd Ribbing skrev under signaturerna Joy, Helena och G Rbg. Hon var gift med advokat Olof Waern (vilken hon fick sonen Jonas Wærn med) och därefter med överste Olof Ribbing ur släkten Ribbing.

Bibliografi
 1938 – Snabba svar, Helenas syn på saken
 1946 – Mellan fyra ögon
 1949 – Sätt och vett, 183 sidor Bonniers, även 1951, 1956, 1958 och 1964 omarbetade upplagor, 1968
 1950 – Uppförandetips i Äktenskapet
 1950 – Sicksack i Spanien
 1952 – Spansk atlantkust
 1958 – Gustav III:s hustru, Sofia Magdalena
 1959 – Ensam drottning - Sofia Magdalena  (tiden 1783-1813)

Källor
Vem är det. 1977.

Noter

Vidare läsning
 

Födda 1889
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Kvinnor
Avlidna 1979
Gerd
Personer från Spånga socken
Gravsatta på Spånga kyrkogård
Fäktning vid olympiska sommarspelen 1908

Vid olympiska sommarspelen 1908 i London avgjordes fyra grenar i fäktning och tävlingarna hölls mellan 23 april och 1 maj 1908 på Franco-British Exhibition. Antalet deltagare var 131 tävlande från 14 länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog 131 fäktare från 14 länder vid de olympiska spelen 1908 i London.

Källor

Externa länkar

Fäktning vid olympiska sommarspelen
Sporter vid olympiska sommarspelen 1908
Allan Beer

Allan Erik Waldemarsson Beer, född 27 februari 1918 i S:t Matteus församling, Stockholm, död 28 januari 1980 i Västerleds församling, Bromma, var en svensk tidningsman. Han var kusin med Gunhild "Puck" Beer, kusinbarn till Dick Beer och brorsonsson till John och Adolf Beer. Hans bror Henrik Beer, 1915-1987, var 1947-60 generalsekreterare för Svenska Röda Korset och 1960-81 generalsekreterare för internationella Röda Korset och Röda Halvmånen.

Efter studentexamen 1936 anställdes Beer vid Stockholms-Tidningen 1938–47, var förste redaktionssekreterare och sportchef på Aftonbladet 1948–58, chefredaktör, ansvarig utgivare och verkställande direktör för Skånska Dagbladet 1958–60, även chefredaktör och ansvarig utgivare för Kalmar läns tidning 1959–60, förlagschef vid AB Esselte-press 1961–63, promotionschef vid Åhlén & Åkerlunds förlag 1963–65, redaktionschef, ansvarig utgivare och verkställande direktör för Idrottsbladet 1965–67, redaktionschef för Allers 1968, chefredaktör och ansvarig utgivare där 1968–75, chef för Allers Stockholmsredaktion från 1975. Han utgav Samtal med stjärnor: 20 skådespelarintervjuer (1953).

Källor

Noter 

Svenska chefredaktörer
Födda 1918
Avlidna 1980
Män
Journalister från Stockholm
Stig Mohlin

Stig Arvid Gustaf Mohlin, född 19 februari 1904 i Malmö garnisonsförsamling, död 21 mars 1983 i Slottsstadens församling, Malmö, var en svensk tidningsman.

Efter studentexamen 1923 blev Mohlin filosofie kandidat vid Lunds universitet 1927. Han anställdes vid Skånska Dagbladet 1928, blev utrikesredaktör 1932, var andre redaktör där från 1937, ansvarig utgivare 1948–49 och chefredaktör 1954–58.

Källor

Svenska chefredaktörer
Personer i Malmös historia
Födda 1904
Avlidna 1983
Män
Journalister från Malmö
Fäktning vid olympiska sommarspelen 1912

Vid olympiska sommarspelen 1912 i Stockholm avgjordes fem grenar i fäktning och tävlingarna hölls mellan 6 och 18 juni 1912 på Östermalms IP. Antalet deltagare var 184 tävlande från 16 länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog 184 fäktare från 16 länder vid de olympiska spelen 1912 i Stockholm.

Källor

Externa länkar

Fäktning vid olympiska sommarspelen
Sporter vid olympiska sommarspelen 1912