kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Polarvagnen

Polarvagnen eller Polar är en svensk husvagnstyp. Husvagnarna tillverkas i Dorotea i Västerbottens län, och företaget sysselsätter närmare 100 personer. 

Företaget heter numera SoliferPolar AB efter sammanslagningen med Solifer. I anslutning till fabriken i Dorotea finns ett husvagnsmuseum. Solifer som ursprungligen var finskt, flyttade tillverkningen till Dorotea 2004. Sedan 2014 sker all tillverkning i Tyskland medan endast Polar är kvar.

Historia
Företaget Polarvagnen AB grundades våren 1964 av Håkan Wallin och Bertil Holmqvist när de började sin tillverkning av husvagnar i en gammal ladugård i Junselevallen. En oktoberkväll 1966 ödelades fabrikslokalerna i en häftig brand, och efter diverse turer hamnade så småningom tillverkningen i Dorotea 1968. 
Företagets logotyp, isbjörnen, ritades av Ragnar Granqvist.

Vid formel 1-tävlingarna Monacos Grand Prix 1975 och Sveriges Grand Prix 1975 namnsponsrade företaget den Hesketh-Ford som kördes av Torsten Palm, den fick då heta Polar Caravans.

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Svenska husvagnstillverkare
Dorotea kommun
Företag bildade 1964
Husvagnar
Sweet Children (EP)

Sweet Children är Green Days tredje EP från 1990.

Låtlista 
Alla texter är skrivna av Billie Joe Armstrong och all musik av Green Day, om inget annat nämns.
Sweet Children (1:41)
Best Thing in Town (2:03)
Strangeland (2:08)
My Generation (Pete Townshend) (2:19)

Album av Green Day
Amerikanska EP-skivor
EP-skivor 1990
ASJA L 2

ASJA L 2 eller Ö 9 var ett svenskt skolflygplan för allmän flygträning, som konstruerades och tillverkades av Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning.

Flygförvaltningen kontaktade i början av 1930-talet ASJA om möjligheten att konstruera ett nytt övningsflygplan för flygvapnet. På ASJA satte konstruktörerna Sven Blomberg, Bo Lundberg och Elis Nordquist igång arbetet med ASJA L 2, som senare blev Ö 9.

Flygplanet, som var dubbeldäckat, lånade konstruktionslösningar från många tidigare typer, bland annat från Fokker C.V och Heinkel HD 24
Flygplanskroppen tillverkades i en svetsad fackverkskonstruktion av stålrör, som kläddes med duk. Landstället var fast och kunde förutom hjul även förses med flottörer. Det första flygplanet blev klart för leverans hösten 1932, utrustat med hjulställ. Flygplanet placerades först vid F 5 Ljungbyhed, men överfördes senare till F 1 Hässlö, där det totalhavererade i september 1937.  

Det andra flygplanet levererades i november 1932, monterat på flottörer, till F 2 Hägernäs, där det användes för omskolning av piloter till sjöflygplan. Flygplanet överfördes senare till F 3 Malmslätt, där det användes av CVM. Det kasserades i april 1940 på grund av förslitning.

Flygplanets prestanda, både som land- och sjöflygplan, var för dåliga för att motivera fortsatt produktion.

Se även 
ASJA L1 Viking
Skolflygplan
Svensktillverkade flygplan
Kyōhō

Kyōhō , 22 juni 1716–28 april 1736, är en period i den japanska tideräkningen. Perioden inleddes för att hedra den avlidne shogunen Tokugawa Ietsugu. Perioden överlappar kejsare Nakamikados och kejsare Sakuramachis regeringstider.

Periodens namn kommer från ett citat ur Zhoushu, ett av "de 24 historieverken" i kinesisk litteratur.

Under perioden genomför shogunatet de så kallade Kyōhōreformerna , en serie ekonomiska reformer med det huvudsakliga syftet att få ordning på statens finanser. Samtidigt infördes en rad nya lagar, som bland annat skärpte importförbudet mot utländsk litteratur.

Perioden har också gett namn åt Kyōhōsvälten sommaren år Kyōhō 1732 då 12 000 beräknas ha dött. Bristen på ris under Kyōhōsvälten sägs ha varit orsaken till att sötpotatisodlingen tog fart i Japan vid den här tiden.

Källor 

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1710-talet
Japan under 1720-talet
Japan under 1730-talet
WP:Projekt Japan
Shōtoku

Shōtoku , 25 april 1711–22 juni 1716 är en period i den japanska tideräkningen som inleddes när Nakamikado kröntes till kejsare.  Shogunen  Tokugawa Ienobu dör under den här perioden och efterträds av Tokugawa Ietsugu.

Periodens namn, som kan läsas ungefär som 'sann dygd', kommer från två citat ur det gamla kinesiska historieverket Shujing från 700-talet f.Kr..

År Shōtoku 5 (1715) uppmärksammas hundraårsdagen av Tokugawa Ieyasus död över hela landet.

Referenser

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1710-talet
WP:Projekt Japan
Hōei

Hōei , 13 mars 1704–25 april 1711 är en period i den japanska tideräkningen. Perioden inleddes efter den stora Genroku-jordbävningen, i hopp om att en ny era skulle få gudarna att glömma gamla synder. Det hjälpte uppenbarligen inte, för perioden är känd för Hōeijordbävningen 1707 under sitt fjärde år och vulkanen Fujis sista utbrott den 15 november samma år, som spred aska över hela Kanto.

Perioden överlappar kejsare Higashiyamas och kejsare Nakamikados regeringsperioder. Shoguner var Tokugawa Tsunayoshi och Tokugawa Ienobu.

Periodens namn är hämtat från Tangshu, ett av de så kallade 24 historieverken i kinesisk litteratur.

Källor 

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1700-talet (decennium)
Japan under 1710-talet
WP:Projekt Japan
Genroku

Genroku , 30 september 1688–13 mars 1704, är en period i den japanska tideräkningen. Under genroku sitter kejsare Higashiyama vid tronen. Perioden är dock mer känd för den ekonomiska blomstringen i Edo, än för kejsarens bortglömda Kyoto. Shogun är Tokugawa Tsunayoshi.

Perioden har fått sitt namn efter citat ur en essäsamling av den kinesiska 500-talsprinsen Xiao Tong.

De ekonomiska så kallade Kyoho-reformerna, då militärregeringen försöker få hejd på en kraftig inflation, äger rum under genroku.
År genroku 8 (1695) börjar en ny slags monmynt tryckas, med tecknet gen (元) på ena sidan.
Perioden avslutas efter den stora Genroku-jordbävningen år genroku 16.

Referenser

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1680-talet
Japan under 1690-talet
Japan under 1700-talet (decennium)
WP:Projekt Japan
Jōkyō

Jōkyō , 21 februari 1684–30 september 1688, är en period i den japanska tideräkningen under kejsarna Reigen och Higashiyama. Shogun är Tokugawa Tsunayoshi.

Perioden inleddes för att markera en ny 60-årscykel i den kinesiska kalendern. Namnet är hämtat från ett citat ur I Ching.

Under den här perioden (jōkyō 2) införs Jōkyōkalendern, som ersätter Semmyōkalendern som använts sedan 800-talet.

År Jōkyō 3 (1686) abdikerar kejsare Reigen och lämnar tronen till sin son.

Källor

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1680-talet
WP:Projekt Japan
Tenna (japansk tideräkning)

Tenna , 29 september 1681–21 februari 1684, är en period i den japanska tideräkningen under kejsare Reigen. Shogun var Tokugawa Tsunayoshi.

Namnet på perioden är extraherat ur fyra citat och sentenser ur Hanshu och Hou Hanshu (två av de 24 historieverken), ett verk av Zhuang Zi samt det klassiska historieverket Shujing. Det kan läsas "himmelsk fred".
Denna korta period, som både inleddes och avslutades för att astrologer fann det lämpligt med tanke på cykler i den kinesiska kalendern (en ny 60-årscykel började i slutet av perioden, och 58 ansågs vara ett gynnsamt tal för förändringar) är känd för den stora Tennabranden i Edo.

En period med samma namn finns i kinesisk historia. Då avses åren 566–572.

Referenser 

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1680-talet
WP:Projekt Japan
Tarragona (provins)

Tarragona är en av de 50 provinserna i Spanien. Provinsen finns i östra Spanien, i den södra delen av den autonoma regionen Katalonien. Tarragona gränsar till fem provinser; i söder till Castellon, i väster till Teruel, i nordväst till Zaragoza, i norr till Lleida och i nordöst till Barcelona samt i öster till Medelhavet. Provinsen har en yta av 6 303 km² och den totala folkmängden uppgår till 810 178 (2013-01-01), varav cirka 20% bor i huvudstaden Tarragona. Provinsen består av 183 «municipis» fördelat på 10 «comarques».

I provinsen finns det katolska katedraler i Tarragona och Tortosa.

Comarques 
Alt Camp
Baix Camp
Baix Ebre
Baix Penedès
Conca de Barberà
Ribera d'Ebre
Montsià
Priorat
Tarragonès
Terra Alta

Viktigaste städer 
Amposta 
Calafell
Cambrils
Reus 
Salou
San Carlos de la Rápita/Sant Carles de la Ràpita  
Tarragona 
Tortosa 
Valls 
 Vendrell
Vilaseca(spanska)/Vila-seca(katalanska)

Referenser

Externa länkar 
 Turistinformation om Tarragona
 Utflyktstips: Tarragona (Publicerad 2004-10-01)
 Google Maps: Tarragona
 Officiell webbplats

Spaniens provinser
Kataloniens geografi
Enpō

Enpō , 21 september 1673–29 september 1681, är en period i den japanska tideräkningen under kejsare Reigen. Shoguner var Tokugawa Ietsuna och Tokugawa Tsunayoshi.

Den nya perioden inleddes efter flera järtecken och fick namnet enpō, "långvarigt välstånd", från ett citat ur Suishu, ett av de 24 historieverken.

Viktigare händelser
Perioden har gett namn åt Enpōjordbävningen år enpō 5 (1677), som följdes av en tsunami.

År enpō 1 (1673) öppnar det blivande storföretaget Mitsui sin första butik i Edo, Echigoya, där man säljer bland annat kläder.

Källor

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1670-talet
Japan under 1680-talet
WP:Projekt Japan
Kanbun

Kanbun  25 april 1661–21 september 1673 är en period i den japanska tideräkningen under kejsarna Go-Sais och Reigens regering. Shogun var Tokugawa Ietsuna.

Namnet på eran, som startades efter en palatsbrand i Edo, är hämtat från ett citat av filosofen Xun Zi

Viktigare händelser
År kanbun 10 (1670) upptäcker ett japanskt skepp Ogasawaraöarna.

Året därefter kulminerar Datefejden, en långdragen släktfejd i samurajklanen Date i Sendai, i vad som ibland kallas Kanbunincidenten. De stridande parterna kallades till Edo i ett försök att medla, vilket dock slutade med att en av de inblandade, Harada Kai Munesuke drog svärd och stack ihjäl en av klanens starke män, Aki Muneshige. Händelsen har inspirerat till flera pjäser, bland annat ett kabukiverk av Chikamatsu, Meiboku Sendai Hagi.

Källor

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1660-talet
Japan under 1670-talet
WP:Projekt Japan
Manji (japansk period)

Manji , 23 juli 1658–25 april 1661, är en period i den japanska tideräkningen under kejsare Go-Sais regering. Shogun var Tokugawa Ietsuna.

Som många andra under shogunatets första hundra år inleddes perioden efter en stor brand i Edo. Namnet är hämtat från några citat ur Shiji, ett av de 24 historieverken.

Under perioden inrättas ett brandförsvar i Edo, som en direkt följd av den svåra brand som föranlett skiftet av period.

Källor

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1650-talet
Japan under 1660-talet
WP:Projekt Japan
Meireki

Meireki , 13 april 1655–23 juli 1658, är en kort period i den japanska tideräkningen som inleds med att kejsar Go-Sai bestiger tronen. Förberedelser lär dock redan ha påbörjats för att inleda en ny period, efter en palatsbrand ett år tidigare.

Namnet på perioden kommer från två citat ur Hanshu respektive Hou Hanshu, två av de 24 historieverken.

Källor

Noter

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1650-talet
WP:Projekt Japan
Jōō (andra shogunatet)

För 1200-talsperioden med samma namn, se Jōō (Kamakura).

Jōō , 18 september 1652–13 april 1655, ibland läst Shōō, är en period i den japanska tideräkningen. Perioden inleddes för att hedra den nyss avlidne shogunen Tokugawa Iemitsu och avslutas när kejsare Go-Kōmyō dör och kejsare Go-Sai tillträder tronen.

Namnet på perioden är hämtat från Jinshu ett av de 24 historieverken.

Större händelser 
Perioden har gett namn åt Jōō-incidenten, då några ronin, herrelösa samurajer, avslöjades ha planerat en stor guldstöld och mord på höga tjänstemän i samband med att shogun-paret besökte ett tempel för att högtidlighålla 27-årsdagen av förre shogunens Tokugawa Iemitsus fru Oeyos död.

År Jōō 2 (1653) brann delar av det kejserliga palatset och flera tempel i närheten ner. En grupp småflickor i 12–14-årsåldern fängslades för att ha anlagt bränderna.

Källor 

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1650-talet
WP:Projekt Japan
Keian

Keian , 15 februari 1648–18 september 1652, är en period i den japanska tideräkningen under kejsare Go-Kōmyōs regering. Shoguner är Tokugawa Iemitsu och Tokugawa Ietsuna.

Etymologi
Perioden lär ha startats enbart för att namnet på föregående period, Shōhō, företog en viss likhet med Shōbō, vilket skulle kunna skrivas "bränna(s) till döds" (焼亡). Det nya periodnamnet hämtades från ett citat ur det kinesiska verket Förvandlingarnas bok.

Viktiga händelser
Under Keianupproret  år keian 4 (1651) slog flera ronin, herrelösa samurajer, till i en samtidig och välorganiserad attack mot olika strategiskt viktiga fästen, i ett försök att störta shogunatet. Upproret misslyckades, men var ett tydligt tecken på missnöjet som pyrde bland landets ronin. Upproret har gett upphov till flera böcker och pjäser, bland annat kabukipjäsen Keian Taiheiki av Kawatake Mokuami.

År keian 5 (1652) ges Nihon Ōdai Ichiran, den första japanska publikation att spridas till Europa, ut i Japan.

Referenser 

 

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1640-talet
Japan under 1650-talet
WP:Projekt Japan
Shōhō

Shōhō , 16 december 1644–15 februari 1648 är en period i den japanska tideräkningen som inleds med kejsare Go-Kōmyōs tronbestigning. Shogun var Tokugawa Iemitsu.

Namnet kommer från ett citat ur den gamla kinesiska historiekrönikan Shūjīng från 600-talet f.Kr. Kritik mot själva namnet lär ha tvingas hovet att byta period igen efter fyra år, se Keian.

Referenser

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1640-talet
WP:Projekt Japan
Manhelgd

Manhelgd (fsv. manhælghi, manhælgd), det rättsskydd, som enligt fornnordisk rätt tillkom en fri person som sådan, det vill säga rätt till personlig fred och säkerhet. Manhælgismal kallades mål, som rörde brott mot personlig fred och säkerhet, såsom dråp, misshandel och så vidare. I Upplandslagen finns en manhælghisbalker, omfattande straffrätten, med undantag av edsöreslagarna.

Källor

Sverige under medeltiden
Rättshistoria
Ugglan
Medborgarrättsrörelsen i USA 1896–1954

Med medborgarrättsrörelsen i USA 1896–1954 avses kampen för lika medborgerliga rättigheter för alla medborgare i USA under denna tid, framför allt kampen för att de svarta skulle tillerkännas samma rättigheter som de vita.

Medborgarrättsrörelsen var inte en samlad organisation utan är ett samlingsbegrepp för många olika organisationer och enskilda som på olika sätt kämpade för jämlikhet mellan vita och svarta, mot diskriminering och rasåtskillnad, som var särskilt vanligt i den amerikanska Södern. Under den tidsperiod som behandlas i denna artikel, företogs kampen mest i form av juridiska processer och politisk agitation, medan man från och med mitten av 1950-talet övergick till att även ägna sig åt massmöten och civil olydnad. Detta senare skede behandlas i artikeln medborgarrättsrörelsen i USA 1955–1968.

Det skede som behandlas i denna artikel avgränsas av två avgöranden i USA:s högsta domstol. Perioden inleds med rättsfallet Plessy v. Ferguson, 163 U.S. 537, 1896, som fastslog att användandet av principen "åtskilda men likvärda" ("separate but equal") för rasåtskillnad inte stod i strid med konstitutionens fjortonde tillägg om medborgarnas rättigheter.  Slutet av perioden avgränsas av 1954 års rättsfall Brown mot skolstyrelsen (Brown v. Board of Education, 347 U.S. 483) där HD tog motsatt ställning jämfört med Plessy mot Ferguson och slog fast att rassegregerade skolor stred mot USA:s konstitution. Perioden mellan dessa båda rättsfall kantades av såväl framsteg som bakslag. Somliga organisationer, som Marcus Garvey's Universal Negro Improvement Association, hade stora framgångar - särskilt under 1920-talet - men lämnade inte mycket i arv till eftervärlden. Andra organisationers arbete, som NAACP:s juridiska processer mot rasåtskillnad på delstatsnivå, åtnjöt till en början bara små framgångar men så småningom ledde de fram till ett viktigt avgörande i just Brown mot skolstyrelsen.

Utveckling 
Sju år efter avgörandet i Plessy mot Ferguson publicerade den afroamerikanske intellektuelle W.E.B. Du Bois ett av sina viktigaste verk: The Souls of Black Folk. Boken har ansetts lägga den intellektuella grunden för svartas frihetssträvanden i USA under 1900-talet. I boken, som är en samling av Du Bois essäer, analyser, historiebeskrivningar, m.m. argumenterar han för att medborgarrättsrörelsen måste ställa större krav för svartas rättigheter. Han skriver att svarta utan uppehåll måste kräva rösträtt som en del av det moderna politiska livet, att diskriminering på grund av hudfärg är barbariskt och att utbildning för svarta är precis lika viktigt som för vita. Före boken utgavs hade svarta ledare som Booker T. Washington argumenterat för en långsammare och mindre konfrontativ attityd i medborgarrättskampen med fokus på utbildning för svarta, något som Du Bois alltså delvis vände sig mot, även om han beundrade Washingtons politiska arbete överlag.

Se även 
 Black Arts Movement
 Black Power
 Separate but equal

Referenser

Externa länkar

 Civil Rights Resource Guide, från USA:s Kongressbibliotek

 
USA under 1890-talet
USA under 1900-talet
Kanei

Kanei , 30 februari 1624–16 december 1644, är en period i den japanska tideräkningen. Inte mindre än tre regenter hann sitta på tronen under denna period: kejsare Go-Mizunoo, kejsarinnan Meishō och kejsare Go-Kōmyō - den sistnämnde kom i sin tur att uppleva tre perioder under sin regeringstid. Shogun var Tokugawa Iemitsu.

Perioden startade vid en ny 60-årscykel i den kinesiska kalendern. Namnet kommer från en gammal sentens som betyder ungefär "Vidsynt tolerans - evigt styre" (寛広、永長).

Under Kan'ei-perioden befäster shogunatet och Tokugawa-familjen sin makt över Japan och marginaliserar kejsarfamiljen. Kristendomen, som kommit med portugisiska missionärer, förbjuds efter ett uppror år kanei 15 (1638).
Perioden har gett namn åt den så kallade Kaneisvälten  som rasade i slutet av perioden.

Källor

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1620-talet
Japan under 1630-talet
Japan under 1640-talet
WP:Projekt Japan
Mannus

Mannus var enligt Tacitus i den germanska skapelsemyten son till urguden Tuisto. Mannus var därmed den första människan. Mannus söner Ingvo, Irmin och Istvo var enligt myten stamfäder till stammarna ingvaeonerna, erminonerna och istvaeonerna.

Det anses idag oklart om denna skapelsemyt har en motsvarighet hos andra germanska folk eller är ett inlån från keltiska eller romerska skapelsemyter. Mannus betyder helt enkelt "människa".

Referenser
Genna

Genna  13 juli 1615–30 februari 1624, är en period i den japanska tideräkningen som inleds när kejsar Go-Mizunuoo bestiger tronen.
Namnet kommer från Xuanzongs regeringsperiod i Tangdynastins Kina, och har fastslagits av shogunen, inte av hovet.

Under den här perioden, den första som startar efter Tokugawas maktövertagande, finns fortfarande ett väpnat motstånd mot shogunatet.
Toyotomiklanen besegras dock i de strider 1614–1615 som har fått namn efter perioden.

Andra perioder med samma namn
Samma kinesiska tecken (med andra uttal) kan referera till:
 En kinesisk period under handynastin mellan år 84 och 87.
 En kinesisk period under tangdynastin mellan 806 och 820.
 En vietnamesisk period under Lêdynastin mellan 1533 och 1548

Källor

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1610-talet
Japan under 1620-talet
WP:Projekt Japan
Betsy Jolas

Betsy Jolas, född 5 augusti 1926 i Paris, är en fransk tonsättare.

Jolas bodde i USA från 1940 till 1946, där hon studerade komposition för Paul Boepple och piano för Helen Schnabel. Efter att ha återvänt till Frankrike fortsatte hon sina studier för Darius Milhaud och Oliver Messiaen på Conservatoire National Supérieur de Musique i Paris. Hon kombinerade avantgarde med en lyrisk impuls, vilket ledde till att hon började skriva mycket vokalmusik. 

Bland artister och grupper som framfört hennes verk märks bland andra William Christie, Claude Helffer, Kim Kashkashian och Kent Nagano, Ensemble Intercontemporian, London Sinfonietta och Philharmonia Orchestra. Hon har spelat in skivor på bland annat EMI och Erato.

Priser
Grand prix national de la musique, 1974
Grand prix de la ville de Paris, 1981
Grand prix de la SACEM, 1982
Commandeur de l’ordre des Arts et des Lettres , 1985
Prix International Maurice Ravel, 1992
Chevalier de la Légion d'honneur, 1997

Källor
Artikeln är en direkt översättning från Engelska Wikipedia.

Födda 1926
Franska musiker
Franska kompositörer
Kvinnor
Levande personer
Musiker från Paris
Songs We Sang 68

Songs We Sang 68 är ett musikalbum av Hep Stars, utgivet 1968.

Låtlista
Sida 1
Shake / Svenne I Love You / We Say Yeah
Let It Be Me
Goin' Out Of My Head / Can't Take My Eyes Off You *
You Keep Me Hangin' On
Svart-vit calypso ** / Naturbarn / Pata Pata / Charlotte's Children Game
Groovy Sommertime / Shake
Sida 2
Holiday For Clowns
A Flower In My Garden (Benny och Björn)
Save Your Heart For Me
Bilden av dig
Suddenly Tomorrow Is Today
Warten auf den Tag
Songs We Sang

*  Felstavat på omslaget, det står Can't take me yes off you
** Felstavat på omslaget, det står Svart-vit calpyso

Album av Hep Stars
Musikalbum 1968
Flerspråkiga musikalbum
Sven Gréen

Sven Gustaf Gréen, född 9 december 1905 i Stockholm, död 22 april 1990, var en svensk trädgårdsexpert. Han var son till John Gréen.

Gréen tog trädgårdsmästarexamen 1932, blev candidatus hortonomiæ (i Köpenhamn) 1935, agronomie magister 1944 och agronomie licentiat 1958. Han var assistent vid W. Weibull AB 1935–1945, trädgårdsdirektör och rektor för Kungliga Skogs- och Lantbruksakademiens trädgårdsskola och trädgård 1945–1963, och därefter rektor för trädgårdsskolan i Norrköping 1963–1970.

Gréen var ordförande i trädgårdsyrkets lärlingsnämnd 1948–1960, trädgårdsnäringens yrkesnämnd 1960–1975, ordförande eller ledamot i ett flertal styrelser för trädgårdssammanslutningar och ledamot av 1946 års trädgårdsundervisningskommitté. Han blev 1962 ledamot av Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien. Han skrev handböcker i trädgårdsodling och angränsande ämnen, var medarbetare i större fackarbeten, i fack- och dagspress samt i radio och television.

Sven Gréen är gravsatt i minneslunden på Danderyds kyrkogård.

Bibliografi i urval

Trädgårdsredskap (I–II, 1936–1937)
Perenna växter (1937)
Liljor (1945)
Sommarblommor på Weibullsholm (1945)
Blommorna i hemmet (1948)
Fruktträdgården (1948)
Min egen köksträdgård (1949)
Grobarheten hos blomsterfrö (1949)
Min blommande trädgård (1950)
Fruktboken (1951)
Rabatt- och stenpartiväxter (1951)
Stora trädgårdsboken (1957)
Dagbok från täppan (1957)
Trädgårdsbok för ungdom (1960)
Blomsterfönstret (1962)
Året om med trädgården (1963)
Vackrare blommor (1969)
Trädgårdsblommor från vildmarken (1969)
Orkidéer, liljor och andra vackra ängsblommor (1969)
Lilla trädgårdsboken (1969)
Rumsväxter i färg (Färgserien, tillsammans med Åge Nicolaisen, 1971)
Mina blommande vänner (1971)
Trädgården i färg. 1 och 2 (Färgserien, tillsammans med Eigil Kiær, 1972)
Tumme med blommor (1974)
Stora krukväxtboken (1974)
Vårblommande lök- och knölväxter (1976)
Landskapsblommor (1976)
Kryddor (1976)
Höstblommande lök- och knölväxter (1976)
Blommor inne (1976)
Med Sven Gréen i trädgården (1978)
Sven Gréens bok om rosor (1979)
Äkta liljor (1980)
Växter uppåt väggarna (1982)
Från snödroppe till tidlösa (1985)

Källor

Svenska trädgårdsmästare
Svenska agronomer
Svenska skolledare under 1900-talet
Svenska fackboksförfattare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Ledamöter av Kungliga skogs- och lantbruksakademien
Personer från Stockholm
Gravsatta på Danderyds kyrkogård
Födda 1905
Avlidna 1990
Män