kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Steponas Darius

Steponas Darius (född Steponas Darašius) född 8 januari 1896 i Rubiškė, Litauen, död 17 juli 1933 nära Soldin i dåvarande Tyskland) var en litauisk-amerikansk pilot.

Darius som var född i distriktet Klaipėda i Litauen, emigrerade till USA med sin familj 1907. 1917 gick han med i amerikanska armén, efter att USA trätt in i första världskriget och ändrade sitt namn till Darius. Han tjänstgjorde som telefonist i 149:e fältartilleriregementet under strider i Frankrike. Han blev där sårad och erhöll Purple Heart (Purpurhjärtat).

1920 återvände han till Litauen och tog anställning i den litauiska armén och examinerades från officersutbildning 1921. Under sin tid i Litauen genomförde han också pilotutbildning varefter han 1927 återvände till USA och fick anställning i ett civilt flygbolag.

15 juli 1933 gjorde han tillsammans med Stasys Girėnas ett försök till en nonstopflygning från New York till Kaunas i Litauen en sträcka av 7 186 km. De flög en Bellanca CH 300 Pacemaker och korsade Atlanten på en tid av 37 timmar 11 minuter. Klockan 0.36 CET havererade de på grund av svåra väderförhållanden kombinerade med motorstörningar i byn Kuhdamm nära Soldin i Tyskland (numera Pszczelnik i Myślibórz-distriktet i Polen cirka 60 km söder om Szczecin), varvid båda omkom. De hade då klarat av 6 411 km och hade kvar cirka 650 km av den avsedda flygningen.

Litauiska flygare
Födda 1896
Avlidna 1933
Personer som omkommit i flygincidenter
Män
Oleander

Oleander (Nerium oleander) är en art i det monotypiska släktet Nerium i familjen oleanderväxter. Den kallas även nerium eller rosenlager. Den är troligen ursprunglig i medelhavsområdet, från södra Spanien till Syrien och Jordanien. I övrigt är den förvildad i de flesta varma områden. I Sverige kan oleander odlas som krukväxt.

Utseende och ekologi 
Oleander är mycket mångformig och bildar en städsegrön buske eller litet träd som kan bli åtta meter högt. Bladen är smalt elliptiska 5–30 × 1–3,5 cm, läderartade. Blommorna är praktfulla och doftande. Foderbladen är smalt triangulära till smalt äggrunda, 3–10 mm långa. Kronan kan vara purpurröd, rosa, vit laxrosa eller gul, blompipen blir 1,2–2,2 cm lång, kronflikarna 1,3–3 cm långa. Den kan blomma större delen av året, men vanligen mellan april och september.

Trivs bäst i varmt och soligt klimat. Oleander tål inte frost under några längre perioder.

Plantor från Iran till Indien har större blomsamlingar och starkare doft, dessa har kallats Nerium indicum, men räknas numera till formvariationen inom oleander.

Giftighet 
Hela växten är mycket giftig och har därför också fått tillnamn som hästbane. Bladen kan framkalla dermatit vid beröring. Gifterna i oleander har en digitalis-liknande effekt som lätt tas upp av munnens slemhinnor. Doften är dock inte giftig och det är inte farligt att lukta på oleander.

Sorter 
Över 400 sorter har fått namn. Några av de vanligaste är:
'Luteum Plenum' - har gräddvita till ljust gula blommor med dubbel krona.
'Petite Salmon' - lågväxande sort med enkla, laxrosa blommor.
'Splendens' - namnet är troligen ett samlingsnamn för flera, fylldblommiga, rosa kloner. Det är möjligen den vanligaste sorten i Sverige. 'Splendens Foliis Variegatis' har gulbrokiga blad.

Synonymer 
Nerium carnum Dum.Cours. 
Nerium flavescens DiSpino ex Roem. & Schult. 
Nerium floridum Salisb. nom. illeg.
Nerium grandiflorum Desf. 
Nerium indicum Mill. 
Nerium indicum f. leucanthum Makino 
Nerium indicum f. lutescens Makin
Nerium indicum f. plenum Makino 
Nerium indicum subsp. kotschyi (Boiss.) Rech.f. 
Nerium japonicum Hort. ex Gentil 
Nerium kotschyi Boiss. 
Nerium latifolium Miller 
Nerium lauriforme Lam. nom. illeg.
Nerium luteum Nois. ex Steud. 
Nerium mascatense A.DC. 
Nerium odoratissimum Wender. 
Nerium odoratum Lam. nom. illeg.
Nerium odorum Solander ex Aiton 
Nerium odorum var. kotschyi (Boiss.) Boiss. 
Nerium oleander L. 
Nerium oleander subsp. kurdicum  Rech.f. 
Nerium oleander var. indicum (Mill.) O.Deg. & Greenwell 
Nerium splendens Paxton Nerium thyrsiflorum Paxton Nerium verecundum Salisbury nom. illeg.Oleander indica (Mill.) Medik. Oleander vulgaris'' Medik.

Galleri

Referenser

Noter

Källor 
Plant Names Index
Svensk Kulturväxtdatabas

Oleanderväxter
Apocynaceae
Giftiga växter
Maironis

Maironis, egentligen Jonas Mačiulis född 21 oktober 1862, död 28 juni 1932, var en av de mest kända litauiska poeterna. Han var född i Pasandravys i Raseiniairegionen i Litauen. 

Maironis tog studentexamen med goda betyg vid Kaunas gymnasium och åkte för att studera litteratur vid Kievs universitet. Redan efter ett år avbröt han studierna och återvände för att i Kaunas studera vid ett prästseminarium.

1922 blev Maironis professor i teologi vid Kaunas universitet. Förutom dikter med patriotiskt innehåll och dramer med nationella ämnen verkade han även som översättare och översatte bland annat Rigveda till litauiska.

Han var en stor patriot och arbetade hårt för att "väcka upp" nationen att kämpa sig fri från det ryska imperiet.

Noter 

Litauiska författare
Födda 1862
Avlidna 1932
Män
Personer från Kaunas
István Széchenyi

Greve István Széchenyi (ungerska: Gróf Széchenyi István, även Stefan Széchenyi), född 21 september 1791 i Wien, död 8 april 1860 i stadsdelen Döbling i Wien, var en författare och politiker från dåvarande Österrike-Ungern. Han var son till grundaren av det ungerska nationalmuseet, Ferenc Széchenyi, och far till Béla Széchenyi. 

Széchenyi deltog som officer i krigen 1813-1815, tillbringade några år på resor och skänkte en årsinkomst, 60 000 floriner till bildandet av vetenskapsakademien 1825. Under de följande åren var han verksam i alla försök till att höja Ungerns materiella och andliga status, som till exempel i öppnandet av ångbåtsförbindelser på Donau (1833), regleringen av Donau och Theiss och torrläggningen av sumpmarker vid deras stränder, byggandet av kedjebron mellan Buda och Pest (1839-1842), skapandet av nationalteatern (1832) samt ett musikkonservatorium i Pest.

I sina skrifter, bland andra Hitel, (svenska Krediten), 1830 och Világ (svenska Ljus), lade han fram långtgående förslag till sociala reformer för bland annat böndernas frigörelse och upphävande av adelns privilegier. På det politiska området överflyglades han under 1840-talet av Lajos Kossuth, vars chauvinistiska planer han ansåg fördärvliga och motarbetade lantdagen, pressen och särskilda broschyrer (Kelet népe, österns folk, 1841). Széchenyi, som ville bevara föreningen med Österrike, blev i mars 1848 trafikminister i den första självständiga ungerska ministären där han fortsatte att argumentera mot Kossuth, som då var hans kollega.

Inför den hotande brytningen med Österrike i september 1848, drabbades han av sinnessjukdom, på grund av vilken han försökte dränka sig i Donau. Efter många års sjukdom tillfrisknade han och gav 1859 anonymt ut broschyren Ein blick (1859), där han kraftigt angrep den Bachska regeringen. Då polisen av den anledningen gjorde en husrannsakan i hans bostad på sjukhuset i Döbling, tog han sitt liv genom ett pistolskott.

Statyer restes över Széchenyi i Budapest (1880), Ödenburg (1897) och Szeged (1913).

Källor 

 

Ungerns ministrar
Ungerska politiker under 1800-talet
Ungersk adel
Födda 1791
Avlidna 1860
Män
Personer från Wien
Robert Howard

Robert Howard kan syfta på flera personer, bland andra:
 Sir Robert Howard (död 1436)
 Sir Robert Howard (1626–1698) 
 Robert Howard (friidrottare), amerikansk olympier 1996-2000
 Robert E. Howard (1906–1936)
 Robert L. Howard (1939–2009)
Scala & Kolacny Brothers

Scala, även Scala & Kolacny Brothers, är en kör från Aarschot i Belgien. Den har funnits sedan 1996 och består av grundarna och bröderna Steven (på piano) och Stijn Kolacny (som dirigent), samt ett 60-tal kvinnliga körsångerskor i åldrarna 14 till 24 år.

Gruppen har vunnit flera tävlingar, bland andra European Youth Music Festival 2000 i Neerpelt i Belgien, och har släppt ett antal CD-skivor och sålt guld. De har nått framgångar utanför sitt hemland och utanför körmusikkretsar bland annat med en cover på Rammsteins Engel.

Diskografi

Album 
 2000 – Christmas Time Is Here
 2004 – On the Rocks
 2004 – Dream On
 2004 – Respire
 2005 – Grenzenlos
 2006 – It All Leads To This

Singlar 
 2004 – Engel
 2004 – Schrei Nach Liebe
 2005 – With Or Without You / Clandestino
 2005 – Last Christmas

Externa länkar 

 Scalakörens webbplats

Källor 
 BelgianMusic.net – Scala

Belgiska körer
Musikgrupper bildade 1996
Jurij Vega

Baron Jurij Bartolomej (von) Vega, född 23 mars 1754 i byn Sagoritza, Krain, nuvarande Slovenien, död 26 september 1802 i Nußdorf (numera en förstad till Wien), var en österrikisk (slovensk) officer och matematiker.

Han var först navigationsingenjör, men gick sedermera in vid artilleriet och avancerade där från underlöjtnant (1784) till överstelöjtnant (1800). Då han var kapten, undervisade han i egenskap av professor i matematik vid bombardiärkåren (en artilleriskola). Han deltog med utmärkelse i krigen emot turkarna och fransmännen samt upphöjdes 1800 i friherrligt stånd. År 1802 påträffades hans lik i Donau; först 30 år efteråt uppdagades det att han mördats (av en mjölnare). 

I Logarithmisch-trigonometrisches Handbuch (bearbetad av Carl Bremiker) anges med sju decimaler logaritmerna för alla hela tal från 1 till 100 000 liksom logaritmerna för sinus och tangens för vinklar upp till 5° från sekund till sekund samt logaritmerna för sinus, cosinus, tangens och cotangens till vinklar i första kvadranten för var tionde sekund.

Bibliografi
Vorlesungen über die Mathematik (fyra band, 1786–1802; många upplagor)
Logarithmisch-trigonometrisches Handbuch (1793; 87:e upplagan 1919)
Thesaurus logarithmorum completus (1794)
Logarithmisch-trigonometrische Tafeln (två band, 1797; fjärde upplagan 1849)

Källor

Österrikiska matematiker
Österrikiska militärer
Österrikiska professorer
Slovenska matematiker
Födda 1754
Avlidna 1802
Personer som blivit mördade i Österrike
Män
Ugglan
Ivan Cankar

Ivan Cankar, född 1876, död 1918, var en känd slovensk författare, dramatiker och poet. Han föddes i byn Vrhnika (ca 2 mil väster om Ljubljana) den 10 maj 1876. Han hade 11 syskon men fyra syskon dog redan som unga. De levde fattigt då hans far blev ruinerad efter en misslyckad affär och några år senare brann även deras hem ner. Senare övergav också fadern familjen. 

I skolan upptäcktes hans läsbegåvning och han blev skickad till realskolan i Ljubljana för att fortsätta sina studier. Han tillbringade också en tid i Wien där han bl.a. studerade arkitektur.
Cankar var en mångskiftande och produktiv författare med sociala intressen och utgav omkring 40 band berättelser och dramer. Första upplagan av hans diktsamling Erotika lät biskopen i Ljubljana bränna. I Wien blev han också politiskt intresserad och började skriva politiska artiklar. Under tiden i Wien skrev han två dramatiska verk För nationens väl (1901) samt Kungen på Betajnova (1902). Han skrev också en roman om sin familjs historia i Wien som även är hans mest omfattande verk På sluttningen (1903). Vid valet år 1907 kandiderade han på den socialdemokratiska listan men rösterna räckte inte till. Under valrörelsen skrev han sin bästa och mest kända bok Drängen Jernej som har översatts till 17 språk. Den finns översatt till svenska: Drängen Jernej .

År 1917 flyttade han till Rožnik, en kulle ovanför staden Ljubljana. I oktober år 1918 råkade han ut för en olycka då han ramlade utanför sin bostad och skadade nacken. En månad senare drabbades han också av lunginflammation. Ett par veckor senare den 11 december 1918 avled han bara 42 år gammal.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930
 Bok Slovenien från urtid till nutid, Rado Omota, 1991 http://ganesha.se/

Slovenska författare
Slovenskspråkiga författare
Födda 1876
Avlidna 1918
Män
Tom Regan

Tom Regan, född 28 november 1938 i Pittsburgh, Pennsylvania, död 17 februari 2017 i North Carolina, var en amerikansk filosof, tillsammans med Peter Singer den mest kände djurrättsfilosofen. De var dock starkt oense om flera etiska, akademiska grundfrågor vad gäller djurens rätt.

Regan tog examen vid det lutherska Thiel College i Pennsylvania 1960 och blev Ph.D. vid University of Virginia 1966. Mellan 1967 och 2001 undervisade han som professor i filosofi på North Carolina State University. Med inspiration från bland annat filosofen Immanuel Kant ägnade han en stor del av sitt arbete åt att utarbeta en moralisk grundval för människans förhållningssätt till djuren, som han likt människan benämner livssubjekt, och han menade att liksom vi har mänskliga rättigheter, vilka ju även innefattar t.ex. likt djuren värnlösa spädbarn, så bör vi också finna en filosofisk och praktisk grund för liknande djurs rättigheter. Han formulerade sina analyser i ett flertal skrifter, däribland A Case for Animal Rights (1983), och dessa har fungerat som en akademisk grundval för många djurrättsaktivister och veganer/vegetarianer internationellt, vilket han också själv var.

Bibliografi (urval)
Matters of life and death : new introductory essays in moral philosophy / Tom L. Beauchamp ... ; ed. by Tom Regan, 1980 - 
All That Dwell Therein: Essays on Animal Rights and Environmental Ethics, 1982
The Case for Animal Rights, University of California Press, 1983, 1985, 2004
Animal Sacrifices: Religious Perspectives on the Use of Animals in Science, 1986
The struggle for animal rights / Tom Regan, 1987. -  
Animal rights and human obligations / edited by Tom Regan, Peter Singer, 1989 - 
The animal rights debate / Carl Cohen and Tom Regan, 2001. -  
Defending Animal Rights, University of Illinois Press, 2001. 
Animal rights, human wrongs : an introduction to moral philosophy / Tom Regan, 2003. -  
Empty cages : facing the truth about animal cruelty in America / Tom Regan, 2003. -  
Empty Cages: Facing the Challenge of Animal Rights, 2004  , 229 pages.
Die Tierrechtsdebatte. Interdisziplinäre Arbeitsgemeinschaft Tierethik (Hrsg.). Tierrechte - Eine interdisziplinäre Herausforderung. Erlangen, 2007. 
Djurens rättigheter : en filosofisk argumentation / Tom Regan ; översättning: Britt-Marie Thieme, 1999. - 
Tomma burar : en bok om djurrätt / Tom Regan ; översättning: Per Hellman, 2009. - 
Djurens rätt, människans fel? : en introduktion till moralfilosofi / Tom Regan ; översättning: Britt-Marie Thieme., 2010. -

Källor

Externa länkar
Animalsvoice/Empty Cages, Regans hemsida

Amerikanska filosofer under 1900-talet
Personligheter inom vegetarianism i USA
Män
Födda 1938
Avlidna 2017
North Carolina State University
Forskare från Pennsylvania
Personer från Pittsburgh
Alumner från University of Virginia
Du Fu

Du Fu (kinesiska: 杜甫, pinyin: Dù Fǔ, Wade-Giles: Tu4 Fu3), född 712 i Nangong, död 770 i Leiyang, var en hyllad kinesisk poet under Tangdynastin. Tillsammans med Li Bai kallas han ofta för den främste kinesiske poeten.

Liv och verk 
Du Fus egna främsta målsättning var från början att hjälpa sitt land genom att bli en framgångsrik tjänsteman men misslyckades med att uppnå detta. Hans liv, liksom hela landet, föröddes av ett blodigt uppror av guvernören An Lushan 755 och de sista 15 åren av hans liv bestod nästan uteslutande av oro. På grund av dessa oroligheter var han under tio år på vandring i Kina och fick inblick i folkets nöd. Han var under en period även hovdiktare.

Trots att han till en början inte rönte någon popularitet kom hans verk att ha en stor inverkan på både kinesisk och japansk kultur. Han har av kinesiska kritiker kallats för "poet-historiker" och för "den vise poeten" medan han har presenterats för västerländska läsare som "Kinas" Vergilius, Horatius, Ovidius, Shakespeare, Milton, Burns, Wordsworth, Béranger, Hugo eller Baudelaire. Omkring 1 400 av hans dikter har bevarats.

Referenser

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Böcker av och om Du Fu på svenska bibliotek. Libris.

Kinesiska poeter
Kinesiskspråkiga poeter
Födda 712
Avlidna 770
Män
Personer från Zhengzhou
WP:Projekt Kina
Poeter under 700-talet
Kaahumanu

Kaahumanu (Kristet namn: Elizabeth Kaahumanu), född 17 mars 1768, död 5 juni 1832, var den första drottningen av kungariket Hawaii och fru och brylling till kung Kamehameha I. 

Hon utövade politisk inflytande över maken Kamehameha I, och var efter hans död Hawaiis regent som så kallad Kuhina nui, medregent eller premiärminister, gemensamt med både Kamehameha II och Kamehameha III 1819-1832.

Biografi

Tidigt liv
Kaʻahumanu föddes i en grotta på ön Maui som dotter till Keʻeaumoku Papaiahiahi, en landsflyktig adelsman (aliʻi) Hawaiʻi och Nmahana'i'Kaleleokalani, halvsyster och fru till kung Kamehameha Nui av Maui. Fadern blev rådgivare åt Kamehameha I, med vilken hon blev gift vid tretton års ålder. Maken hade flera fruar, men Kaahumanu var hans favorit och utövade inflytande över honom. Hon uppmuntrade honom att ena öarna till kungadömet Hawaii (1810).

Kuhina nui
Vid makens död 5 maj 1819, förklarade hon sig själv för medregent över Hawaii tillsammans med sin styvson Kamehameha II, förebärande att detta hade varit makens önskan. Det kungliga rådet samtyckte och gav henne som regent titeln Kuhina nui, en nyskapad post, som brukar översättas till medregent eller premiärminister. 

Kaahumanu ändrade som medregent levnadsvillkoren för Hawaiis kvinnor då hon avskaffade tabut för könen att äta gemensamt genom att tillsammans med en annan av makens före detta fruar, drottning Keopuolani, offentligt sätta sig ned och äta med sin styvson kungen, något som blev känt som 'Ai Noa. 

År 1821 kidnappade hon och styvsonen kung Kaumualiʻi av Kauai och tvingade honom att gifta sig med henne för att han ö inte skulle bryta sig loss från Hawaii: vid Kaumualiʻis död 1824 gifte hon sig med hans son Kealiʻiahonui. 

I april 1824 införde hon kristendomen (protestantism) på Hawaii. Hon författade rikets första konstitution i enlighet med bibelns bud och lät döpa sig till Elisabeth 5 december 1825. 1826 slöt hon det första avtalet mellan Hawaii och USA, där USA tillerkändes fria handelsrättigheter och skydd av lagarna. 1830 förbjöd hon katolsk mission på öarna. Vid hennes död tillägnades den första översatta bibeln henne. Efterträdd av Kaahumanu II.

Referenser

Födda 1768
Avlidna 1832
Kvinnor
Hawaiis drottningar
Kvinnliga regenter under 1800-talet
Rosenlundsgatan

Rosenlundsgatan är en gata på västra Södermalm i Stockholm. Gatan anlades i början av 1900-talet och sträcker sig från Hornsgatan i norr till Ringvägen i syd. Längden är cirka 850 meter.

Historik
I samband med Namnrevisionen i Stockholm 1885 bestämdes namnet Rosenlundgatan (utan ”s”) för gatan mellan Lundagatan (nuvarande Gamla Lundagatan) och Ringvägen.  Enligt den då planerade stadsregleringen skulle Lundagatan dras lite längre österut, det blev dock inte så. Därför börjar Rosenlundsgatan vid Hornsgatan i höjd med Bysistäppan. År 1932 ändrade namnberedningen gatans namn till stavningen Rosenlundsgatan (med ”s”). Rosenlund var namnet på en trädgård i dåvarande kvarteret Tanto Större (nuvarande kvarteret Sockerbruket), intill Tantolunden.

Bilder

Byggnader och anläggningar längs gatan

 Nr 1, före detta Maria brand- och polisstation
 Nr 15, Maria beroendecentrum, tidigare Södra BB
 Nr 23-25, Stockholms södra station och kvarteret Brinckan
 Nr 30-42, Kvarteret Tobaksmonopolet
 Nr 44, Kvarteret Svärdet
 Nr 29, före detta Luth & Roséns Elektriska
 Nr 60, Einar Mattssons huvudkontor.
 Bergsgruvans park gränser med sin västra sida till Rosenlundsgatan.

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Södermalm
Erik af Edholm (läkare)

Erik af Edholm, ursprungligen Edholm, född den 5 februari 1777 i Fors socken i Jämtland, död den 29 maj 1856, var en svensk läkare och förste arkiater hos kung Karl XIV Johan. Han var far till Erik af Edholm.

Erik Mårtensson Edholm var son till länsmannen Mårten Edholm och Magdalena Åström. Efter studier vid Frösö trivialskola inskrevs han vid Uppsala universitet 1796 och promoverades till medicine doktor där 1810. Från 1812 var han livmedikus hos kronprins Karl Johan och 1813-15 fältläkare vid kronprinsens stab. År 1815 gifte han sig med Sara Fredrika Hülphers. När kronprinsen 1818 blev kung Karl XIV Johan förordnades Edholm som förste livmedikus hos kungen och året efter kallades han som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. 

1821 upphöjdes Erik Edholm i adligt stånd med namnet af Edholm. I Sundhetskollegium var han vice ordförande från 1822 och 1841–49 dess ordförande. 1842 fick han ställning som förste arkiater, en titel ofta kombinerad med ordförandeskapet i Collegium medicum/Sundhetskollegium.

Söner
 Erik af Edholm (1817-1897), överste, hovmarskalk, chef för de kungliga teatrarna 1866-1881.
 Edvard Edholm (1831-1913), medicine doktor, medicinalråd, livmedikus med mera.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Edholm, Erik
Svenskt adlade
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Fors socken, Jämtland
Svensk obetitlad adel
Födda 1777
Avlidna 1856
Män

Erik
Svenska läkare under 1800-talet
Nils Wilhelm Lundh

Nils Wilhelm Lundh, född 14 februari 1879 i Malmö, död 6 juni 1953 i Stockholm, var en svensk författare av skönlitteratur, skådespel samt reseskildringar från Medelhavet. Kort efter sin debut erhöll han ett stipendium från Albert Bonniers stipendiefond 1905. En samling av hans efterlämnade dokument finns i Kungliga biblioteket i Stockholm.

Skrifter
Hvita kyrkans by : tre berättelser (1903)
Tall och björk : två berättelser från Hvita kyrkans by (1904)
Stjärnorna : berättelser från Hvita kyrkans by (1904)
Ljunghuset : berättelse från Ödestrand (1905)
Mars : berättelser (1906)
Stranden : berättelser och dikter (1907)
Martini : ett lifsöde (1907)
Enslingen jämte flera berättelser (1908)
Stora barn. (1909)
Lifvets sagor : berättelser (1909)
Valborgselden : valda berättelser (1910)
Bleik : roman från Nordsjödynerna (1911)
Från Etna och Vesuvius : berättelser från Syditalien (1912)
På vulkanisk mark : Berättelser från Kanarieöarna och Syd-Italien (1914)
Bergvandraren : skådespel i 3 akter (1914)
Eusebia, den kanariska skökan (1916), roman
Ljunghuset : Skådespel i tre akter (1918)
Johan Kainen : Skådespel i fyra akter (1918)
Drottningens pärla : Skådespel i fyra akter (1918)
En författares resa (1924), två delar: 1. Kring Italien, 2. Nordafrika
Barnets dag : Martha (1924)
Det bräddfulla hjärtats gata : (Eusebia) (1925)

Källor
Libris, bibliografiska upplysningar

Svenska författare under 1900-talet
Män
Födda 1879
Avlidna 1953
Författare från Malmö
Westport

Westport kan syfta på:

Geografi

Irland 

 Westport (ort i Irland), Connacht, Maigh Eo,

Kanada 

 Westport (ort i Kanada, Newfoundland och Labrador), 
 Westport, Ontario, ort,

Nya Zeeland 

 Westport, Nya Zeeland, West Coast, Buller District,

USA 

 Westport (ort i USA, Indiana), Decatur County, 
 Westport (ort i USA, Kentucky), Oldham County, 
 Westport (ort i USA, North Carolina), Lincoln County, 
 Westport (ort i USA, Oklahoma), Pawnee County, 
 Westport, Connecticut, ort, Fairfield County, 
 Westport (ort i USA, Maine), Lincoln County, 
 Westport (ort i USA, New York), Essex County, 
 Westport (ort i USA, South Dakota), Brown County, 
 Westport (ort i USA, Oregon), Clatsop County, 
 Westport (ort i USA, Washington), Grays Harbor County, 
Westport, Massachusetts i Massachusetts.

Robotskapade Irlandförgreningar
Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade Nya Zeelandförgreningar
Robotskapade USAförgreningar