kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helena Pavlovna av Ryssland

Helena Pavlovna Romanova, född 24 december 1784 i Sankt Petersburg, död 24 september 1803 i Ludwigslust, var en rysk prinsessa (storfurstinna), dotter till tsar Paul I av Ryssland, och Maria Fjodorovna och syster till tsar Alexander I av Ryssland och tsar Nikolaj I av Ryssland.

Biografi
Helena ansågs som en skönhet och fick därför sitt namn efter Sköna Helena av Troja. Hon beskrivs som livlig och intresserad av teckning och dans. År 1798 beslutades det om en allians mellan Ryssland och Österrike, varefter hennes syster Alexandra giftes bort med en österrikisk prins och Helenas äktenskap arrangerades som en allians med det lilla men strategiskt viktiga Mecklenburg-Schwerin. Den blivande maken fördes till Ryssland och hennes vigsel, som snabbt åtföljdes av hennes syster Alexandras, firades i en hel månad. 

Gift i oktober 1799 i Gatchina med storhertig Fredrik Ludvig av Mecklenburg-Schwerin. 

Makarna anlände till Schwerin år 1800. De bodde på slottet Ludwigslust och Helena fortsatte att utbilda sig efter giftermålet. Under ett besök i Berlin 1801 gjorde hon succé med sitt utseende och kallades tillsammans med sin svägerska drottning Louise för "Ett par i Rosor". Hon blev populär i Mecklenburg-Schwerin bland både allmänhet, hov och sin nya familj och avsatte en del av sitt underhåll till bistånd. 

Helenas hälsa förstördes vid hennes andra graviditet och 1803 avled hon i lungtuberkulos. Ett monument restes över hennes minne både i parken vid Ludwigslust och i Pavlovsk i Ryssland.

Barn:
 Paul Fredrik av Mecklenburg-Schwerin (1800–1842) 
 Marie Luise Fredrika (1803–1862), gift med Georg av Sachsen-Altenburg

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1784
Avlidna 1803
Kvinnor
Tyska hertiginnor 
Ryska storfurstinnor
Romanov
Personer från Sankt Petersburg
Katarina Pavlovna av Ryssland

Katarina Pavlovna Romanova av Ryssland, född 10 maj 1788 i Tsarskoje Selo, Sankt Petersburg, Kejsardömet Ryssland, död 9 januari 1819 i Stuttgart, var en drottning av Württemberg och en rysk prinsessa (storfurstinna).

Hon var dotter till tsar Paul I av Ryssland, och Maria Fjodorovna (Sofia Dorotea av Württemberg) och syster till tsar Alexander I av Ryssland och tsar Nikolaj I av Ryssland. Gift 1:a gången 1809 med Georg av Oldenburg (d. 1812), gift 2:a gången 1816 med kung Vilhelm I av Württemberg.

Biografi
Katarina fick en god utbildning och hade kontakt med flera samtida författare. Hon hade en nära relation till sin bror tsar Alexander och beskrevs som en av de få personer han älskade villkorslöst; hon var också sin mors favorit. Katarina beskrivs som vacker och levnadsglad.  År 1809 förekom antydningar om att Napoleon ville gifta sig med henne, och hennes äktenskap blev då snabbt arrangerat av hennes mor för att undvika det.

Hennes första make ansågs inte vacker, men hon ska ha tyckt bra om honom. Paret bodde i Tver, där maken blivit utsedd till generalguvernör, och hon förde där ett hovliv med baler och galamiddagar som kopierats av levnadsstilen vid det ryska hovet. Hon uppmanade här Nikolaj Karamzin att författa sitt stora historiska verk om Rysslands historia. Hon stödde 1812 idén att sammankalla en nationell milis och skapade ett eget regemente som deltog vid de följande kriget mot Napoleon. Samma år hade en grupp kuppmakare ambitionen att störta tsaren till hennes förmån och förklara henne som kejsarinnan Katarina III. Det lyckades dock inte. Hon blev änka 1812.

Hon åtföljde under 1813-1815 sin bror till Wienkongressen och sedan till England för att möta prinsregenten, och agerade då som broderns politiska rådgivare. I London förälskade hon sig i den gifte kronprins Wilhelm av Württemberg; förälskelsen var ömsesidig, och Wilhelm tog ut skilsmässa från sin dåvarande maka för att gifta sig med henne. Paret gifte sig 1816, och hon blev drottning samma år. Som drottning grundade hon flera institutioner till hjälp för allmänheten i Württemberg, bland annat till stöd för elementär utbildning och till hjälp under svälten 1816.

Katarina avled av erysipelas i kombination med lunginflammation. Maken lät uppföra Württemberg Mausoleum i Rotenberg, Stuttgart, till hennes minne.

Referenser

Födda 1788
Avlidna 1819
Württembergs drottningar
Rysslands kungligheter
Ryska storfurstinnor
Personer från Sankt Petersburg
Kvinnor
Romanov
An Lushan

An Lushan, född omkring 703, död 29 januari 757, var en kinesisk militär och ämbetsman av centralasiatisk börd. Han är känd för att ha startat det så kallade An Lushan-upproret mot Tangdynastin.

An Lushan var av centralasiatiskt, möjligen turkiskt ursprung. Han stod högt i gunst hos kejsar Tang Xuanzong och dennes konkubin Yang Guifei, som sägs ha roats av hans klumpighet och brist på etikett och gett honom höga titlar och ärebetygelser. År 751 var han befälhavare för en kinesisk här som besegrades och förlorade 60 000 man i strid mot en tungusisk hord från de manchuriska vidderna. Hans fiender i hovet, statsministern och kronprinsen, övertalade kejsaren att året efter hemkalla honom och sätta hans lojalitet på prov. Genom att lydigt följa befallningen, falla på sitt ansikte inför tronen och i tårar lova att han var dess mest hängivne tjänare och försvarare blev han förlåten av kejsar Xuanzong och återinsatt med nya hedersbetygelser. Han var militärguvernör i nordöstra Kina och byggde på tre år upp armén igen, varefter han år 755 oväntat gjorde uppror och snabbt tog i besittning hela östra Kina inklusive huvudstäderna Luoyang och Chang'an, vilket tvingade hovet att fly sydväst. Han utropade sig själv till kejsare, men fick problem när Xuanzongs efterträdare kejsar Suzong fick oväntat stöd i form av hjälptrupper från Khotan och Kucha, en legohär från kalifen i Bagdad och en uigurisk armé. År 757 blev han mördad på order av sin egen son. Sex år senare gick hans rebellrike under.

Källor 

Kinesiska härskare
Födda okänt år
Avlidna 757
Män
WP:Projekt Kina
Galeria Copiola

Galeria Copiola, född år 94 f.Kr., var en skådespelerska i det antika romarriket under det första århundradet före vår tideräkning. 

Enligt historiken Plinius den äldre framträdde Galeria vid tolv års ålder på scen i en föreställning för edilen Marcus Pomponius år 82 f.Kr. Hon tillhörde sin tids mest populära och mest berömda skådespelare och hade en långvarig karriär; år 9 e.Kr. framträdde hon vid 104 års ålder för kejsar Augustus.

Källor 

Kvinnor i antikens Rom
Avlidna 000-talet
Kvinnor
Födda 94 f.Kr.
Romerska skådespelare
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Alboga socken

Alboga socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Alboga distrikt.

Socknens areal är 26,12 kvadratkilometer varav 24,01 land. År 2000 fanns här 166 invånare. Kyrkbyn Alboga med sockenkyrkan Alboga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Alboga församling och för de borgerliga frågorna bildades Alboga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Östra Gäsene församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Alboga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäsenede kompani.

Geografi
Alboga socken ligger sydost om Herrljunga med Sämsjön i väster. Socknen är en småkuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd och med mossmarker. Sämsjön är enda insjö, den delas med Norra Säms, Hovs och Ods socknar.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern är funnen. Från järnåldern finns gravfält. Inga säkerställda boplatser har hittats, men har utan tvivel funnits. På stränder runt sjöarna och på åkrar har en hel del spån, avslag och andra flintor hittats som tyder på detta.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 272 1810 till 516 1880 varefter den minskade stadigt till 167 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1454 Albogha och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller troligen alboghi, 'armbåge' och syftar på en terrängformation.

Kända personer från Alboga
Erik Albogius, superintendent i Narva 1673-1678

Se även
 Alboga församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Alboga socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Alboga landskommun

Alboga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Alboga socken i Gäsene härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Östra Gäsene församling

Östra Gäsene församling var en församling i Kullings kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Herrljunga kommun i Västra Götalands län. Församlingen ingick i Herrljunga pastorat. Församlingen uppgick 2021 i Herrljungabygdens församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2010 genom sammanläggning av Alboga församling, Ods församling, Broddarps församling, Eriksbergs församling, Mjäldrunga församling och Öra församling och ingick däreftet i Herrljunga pastorat. Församlingen uppgick 2021 i Herrljungabygdens församling.

Kyrkor 
 Alboga kyrka
 Broddarps kyrka
 Eriksbergs gamla kyrka
 Eriksbergs nya kyrka
 Mjäldrunga kyrka
 Ods kyrka
 Öra kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Herrljunga kommun
Ods socken

Ods socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Ods distrikt.

Socknens areal är 46,54 kvadratkilometer varav 43,32 land. År 2000 fanns här 373 invånare. Kyrkbyn Od med sockenkyrkan Ods kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ods församling och för de borgerliga frågorna bildades Ods landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Östra Gäsene församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Od, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäsenede kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi och natur
Ods socken ligger norr om Borås kring sjön Sandsken och med Sämsjön i norr. Socknen är en kuperad skogsbygd  med inslag av odlingsbygd.Sämsjön delas med Norra Säms, Alboga och Hovs socknar.

Mollungens naturreservat är ett kommunalt naturreservat.

En sätesgård var Mollungens herrgård.

I Hägna fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från järnåldern finns sju gravfält, stensättningar och domarringar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 662 1810 till 1 180 1870 varefter den minskade till 342 1980 innan den vände uppåt något till 389 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1394 Ood och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller troligen odh, 'vadställe'. Byn ligger vid en bäck.

Kända personer från Od
Andreas Olavi Rhyzelius, präst, hovpredikant hos Karl XII, politiker, biskop i Linköping.

Se även
 Ods församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Odhs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Ods landskommun

Ods landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Ods socken i Gäsene härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Scener ur ett kändisskap

Scener ur ett kändisskap är en svensk komedifilm från 2009. Den regisserades, skrevs och producerades av Christopher Panov och Christian Eklöw.

Handling 
Kulturjournalisten Görhan Hellström ska göra en dokumentärfilm om Linus Wahlgren. Wahlgren ska visa honom att han inte alls bara är den lille söte i familjen Wahlgren utan en riktig skådespelare. Hellström hatar dock Wahlgren och allt han står för och Wahlgren bestämmer sig därför för att förändra den bilden. Han bestämmer sig för att bli en del av Kungliga Dramatiska Teatern i Stockholm, men vägen dit kantas av misslyckade castings, skitsnack och en polsk teaterkurs. På vägen förnekar han sin familj och sviker sina vänner. För att ta sig in i den finkulturella världen behöver Wahlgren nya vänner, exempelvis Örjan Ramberg och Jonas Malmsjö.

Medverkande 
 Linus Wahlgren	
 Örjan Ramberg	
 Jonas Malmsjö	
 Ola Forssmed	
 Måns Nathanaelson	
 Jonas Karlsson	
 Görhan Hellström – reportern
 Mårten Klingberg	
 Pernilla Wahlgren	
 Christina Schollin	
 Josephine Bornebusch	
 Rebecka Teper	
 Stina Ekblad	
 Elin Klinga	
 Tova Magnusson	
 Kim Sulocki	
 Philip Panov

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 17 juli 2009 i Sverige. Den 4 februari 2010 visades den på Göteborgs filmfestival och den 6 januari 2012 i TV4. Vid visningen på Göteborgs filmfestival var den förlängd från 90 till 93 minuter.

Mottagande 
Filmen har medelbetyget 2,3/5 på Kritiker.se, baserat på åtta recensioner. Högst betyg fick den av Aftonbladet (3/5) och lägst av Expressen och Göteborgs-Posten (båda 1/5).

Referenser

Externa länkar 

 

Svenska komedifilmer
Svenska filmer 2009
Svenskspråkiga filmer
Stockholm på film
Broddarps landskommun

Broddarps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Broddarps socken i Gäsene härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Broddarps socken

Broddarps socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Broddarps distrikt.

Socknens areal är 15,75 kvadratkilometer varav 15,73 land. År 2000 fanns här 114 invånare. Sockenkyrkan Broddarps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Broddarps församling och för de borgerliga frågorna bildades Broddarps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Östra Gäsene församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Broddarp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani.

Geografi
Broddarps socken ligger norr om Ulricehamn kring Lidan. Socknen är en odlad slättbygd i norr och har mossrik skogsbygd i söder. Fram till 1800-talets mitt var dagens skogsområden ljunghedar med enbuskar.

En sätesgård var Hallanda säteri, som är socknens största gård. Därunder låg förr flera frälsegårdar, både inom och utom socknen.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns skålgropsförekomster. Från järnåldern finns ett tiotal gravar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 220 1810 till 398 1880 varefter den minskade stadigt till 133 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1447 Bruddthtorpp och kommer från kyrkbyn. Namnets första del är genitivform av mansnamnet Brodde och slutledet torp betyder 'nybygge'. År 1540 förekommer namnformen Bråddatorp och allmänt före 1910 Bråddarps socken.

Se även
 Broddarps församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Broddarps socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Eriksbergs landskommun

Eriksbergs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Eriksbergs socken i Gäsene härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Eriksbergs socken

Eriksbergs socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Eriksbergs distrikt.

Socknens areal är 27,81 kvadratkilometer varav 27,72 land. År 2000 fanns här 196 invånare. Sockenkyrkorna Eriksbergs kyrka och Eriksbergs gamla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Eriksbergs församling och för de borgerliga frågorna bildades Eriksbergs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Östra Gäsene församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eriksberg, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Eriksbergs socken ligger öster om Herrljunga kring Lidan. Socknen är en slätt- och skogsbygd med mossmarker.

En sätesgård var Ladås säteri.

Fornlämningar
Från järnåldern finns ett gravfält. En offerkälla finns vid gamla kyrkan som enligt traditionen grundlagts av Erikska ätten.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 375 1810 till 688 1870 och 1880, varefter den minskade stadigt till 190 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1308 Eerexbiärgh och innehåller Erik och berg, syftande på  ett berg vid kyrkan. Namnet förknippas av traditionen med Erik den helige.

Se även
 Eriksbergs församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Eriksbergs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Grude socken

Grude socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Grude distrikt.

Socknens areal är 18,72 kvadratkilometer varav 18,71 land. År 2000 fanns här 794 invånare.  Tätorten Ljung samt kyrkbyn Grude med sockenkyrkan Grude kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Grude församling och för de borgerliga frågorna bildades Grude landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun. Församlingen uppgick 2010 i Hovs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Grude, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Grude socken ligger söder om Herrljunga. Socknen är en skogsbygd med inslag av odlingsbygd på mark som tidigare var en del av Svältorna.

I Gäsene härads tingsställe Ljung fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält med domarringar, stensättningar och resta stenar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 223 1810 till 339 1880 varefter den minskade till 284 1910 då den var som minst under 1900-talet. Därefter har folkmängden ökat till 786 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1364 Grodha och kommer från kyrkbyn. Namnet antas innehålla grodha, 'grus' syftande på att kyrkan ligger på en grusås.

Se även
 Grude församling

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Grude socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Grude landskommun

Grude landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Grude socken i Gäsene härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun.

Politik

Mandatfördelning i Grude landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun
Hovs socken, Västergötland

Hovs socken i Västergötland ingick i Gäsene härad, ingår sedan 1974 i Herrljunga kommun och motsvarar från 2016 Hovs distrikt.

Socknens areal är 34,08 kvadratkilometer varav 31,98 land. År 2000 fanns här 758 invånare. Tätorten Annelund samt sockenkyrkan Hovs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hovs församling och för de borgerliga frågorna bildades Hovs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun. Församlingen utökades 2010 och uppgick 2021 i Herrljungabygdens församling

1 januari 2016 inrättades distriktet Hov, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Gäsene härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Gäseneds kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi och natur
Hovs socken ligger nordost om Borås kring Nossan och med Sämsjön i öster. Socknen har odlingsbygd kring ån och är i övrigt en skogsbygd. Sämsjön som är största insjö delas med Norra Säms, Alboga och Ods socknar.

Ollestads naturreservat är ett kommunalt naturreservat.

Sätesgårdar var Ollestads kungsgård och Stommens säteri.

I Mörlanda som var Gäsene härads tingsställe 1754-1762 fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns flera gravrösen och stensättningar. Från järnåldern finns ett tiotal gravfält med domarringar och resta stenar. En runsten finns vid Fröstorp.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 400 1810 till 570 1880 varefter befolkningen växlade de närmaste decennierna med 478 som minst 1940. Därefter vände folkmängden uppåt till 851 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1308 Houe och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller hof, 'tempel, gudahus; stor sal'.

Se även
 Hovs församling

Kända personer från Hov
Märta Helena Reenstierna. Känd som Årstafrun. Skildrade med sina dagböcker livet i Stockholms utkant i slutet av 1700-talet och början av 1800-talet.
Gustaf Wahlbom. Xylograf och grundare av Söndags-Nisse.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Håfs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Gäsene härad
Indelningar i Herrljunga kommun
Hovs landskommun, Älvsborgs län

För landskommunen med detta namn i Östergötland, se Hovs landskommun.
Hovs landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Hovs socken i Gäsene härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Gäsene landskommun som 1974 uppgick i Herrljunga kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Herrljunga kommun