kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skånela socken

Skånela socken i Uppland ingick i Seminghundra härad och är sedan 1971 en del av Sigtuna kommun, från 2016 inom Norrsunda-Skånela distrikt.

Socknens areal är 39,87 kvadratkilometer, varav 37,59 land. År 1952 fanns här 387 invånare. Slottet Skånelaholm samt sockenkyrkan Skånela kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Skånela socken har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skånela församling och för de borgerliga frågorna till Skånela landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Märsta landskommun som 1971 uppgick i Sigtuna kommun. Församlingen uppgick 1 januari 1998 i Norrsunda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Norrsunda-Skånela, med samma omfattning som Norrsunda församling hade 1999/2000 och fick 1998, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Seminghundra härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Hundra Härads kompani samt Livregementets dragonkår, Livskvadronenen, livkompaniet.

Geografi
Skånela socken ligger närmast sydost om Arlanda med sjön Fysingen i sydväst. Socknen är en slättbygd vid sjön och i söder och är en svagt kuperad skogsbygd i norr.

Fornlämningar
Från järnåldern finns 35 gravfält, stensträngar och en fornborg. Det finns 25 runinskrifter. Av dessa finns sju i fast häll, däribland tre vid Hargs bro. Sälnastenen har en versifierad inskrift.

Namnet
Namnet skrevs 1289 Schanald kommer troligen från en föregångare till godset Skånelaholm. Förleden innehåller skån, 'skorpa, bark' här i betydelsen skrovlig berghäll och en sådan återfinns där kyrkan nu är belägen. Efterleden aldkan antingen tolkas som hald, 'betesmark' eller som hall, 'sluttning'.

Se även
Skånela församling
Skånela IF, handbollsklubb

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Stockholms län, del 3 Hermes 1952 libris

Externa länkar

Socknar i Seminghundra härad

Indelningar i Sigtuna kommun
Slottet i Compiègne

Slottet i Compiègne (franska: Château de Compiègne) är ett före detta kungligt slott i det franska departementet Oise.

Slottet byggdes ursprungligen för Ludvig XV och restaurerades av Napoleon I. Det var tillsammans med slotten i Versailles och Fontainebleau ett av de residens där den franska kungafamiljen regelbundet alternerade mellan. Compiègne var kungafamiljens sommarslott, framför allt på grund av närheten till jakt i Compiègneskogen. 

Det första kungliga residenset byggdes 1374 för Karl V, men en lång rad efterträdare har genom åren besökt och byggt om det. Ludvig XIV bodde i slottet omkring 75 gånger, och Ludvig XV använde det regelbundet som jaktslott. 

1750 föreslog den berömde arkitekten Ange-Jacques Gabriel en genomgripande renovering av slottet. Arbetet började 1751 och avslutades 1788 av Gabriels elev Louis Le Dreux de la Châtre. Den antika stadens försvarsmurar var anledningen till slottets triangulära planering. Det täcker ett område på omkring 2 hektar och är byggt i nyklassisk stil med en rigorös enkelhet och tydlig auktoritet, både i sin exteriör och interiör.

Under den franska revolutionen övergick ägandet till den franske inrikesministern, och 1795 blev slottet tömt på inventarier då alla möbler såldes och konstverken skickades till Muséum Central. Napoleon besökte slottet 1799 och 1803, och 1804 beslutade han att göra slottet beboeligt igen. Arkitekterna Berthault, Percier och Fontaine, dekoratörerna Dubois och Redouté och möbelsnickarna Jacob-Desmalter och Marcion restaurerade slottet. Planeringen ändrades då en balsal lades till och parken planterades om och sammanlänkades med skogen.

Resultatet blev ett exempel på stilen från det första kejsardömet (1808-1810), även om vissa spår av tidigare dekor finns kvar. Auguste Luchet sade att Compiègne talar om Napoleon som Versailles talar om Ludvig XIV. Från 1856 och framåt gjorde Napoleon III och Eugénie slottet till sitt höstresidens, och dekorerade några rum i andra kejsardömets stil.

Idag finns tre olika museum i slottet; våningarna, det andra kejsardömets museum och det nationella bilmuseet, Le Musée de la Voiture, som grundades 1927 och som visar upp vagnar, cyklar och bilar.

Referenser

Externa länkar
Översatt version från engelska Wikipedia

Slott i Frankrike
Kungliga residens i Frankrike
Big Country

Big Country är en skotsk rockgrupp från Dunfermline. Bandet bildades av Stuart Adamson och Bruce Watson 1981. 
De tidiga skivorna präglades av en mix mellan rock, new wave och skotsk folkmusik. Bland annat lyckades gitarristen Bruce Watson få gitarrerna att understundom låta som säckpipor. Bandet slog igenom 1983 med debutalbumet "The Crossing" och var som mest populärt i början och under mitten av 1980-talet. Bandet splittrades år 2000. Adamson hittades död 16 december 2001. Den 21 juli 2007 hölls en minneskonsert till honom av de resterande medlemmarna i bandet. Den 21 september 2012 meddelade bandets basist Tony Butler att han hoppat av bandet för att tillbringa lite tid för sig själv. Bandet kommer att fortsätta uppträda utan honom.

Bandmedlemmar 
Nuvarande medlemmar
Bruce Watson – gitarr, mandolin, sitar, bakgrundssång (1981 – 2000, 2007, 2010 – )
Mark Brzezicki – trummor (1981 – 1989, 1993 – 2000, 2007, 2010 – )
Jamie Watson – gitarr (2010 – )
Derek Forbes – basgitarr (2012 – )
Simon Hough – sång, gitarr, munspel (2013 – )

Tidigare medlemmar
Stuart Adamson – sång, gitarr, piano (1981 – 2000; död 2001)
Tony Butler – basgitarr, bakgrundssång (1981 – 2000, 2007 – 2008, 2010 – 2012)
Pete Wishart – keyboard (1981)
Alan Wishart – basgitarr (1981)
Kenny Paul – gitarr (1982 – 1984)
Clive Parker – trummor (1981)
Pat Ahern – trummor (1989 – 1993)
Mike Peters – sång (2010 – 2013)

Diskografi 
Studioalbum
The Crossing (1983)

One in a Million (2001) 
 (amerikansk utgåva av Driving to Damascus)
The Journey (2013)

Livealbum (urval)
 
 
BBC Live in Concert (1995)
Eclectic (1996) 
 
Brighton Rock (1997)
Live at Wolverhampton (2000)
Come Up Screaming (2000)
Keep on Truckin (2001)
Peace Concert, Live In East Berlin 1988 (2001)
One in a Million (2001)
Live Hits (2003) 
Das Fest - Live in Germany 95 (2002)
Live in Cologne (2002)
Without the Aid of a Safety Net - The Complete Concert (2 CD) (2005)
Twenty Five Live (2007)

EP
Wonderland (1984)

Singlar (topp 20 på UK Singles Chart)
"Fields of Fire (400 Miles)" (1983) (#10)
"In a Big Country" (1983) (#17)
"Chance" (1983) (#9)
"Wonderland" (1984) (#8)
"East of Eden" (1984) (#17)
"Look Away" (1986) (#7)
"One Great Thing" (1986) (#19)
"King of Emotion" (1989) (#16)

DVD-utgåvor 
Final Fling (2006)
The Ultimate Collection (2007) (Musikvideosamling)

Referenser 
History på bandets officiella hemsida om inget annat anges. Hämtat 28 september 2012.

Noter

Externa länkar

Officiell webbplats

Skotska musikgrupper
Brittiska folkmusikgrupper
Brittiska musikgrupper
Cocktail (film)

Cocktail är en amerikansk romantisk dramakomedifilm från 1988 i regi av Roger Donaldson. I huvudrollerna ses Tom Cruise, Bryan Brown och Elisabeth Shue.

Handling 
Brian Flanagan (Tom Cruise) har tjänstgjort som mening i armén och åker med en Greyhound-buss till New York med amibtionen att bli börsmäklare. Ingen vill anställa honom och han råds att skaffa en universitetsexamen, men universitetsstudierna passar honom inte riktigt. Det är svårare än han från början trodde och han börjar arbeta i en bar för att förtjäna sitt uppehälle. När man arbetar i bar händer dock mycket och han träffar där Jordan (Elisabeth Shue).

Rollista i urval

Se även
 Flair bartending

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Filmer 1988
Amerikanska romantiska dramafilmer
Filmer från Touchstone Pictures
New York på film
Razzie-pristagare för sämsta film
Engelskspråkiga filmer
Jamaica på film
Filmer inspelade i Ontario
Christine af Bro

Christine af Bro är ett fartyg av bojortstyp som har Kristinehamn som hemmahamn.

Inga bojortar fanns tidigare kvar i Sverige varför den nutida bojorten i Kristinehamn är unik. Sjösättningen skedde den 4 maj 2002. Den 18 juni 2005 ägde jungfrufärden rum och därefter har "Bojorten" gått enligt turlista och gör årligen mellan 80 och 100 turer varav en del av dessa är charterkryssningar. 

Christine af Bro väger 130 ton, är 29,5 meter lång (inklusive bogspröt)och har passagerarcertifikat för 55 passagerare. Under 2006–2008 har riggen modifierats samt inredningen anpassats för att bättre spegla ett rustikt fartyg från 1600-talet. Vidare har fartyget numera 17 kojer till de gäster som önskar övernattning.

Fartyget drivs av Rederiaktiebolaget Bojorten, all bokning sköts av Kristinehamns Turistbyrå.

Svenska segelfartyg
Fartyg sjösatta 2002
Gruvöns bruk

Gruvöns bruk är ett pappersbruk i Grums som ägs av Billerud. Det är beläget vid Vänerns strand, med E18 och järnväg D24Aa anställda. Driften är kontinuerlig, dygnet runt och året runt. Driftspersonalen är uppdelad i fem skiftlag. 

Bruket består av två pappersmaskiner en kartongmaskin och tre massalinjer. En del av den producerade pappersmassan flingtorkas och säljs vidare till andra pappersbruk, men det mesta blir till papper på Gruvön. Fabriken använder sig enbart av jungfrulig fiber och har alltså inget inslag av returpapper i produktionen. Den totala produktionskapaciteten uppgår till ca 7.000.000 ton per år.

Den största produkten är fluting (det veckade skiktet i wellpapp). Även liner, alltså det som utgör ytskiktet i kartonger, är en stor produkt. I övrigt tillverkas främst säckpapper och olika typer av förpackningspapper. Förutom flutingen utgörs all produktion sedan några år tillbaka av blekt papper.

2004 blev Gruvön som ett av de allra första pappersbruken hygiencertifierat enligt BRC/IoP-standarden. Detta efter önskemål från främst Tetra Pak, som har haft Gruvön som en viktig leverantör ända sedan företaget startades. 

Fabrikens äldsta pappersmaskin, PM 1, kom i drift 1931 och stängdes ner 2019. Den nyaste maskinen, KM 7, invigdes 2019. KM 7 var vid invigningen världens modernaste kartongmaskin. Maskinerna byggs om och utvecklas kontinuerligt för att möta kraven på ökad produktion och förbättrad kvalitet.

Totalt har pappersbruket haft sex pappersmaskiner och en kartongmaskin, dessa är följande: PM 1 (nedstängd 2019), PM 2 (nedstängd 2019), PM 3 (nedstängd 2007), PM 4 (I drift), PM 5 (nedstängd 2019), PM 6 (I drift) och KM 7 (I drift).

Gruvön har varit pionjär inom många områden. Bland annat blev PM 4 världens första pappersmaskin där en dator användes för att kontrollera processen. Detta var 1964. Redan 1972 började syrgas att användas vid blekningen av pappersmassa, vilket medförde att kloranvändningen kunde minskas till hälften. 1991 slutade Gruvön helt att använda klor.

Källor

Noter

Externa länkar
 Billerud Korsnäs webbplats

Billerud Korsnäs
Grums kommun
Pappersbruk i Sverige
Företag bildade 1931
Eldstav

En eldstav är en stav som brinner i båda ändarna och som används för utföra olika sorters scenkonst. Proffensionella eldstavar består oftast av ett aluminiumrör, som har en eller flera rullar av kevlar i varje ände. Dessa doppas senare i en brännbar vätska, vanligtvis lampolja. Det finns olika stavar med olika mycket eld. Man snurrar staven på olika sätt runt sig. Det finns även något som heter kontaktstav som är när man snurrar staven runt delar av kroppen och handlederna, istället för med händerna. Man kan till exempel låta den snurra sig över axlarna, runt nacken eller på huvudet.

Externa länkar 
 Föreningen Eldsjäl (för folk som sysslar med alternativkonst)
 Home of Poi (omfattande webbplats för eldkonst och poi) 

Jonglering
Sundsvalls sporthall

Sundsvalls sporthall, Sporthallen, är en sportanläggning i stadsdelen Västermalm i centrala Sundsvall, som invigdes 1963 och består av tre sporthallar. Här finns även simhall, utomhusbad och lokaler för boxning, brottning, budo och styrketräning/gym.

A-hallen har 2000 sittplatser och en VIP-loge. B-hallen är en mindre hall med 300 sittplatser. C-hallen är en mindre hall med låg takhöjd för bland annat bordtennis.

A- och B-hallen används i första hand av kommunens föreningar inom innebandy, basket, handboll, badminton och volleyboll men kan även användas för andra evenemang, konserter och mässor. 

Tidigare fanns även en bowlinghall i arenan.

Simhall och äventyrsbad 
I direkt anslutning till Sporthallen byggdes år 2010 äventyrsbadet Himlabadet och 2018 ersattes den gamla simhallen (Sporthallsbadet från 1971) med en ny.

Hyresgäster och evenemang 
Sundsvalls simsällskap, med flera framgångsrika simmare genom åren, tränar här och har arrangerat SM-tävlingar både inomhus och utomhus. I lokalerna huserar även brottningsklubben Sundsvalls AIK och Sundsvalls boxningsklubb (som arrangerat flera boxningsgalor i hallen). 

Sporthallen var också hemmaplan för Sundsvall Dragons (1993-2016), som vann dubbla SM-guld i herrbasket, damlaget Sundsvall Saints (2005-2010), liksom för IBK Sundsvall och Granlo BK under deras sejourer i högsta serien i innebandy (1990-talet respektive 2010-talet). Numera heter hemmalagen i hallen bland annat Sundsvall FBC, Sundsvalls IBF och KFUM Sundsvall Basket.

Sporthallen var en av arenorna under SM-veckan i Sundsvall 2011, 2015 och 2019 och bordtennisturneringen SOC arrangerades här 1991 och 1998.

Flera konserter har arrangerats i arenan, bland andra Toto, Motörhead, Europe, Marie Fredriksson, Kent och The Ark.

1989 användes hela anläggningen för tv-galan Röda fjädern i SVT. Den då största direktsändningen som genomförts utanför storstäderna i Sverige var hela sex timmar lång och samlade in pengar till Radiohjälpen för astma- och allergiforskning med artister som Jan Malmsjö, Lena Philipsson, Lars Roos, Lasse Lönndahl, Sissel Kyrkjebø, Kjerstin Dellert, Åsa Jinder, Mats Ronander, Cyndee Peters, Kikki Danielsson, Björn Afzelius, Jakob Hellman, Sofia Källgren, Roger Pontare, Lisa Nilsson, Triple & Touch, Tommy Körberg, Louise Hoffsten, Benny Andersson och Orsa spelmän, Carola Häggkvist och Christer Sandelin samt programledarna Kjell Lönnå och Birgitta Sandstedt.

1984 möttes Mats Wilander och Joakim Nyström i en uppvisningsmatch i tennis.

1982 höll Svenska kyrkan Allmänna kyrkliga mötet i Sporthallen med ärkebiskop Olof Sundby och kung Carl XVI Gustaf på plats.

1965 gästade boxaren Muhammad Ali Sporthallen för en uppvisningsmatch. 

1963 spolades en isbana upp i sporthallen för isföreställningen Holiday On Ice.

Fasadmålning 
Fasadmålningen ovanför entrén tillkom 1966 och är en 30 meter lång sgraffitomålning av konstnären Pierre Olofsson som heter ”Lek med bollar”.

Källor

Externa länkar
 Sporthallens hemsida hos Sundsvalls kommun

Badhus i Sverige
Sporthallar i Sverige
Sportanläggningar i Sundsvall
Sundsvall Dragons
Norrmalm, Sundsvall
Sportanläggningar invigda 1963
1963 i Sverige
Onsö

Onsö är en ö i Vänern, ungefär en mil nordväst om Mariestad, vars kommun den tillhör. Namnet anspelar på "Odens ö" (jfr Torsö, Tors ö). Ön mäter, med omgivande skär, 287 ha, är relativt kuperad och består till stor del av gammal barrskog, men även ek- och hasselskog på södra delen av ön.

Ön har sedan minst 1300-talet varit bebodd och använd för jordbruk och bete. I början av 1800-talet bodde ett 20-tal människor på ön, och 1950 var ön helt avfolkad. Det finns dock en mangårdsbyggnad och en ladugård kvar på ön. Betet försvann på 1960-talet och ön har huvudsakligen använts för skogsavverkning sedan dess. Ön, med dess vatten runt omkring (totalt 813 ha) blev naturreservat i april 2005 och i samband med detta återinfördes bete på ön. 

Enda möjligheten att ta sig till ön är med egen båt, då det inte finns några andra förbindelser till ön. Emellertid finns flera "naturliga hamnar", varav Armhålan på västsidan är den största.

Källor 

Naturreservat i Mariestads kommun
Natura 2000-områden i Västra Götalands län

Öar i Vänern
Naturskyddsområden bildade 2005
Françoise Atlan

Françoise Atlan är en fransk  sångerska. Hon är sefardisk judinna och framför sånger från spansk-judisk och nordafrikansk tradition. Hon uppträdde på Re:Orient-festivalen i Stockholm 2006.

Källor

Externa länkar
 Françoise Atlan - Wiki Musique author Mario Scolas - GFDL -
 Françoise Atlan - La mujer de Terha - Skyrock blog
 Skyrock blog

Franska
Klassisk musik
Kvinnor
Födda 1964
Levande personer
Roppe

Roppe är en kommun i departementet Territoire de Belfort i regionen Bourgogne-Franche-Comté i östra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Offemont som tillhör arrondissementet Belfort. År  hade Roppe  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Roppe

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Territoire de Belfort

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Territoire de Belfort
Sörbygden

För orten i Bräcke kommun, se Sörbygden, Bräcke kommun

Sörbygden är ett område i norra Bohuslän.

Sörbygden, mellan Bullarebygden och Dalsland, är rik på sjöar, skog och vildmark. Bygden genomflyts av Örekilsälven i nordsydlig riktning, och har Kynnefjäll som naturlig avgränsning i väster. Traktens enda tätort är Hedekas. 

Näringslivet präglas av jord- och skogsbruk samt småföretag. Sparsam träindustri förekommer i Hedekas. Brytning av fältspat till framförallt porslinstillverkning förekom under 1900-talet, bl.a. vid Barhult och Kopparhult i Hede socken.

Sörbygden är en gränstrakt mot Norge och har varit skådeplats för krigshandlingar. Rester av befästningar finns på ett flertal platser, t.ex. vid Hällungstad gård i Hede.

Kulturellt och språkligt finns rika anknytningar till Norge. En dialektal ordbok har utformats inom Hede Fornminnes- och Hembygdsförening (Numera Sörbygdens hembygdsförening). 

Traktnamnet Sörbygden återfinns i
 Sörbygdens härad
 Sörbygdens landskommun
Sörbygdens församling

Externa länkar
Sörbygdens hemsida
Bilder från Sörbygden
Munkedals kommun
Informella områden
Sörbygdens härad

Sörbygdens härad var ett härad i norra Bohuslän inom nuvarande Munkedals kommun. Häradets areal var 283,5 kvadratkilometer varav land 273,1.  Sörbo i Krokstads socken var tingsställe till 1731. Från 1732 var Kviström (Kvistrum) i Foss socken i Tunge härad tingsställe.

Namnet
Häradsnamnet skrevs 1433 a Saurbiam. Det innehåller det fornvästnordiska ordet saurr som betyder "dyig mark" samt pluralis av "by". Efterleden omtolkades under medeltiden till "bygd".

Socknar 
Sörbygdens härad bestod av tre socknar:
 Hede socken 
 Krokstads socken 
 Sanne socken

Geografi
Sörbygden är bergig och rik på sjöar, mossar, skog och vildmark. Odlad bygd finns i dalgångarna invid Örekilsälven som genomflyter häradet i nordsydlig riktning. Häradet har Kynnefjäll som naturlig avgränsning i väster. I öster gränsar häradet till Dalsland. Traktens enda tätort är Hedekas.

Enda sätesgård var Brattöns herrgård i Hede socken.

Gästgiverier fanns i Åboland i Hede socken samt i Snaben och vid häradets tidigare tingsplats Sörbo, båda i Krokstads socken.

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet hör sedan 1998 till Västra Götalands län, innan dess från 1680 till Göteborgs och Bohus län, före 1700 benämnd Bohus län. Kyrkligt tillhör församlingarna Göteborgs stift 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1686-1966 Sunnervikens fögderi
1967-1990 Munkedals fögderi

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1681-1682 Sörbygdens tingslag i Lane, Stångenäs, Sotenäs, Tunge, Sörbygdens, Bullarens, Kville, Tanum och Vette härader 
1683-1697 Tunge, Sörbygden och Sotenäs tingslag i Tunge, Sörbygdens, Sotenäs, Bullaren, Kville, Tanum och Vette häraders domsaga 
1698-1732 Tunge och Sörbygdens tingslag i Lane, Stångenäs, Sörbygdens, Tunge och Sotenäs häraders domsaga
1732-1916 Tunge, Stångenäs, Sörbygdens och Sotenäs tingslag i Lane, Stångenäs, Sörbygdens, Tunge och Sotenäs häraders domsaga, från mitten av 1800-talet kallad Sunnervikens domsaga 
1917-1970 Sunnervikens tingslag i Sunnervikens domsaga

1971- Uddevalla tingsrätt med dess domsaga

Se även
Sörbygden

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Uddevalla tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nordisk familjebok, uppl 2, band 30, 1920

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Hemsida om Sörbygden

Externa länkar

Sörbygdens härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Göteborgs och Bohus län
Bohusläns historia

en:Sörbygden Hundred
Svenska Druid-Orden

Svenska Druid-Orden är en svensk gren av ett internationellt ordenssällskap grundat 1781 i London. Orden önskar främja och påverka medlemmarnas medmänsklighet, moral och rättrådighet. Under 1700-talet var intresset för kelterna starkt och man tillskrev dem dygder som just hög moral och rättrådighet. Ordens valspråk är "Enhet, Frid, Endräkt".

Historia
Efter etablerandet år 1781 i England spred sig Druid-Orden till Nordamerika 1821 och till Australien 1851. I Amerika kom många tyska immigranter att engagera sig i Orden och tillbaka till Europa kom Druid-Orden med återvändande tyskar år 1872.

Från Tyskland var steget till Sverige inte långt och 1904 bildades den första svenska logen i Malmö, Ad Astra. Med Malmö som utgångspunkt har sedan Orden spritt sig över landet och har idag 70 loger, från Trelleborg i söder till Kiruna i norr, med omkring 5000 medlemmar.

Medlemskap
För att bli upptagen i en av Svenska Druid-Ordens Grundloger krävs följande:

Den man, som fyllt 21 år och är svensk medborgare eller är i Sverige stadigvarande bosatt, har ordnad ekonomi och genom sin levnadsvandel åtnjuter medmänniskors aktning kan upptagas till Ordensbroder.

Dessutom krävs att den presumtive brodern rekommenderas av två bröder inom Logen, så kallade faddrar.

Grader och ritualer
Ordens arbete är indelat i sju grader. Vandringen genom dessa ger medlemmen ökad kunskap och insikt i och om ordens djupa mål och strävanden. Varje grad har en egen ritual, och i högre grader än den egna graden är ritualerna av pedagogiska skäl hemliga för medlemmen av lägre grad. För alla utomstående är det ritualbundna arbetet strikt hemligt.
De sju grader orden arbetar i är:
1. Eubat 
2. Bard 
3. Druid 
4. Kapitelgraden 
5. Ringgraden 
6. Old Ärk 
7. Riks Old Ärk

Internationellt
Svenska Druid-Orden ingår i sammanslutningen International Grand-Lodge of Druidism (IGLD), ett samarbete mellan de av världens druidordnar som samverkar inom United Ancient Order of Druidism (UAOD).

Se även
 Ordenssällskap

Externa länkar
Svenska Druid-Orden
Ordenssällskap i Sverige
International Grand-Lodge of Druidism

Ordenssällskap i Sverige
Ordenssällskap i Karlskrona