kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Belgien runt

Belgien runt , officiellt  Baloise Belgium Tour (sedan 2013 - dessförinnan Ronde van België/Tour de Belgique), är ett årligt fem dagar långt cykellopp i Belgien.

Loppet avhölla årligen mellan 1908 och 1981, förutom under de båda världskrigen. Under 1982 och 1983 arrangerades inte tävlingen och ej heller under perioden 1991 till 2001. Sedan 2002 är Belgien runt återigen ett årligt cykellopp.

SegrareTour de Belgique - Tour of Belgium - Ronde van België på BikeRaceInfo. 

 2021  Remco Evenepoel
 2020 inställt
 2019  Remco Evenepoel
 2018  Jens Keukeleire
 2017  Jens Keukeleire
 2016  Dries Devenyns
 2015  Greg Van Avermaet
 2014  Tony Martin
 2013  Tony Martin
 2012  Tony Martin
 2011  Philippe Gilbert
 2010  Stijn Devolder
 2009  Lars Boom
 2008  Stijn Devolder
 2007  Vladimir Gusev
 2006  Maarten Tjallingii
 2005  Tom Boonen
 2004  Sylvain Chavanel
 2003  Michael Rogers
 2002  Bart Voskamp
 1991-2001 inte organiserad
 1990  Frans Maassen
 1989  Sean Yates
 1988  Frans Maassen
 1986  Nico Emonds
 1985  Ludo Peeters
 1984  Eddy Planckaert
 1982-1983 inte arrangerad
 1981  Ad Wijnands
 1980  Gerrie Knetemann
 1979  Daniel Willems
 1978  André Dierickx
 1977  Walter Planckaert
 1976  Michel Pollentier
 1975  Freddy Maertens
 1974  Roger Swerts
 1973  Leif Mortensen
 1972  Roger Swerts
 1971  Eddy Merckx
 1970  Eddy Merckx
 1969  Eric De Vlaeminck
 1968  Wilfried David
 1967  Carmine Preziosi
 1966  Vittorio Adorni
 1965  Jean Stablinski
 1964  Benoni Beheyt
 1963  Peter Post
 1962  Noël Foré
 1961  Rik van Looy
 1960  Alfons Sweeck
 1959  Armand Desmet
 1958  Noël Foré
 1957  Pino Cerami
 1956  André Vlaeyen
 1955  Alex Close
 1954  Henri Van Kerckhove
 1953  Florent Rondele
 1952  Henri Van Kerckhove
 1951  Lucien Matthijs
 1950  Albert Dubiusson
 1949  Ernest Sterckx
 1948   Stan Ockers
 1947  Maurice Van Herzele
 1946  Albert Ramon
 1945  Norbert Callens
 1940-1944 inte arrangerad
 1939  Joseph Somers
 1938  François Neuville
 1937  Adolf Braeckeveldt
 1936  Emile Decroix
 1935  Jef Moerenhout
 1934  François Gardier
 1933  Jean Aerts
 1932  Léon Louyet
 1931  Maurice de Waele
 1930  Emile Joly
 1929  Armand Van Brueane
 1928  Jules Van Hevel
 1927  Paul Matton
 1926  Jean Debusschere
 1925  Denis Verschueren
 1924  Félix Sellier
 1923  Emile Masson
 1922  René Vermandel
 1921  René Vermandel
 1920  Louis Mottiat
 1919  Emile Masson
 1915-1918 inte arrangerad
 1914  Louis Mottiat
 1913  Dieudonné Gauthy
 1912  Odile Defraye
 1911  René Vandenberghe
 1910  Jules Masselis
 1909  Paul Duboc
 1908  Lucien Petit-Breton

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats

Cykeltävlingar i Belgien
Återkommande sportevenemang med premiär 1908
Wilhelm Sjögren

Karl Johan Wilhelm Sjögren, född 10 april 1866 i Visby domkyrkoförsamling, Gotlands län, död 12 mars 1929 i Oscars församling, Stockholms län, var en svensk jurist.

Sjögren blev 1884 student, 1888 filosofie doktor, 1892 juris kandidat, 1894 docent, 1896 extra ordinarie professor, 1898 professor i rättshistoria och 1907 professor i civilrätt, allt vid universitetet i Uppsala, 1900 promoverades han där till juris hedersdoktor, och 1909 utnämndes han till justitieråd. Han tillhörde 1915–1916 Lagrådet och lämnade 1918 Högsta domstolen för att inträda i Lagberedningen som dess ordförande. Sjögren blev ledamot av Humanistiska vetenskapssamfundet i Uppsala 1901, hedersledamot av Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien 1918 och ledamot av Vetenskapsakademien 1922.

Sjögren intog en ledande ställning inom svensk rättsvetenskap. Från början filosof (sin doktorsavhandling skrev han Om den dialektiska metodens ställning i Hegels logik, 1887), behandlade han i sina tidigare arbeten mer abstrakt rättsvetenskapliga spörsmål, särskilt i docentavhandlingen Om rättsstridighetens former med särskild hänsyn till skadeståndsproblemet (1894). Hans senare författarskap faller till väsentlig del inom rättshistoriens område, där han presterade bland annat Bidrag till en undersökning af kontraktsbrotten enligt Sveriges medeltidslagar (1896) och Bidrag till den svenska exekutivprocessens historia (i "Tidsskrift for retsvidenskab", 1901); i denna tidskrift (av vars redaktion han blev medlem 1906) publicerades även åtskilliga andra resultat av hans rättshistoriska undersökningar, bland annat Om den fornsvenska skuldprocessens grundformer (1898), och De fornsvenska kyrkobalkarna (1904). Efter offentligt uppdrag utgav han Förarbetena till Sveriges rikes lag 1686–1736 (åtta band, 1900–1909). Åren 1904–1909 biträdde han Lagberedningen vid revisionen av Jordabalken. Inom den svenska civilrättens område skrev han bland annat (i "Tidsskrift for retsvidenskab", 1914) om Fiduciariska lösöreköp. Sjögren är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Bibliografi

Utmärkelser
  Kommendör av första klassen av Nordstjärneorden, 6 juni 1912.

Källor
 Carl Skottsberg: Kungliga Svenska Vetenskapsakademien: Personförteckningar 1916–1955 (1957), sid. 11.
  
 
 Sjögren, Carl Vilhelm på SvenskaGravar.se

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska professorer i rättshistoria
Svenska professorer i civilrätt
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Gotlands nation
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Ledamöter av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Uppsala
Svenska jurister under 1800-talet
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska forskare under 1800-talet
Svenska forskare under 1900-talet
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Jurister från Visby
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1866
Avlidna 1929
Män
Ugglan
Kommutativ ring

En kommutativ ring är inom den matematiska grenen ringteori en ring som är kommutativ med avseende på multiplikation. Studiet av kommutativa ringar kallas kommutativ algebra.

En kommutativ ring är mer lik en kropp än en generell ring. En kropp har en multiplikativ invers till varje element skilt från noll, en egenskap som inte nödvändigtvis finns i kommutativa ringar. Ett element i en ring, som har en multiplikativ invers kallas för en enhet. En kommutativ ring kan ha nolldelare, nollskilda element a och b vars produkt är noll. En kommutativ ring som saknar nolldelare kallas för ett integritetsområde. I kommutativa ringar är varje ideal dubbelsidigt.

Definition och exempel 
En ring är en algebraisk struktur med två binära operatorer, en addition och en multiplikation, oftast betecknade "+" respektive "⋅". Definitionsmässigt kommuterar additionen i alla ringar, det vill säga 
 
I kommutativa ringar gäller dessutom att multiplikationen kommuterar:

Exempel 
Ett enkelt exempel på en ring som är kommutativ är heltalen, .
Exempel på en ring som inte är kommutativ är ringen av alla kvadratiska matriser av ett givet format, eftersom matrismultiplikation inte är kommutativ.

Ideal och kvotringar 

Ett ideal i en kommutativ ring R är en delmängd I sådan att, för alla a, b i I och alla r i R gäller:

Givet en delmängd  av R är idealet som genereras av A det minsta ideal som innehåller hela A och kan ses som att bestå av alla linjärkombinationer på formen:

där alla  är godtyckliga element i R. Ett ideal som kan genereras av ett enda element kallas för ett principalt ideal. En ring där alla ideal är principala kallas principalidealring.

Givet ett ideal I i en kommutativ ring R kan man bilda kvotringen R/I bestående av sidoklasser med ringoperationerna definierade av:

Se även 
 Nästan kommutativ ring

Referenser 
 I. N. Herstein, Topics in Algebra, Blaisdell Publishing Company, New York 1964.
 B. L. van der Waerden, Algebra Erster Teil, Springer-Verlag, Berlin 1950.
 Karl-Johan Bäckström, Diskret Matematik, Studentlitteratur, Lund 1986.

Ringteori
Algebraiska strukturer
Siligo

Siligo är en kommun i Sassari på Sardinien, Italien. Kommunen ligger c:a 160 km norr om Cagliari och c:a 25 km sydöst om Sassari. Kommunen hade  invånare (2017).

Siligo gränsar till följande orter: Banari, Bessude, Codrongianos, Bonannaro, Mores, Ardara.

Kända personer 
 Gavino Ledda, författare
 Maria Carta, sångare och skådespelare

Referenser

Externa länkar 
 comune di Siligo

Kommuner i provinsen Sassari
Kontaktannonsen

Kontaktannonsen är musikal i en akt skriven av Ola Hörling (dialog/sångtexter) och Jan-Erik Sääf (musik/sångtexter) som hade urpremiär 1995 på Artisten i Göteborg. Sedan dess har Kontaktannonsen turnerat i Sverige, Danmark och Finland och översatts till engelska och bearbetats till två akter under titeln Connect/Disconnect. Den har spelats i London och på June Havoc Theatre i New York som en del av Midtown International Theatre Festival 2009.

Externa länkar  

 Regionteatern webbplats 

1995 i Sverige
Musikåret 1995
Teateråret 1995
Kultur i Göteborg
Svenska musikaler
Sofia Hedvig av Danmark

Sofia Hedvig av Danmark (), född 28 augusti 1677 i Köpenhamn, död 13 mars 1735, dansk prinsessa, dotter till kung Kristian V av Danmark och Charlotta Amalia av Hessen-Kassel.

Biografi
Hon var påtänkt som brud till Johan Georg IV av Sachsen till 1691, kejsar Josef I till 1697 och Karl XII fram till 1698, men förblev ogift, då den förste drog sig ur förlovningen, den andra krävde att hon skulle konvertera och den tredje inte ville gifta sig. Det ryktas dock att hon var hemligt gift med överkammarherre Carl Adolph von Plessen. 

Som officiellt ogift kvinna fick hon bo hos modern fram till dennas död. Elisabeth Helene von Vieregg var hovdam åt henne. Hon hade ett gott förhållande till sin regerande bror Fredrik fram till hans andra äktenskap 1721, då hon och hennes yngre bror Carl av Danmark lämnade hovet i protest. 

Hon drev godsen Vemmetofte och Charlottenborg, öppnade skolor på sin gods (där undervisningen dock nästan enbart var religion) grundade Vemmetofte Frøkenkloster. Hon var intresserad av musik och konsthantverk och var porträttmålare, broderade och flera av hennes verk förvaras i samlingen på Rosenborgs slott.

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1677
Avlidna 1735
Danska prinsessor
Kvinnor
Flabäck

Flabäck, Flabäcken, är en bäck som utgör gränsen mellan Kållered och Lindome i Mölndals stad och därmed även utgör landskapsgräns mellan Västergötland och Halland. När Halland tillhörde Danmark, fram till freden i Brömsebro 1645, utgjorde bäcken även riksgräns mot Sverige.

Bäckens namn kommer av Flaksjö (Flagsjö), och namnet skrevs på 1600-talet bland annat som Flaksjöbäcken.

Gränsmöten
Tre gränsmöten mellan svenska och danska sändebud har hållits på bron över Flabäcken:

12–17 augusti 1591
Vid mötet behandlades frågor om tullfrihet, framför allt den fria handelssjöfarten runt den nordnorska kusten till Vita havet. Sverige krävde handelsblockad, då ryssarna fick försörjning under det pågående kriget med Sverige, vilket avvisades av danskarna. Danska sändebud var riksråden Nils Kaas, Jörgen Rosencrantz och Manderup Parsberg. Sverige representerades av Krister Gabrielsson, Bengt Ribbing och Jöran Eriksson.

9–18 februari 1601
Vid mötet behandlades främst förhållanden om vem som hade rätt att uppbära skatt i Lappmarken. Länderna enades inte utan hänsköt frågan till skiljedom. I övrigt misslyckades mötet och ett nytt möte hölls i Sjöaryd i april 1602, vilket endast resulterade i preliminära förhandlingar.

9 februari–6 april 1603
Det fanns alltsedan Stettinfreden 1570 ett flertal frågor, vilka orsakade slitningar mellan länderna och som ombuden försökte lösa vid detta tredje möte. Bland frågorna fanns den svenska tullen på danska varor och kaperier på danskt vatten, Lappmarksfrågan, den svenska handelsblockaden mot Riga och rätten till Tre kronor i danska statsvapnet. Flera av frågorna fick gå till skiljedom.

Den svenske kungen Karl IX var nöjd med förhandlingarna, då svenskarna bland annat fått igenom en förklaring om fredens obrottsliga upprätthållande tills skiljedom fallit, vilket var emot den danske kungen Kristian IV:s önskan. Motsättningarna mellan länderna hade dock inte försvunnit utan kom att öka under de kommande åren och utgjorde en grund för Kalmarkrigets utbrott 1611.

Genom skiljedomen fick Sverige ensamrätt till beskattning i Lappmarken, medan svenska och danska fogdar gemensamt upprätthöll rättsskipningen.

Minnessten och fornminnen

En minnessten restes på platsen 1979 av Kållereds Hembygdsgille och Mölndals kommun.

I området finns andra fornminnen: en hällkista, en gravhög, två gravfält, en hålväg och en fornborg.

Värdshus
1838 anlades en ny, privat väg från Kållered till Lindome, vilken finansierades med vägavgifter, som upptogs vid en vägtull i Flabäck. 1844-1845 byggdes en gästgivaregård på platsen. Den revs 1967-1968 när motorvägen E6 skulle dras fram.

Referenser
Fotnoter

Litteratur
 Ahlberg, Gunnar: Gränsmöten vid Flabäck omkring år 1600, Nordhallands Hembygds-förenings årsbok ”Vår Bygd 1962”.

Externa länkar
Kållereds hembygdsgille

Vattendrag i Mölndals kommun
Vattendrag i Västergötland
Vattendrag i Halland
Carl Malmström

''För arkitekten, se Carl Malmström (arkitekt)

Carl Malmström, född 20 juni 1891 i Stockholm, död 25 maj 1971 i Stockholm, var en svensk botaniker. Han var från 1935 professor vid avdelningen för botanik och marklära vid Statens skogsforskningsinstitut.

Malmström disputerade 1923 vid Uppsala universitet.

Han blev 1937 ledamot av Lantbruksakademien och 1951 ledamot av Vetenskapsakademien.

Carl Malmström är begravd på Adelövs kyrkogård.

Källor

Noter 

Svenska professorer i botanik
Svenska professorer i skogsvetenskap
Ledamöter av Lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Stockholm
Födda 1891
Avlidna 1971
Män
Gösta Jägersten

Karl Gustav (Gösta) Magnus Jägersten, född 3 december 1903 i Öglunda församling, Skaraborgs län, död 27 februari 1993 i Uppsala domkyrkoförsamling, var en svensk zoolog.

Jägersten disputerade 1935 vid Uppsala universitet. Han var professor i zoologi vid Stockholms högskola 1945–1947 och i zoologi, särskilt jämförande anatomi och histologi, vid Uppsala universitet 1947–1969. Jägersten blev 1948 ledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala och 1958 ledamot av Vetenskapsakademien. Han vilar i minneslund på Hammarby kyrkogård
i Uppsala.

Bibliografi

Källor 
 
 Jägersten, Gösta Karl Gustav Magnus på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska professorer i zoologi
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Svenska zoologer under 1900-talet
Personer från Öglunda socken
Gravsatta på Hammarby kyrkogård
Födda 1903
Avlidna 1993
Män
Fears

Fears är en låt från 2008 av den amerikanske musikern Serj Tankian. Låten finns endast som digital nedladdning och den släpptes genom Amnesty International i deras kampanj 2008 Global Write-a-Thon, som pågick den 5–14 december 2008.

Serj hade följande att säga om Amnesty Internationals kampanj:

Låtlista

Referenser

Noter

Engelska originalcitat 

Amerikanska musiksinglar
Musiksinglar 2008
Lars Brundin

Lars Zakarias Brundin, född 30 maj 1907 i Torstuna församling, Uppsala län, död 18 november 1993 i Danderyd, Stockholms län, var en svensk entomolog.

Brundin disputerade 1934 vid Lunds universitet på en doktorsavhandling om skalbaggar i Torneträsk-området. Han var professor och föreståndare vid entomologiska avdelningen vid Naturhistoriska riksmuseet 1957-1973. Han blev ledamot av Vetenskapsakademien 1969 och av Fysiografiska sällskapet i Lund 1971.

Källor

Tryckt litteratur

Fotnoter

Svenska professorer i entomologi
Professorer vid Naturhistoriska riksmuseet
Alumner från Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1907
Avlidna 1993
Personer från Torstuna socken
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
María Guinand

María Guinand, född 1953 i Caracas, Venezuela, är en venezuelansk dirigent.

Guinand är utbildad i Bristol och avlade en Master of Arts 1982. Sedan dess har hon arbetat med stor framgång som körledare, administratör och inspiratör inom det internationella körlivet.

Hon är dirigent för och grundade Cantoria Alberto Grau sedan 1976. Hon var biträdande dirigent under Alberto Grau i Schola Cantorum de Caracas 1976-1992 och är sedan 1992 dess förste dirigent. Hon leder också Coral de la Fundación Empresas Polar sedan 1992.

Hon har med sina körer gjort omfattande utlandsturnéer och vunnit många priser i internationella körtävlingar. Hennes CD-produktion omfattar över 40 utgåvor.

María Guinand tillhör den internationella körorganisationen IFCM:s Advisory board.

Källor

Noter

Externa länkar 

Venezuelanska dirigenter
Födda 1953
Kvinnor
Levande personer
Personer från Caracas
Stenhusnattsländor

Stenhusnattsländor (Glossosomatidae) är en familj i insektsordningen nattsländor.

Stenhusnattsländor förekommer vid rinnande vattendrag, som floder och åar. Larverna lever i vatten och livnär sig på alger och liknande vattenväxtlighet. Som många andra nattsländelarver bygger de ett yttre skydd, ett så kallt hus. Detta är typiskt ganska rundat och välvt till formen och består av små stenar.

I Sverige finns 4 arter av stenhusnattsländor, Glossosoma intermedium, Glossosoma nylanderi, Agapetus fuscipes och Agapetus ochripes.

Referenser

Nattsländor
Robert Greene

Robert Greene, född den 11 juli 1558 i Norwich, död den 3 september 1592 i London, var en engelsk skald.
 
Greene studerade humaniora i Cambridge och Oxford och tyckes sedan ha slagit sig på medicin. Däremot är det knappast troligt, att han avlagt prästexamen. Han tyckes ha företagit vidsträckta resor till Spanien och Italien, Frankrike och Tyskland, Danmark och Polen. Därefter gifte han sig, men övergav hustru och barn och begav sig till London, där han levde samma vilda bohemliv, som i allmänhet utmärkte denna tids dramatiker. Han sjönk allt djupare, övergavs av alla sina vänner, och hade inte en fattig skomakare och hans hustru tagit hand om honom, skulle han dött på gatan.

Greene var en rikt begåvad, men hållningslös natur. Han har skrivit lyrik, dramer och noveller. Hans av samtiden högt skattade prosaberättelser i tidens euphuistiskt uppstyltade stil är ofta intressanta på grund av sitt självbiografiska innehåll; bland dem kan nämnas Mamillia (1583), Pandosto (1588), Menaphon (1589 - i vilken Shakespeare fann motivet till sin En vintersaga), Never too late (1590), A groatsworth of wit, bought with a million of repentances och The repentance of Robert Greene. I de i dessa inströdda dikterna visar sig Greene som en lyriker av hög rang. 

Som dramatiker räknas Greene bland Shakespeares omedelbara föregångare. Liksom Greenes samtida Marlowe frigjorde tragedin ur dess medeltidslänkar, utbildade Greene lustspelet. Shakespeare har sedan lärt av båda och förenat deras olika företräden. Utmärkande för Greenes dramer är deras friska skildringar av engelskt lantliv, ofta med gamla sagors stämning över sig, och deras älskliga, rena kvinnogestalter. 

Vanligen är de skrivna på blankvers, vars bruk Marlowe just då gjorde allmänt i dramat. Deras kronologiska ordning är inte säkert fastställd. Det äldsta är troligen Alphonsus, king of Arragon (före 1589); därefter följer Orlando furioso (före 1591), Friar Bacon and friar Bungay (1589 - av många ansedd som hans bästa drama), James IV (omkring 1590), George a Greene, the pinner of Wakefield samt A looking glass for London and England (i vilket han samarbetade med Lodge - 1592).

Externa länkar

Källor 

 

Alumner från Universitetet i Cambridge
Engelska poeter
Engelska dramatiker
Födda 1558
Avlidna 1592
Män
Engelska författare under 1500-talet
Personer från Norwich
Thomas Lodge

Thomas Lodge, född möjligen 1558 i eller nära London, död 1625 (i pesten), var en engelsk författare.

Lodge studerade sedan 1573 i Trinity College, Cambridge, och sedan 1578 i Lincoln's Inn, förvärvade både baccalaureus- och magistergraderna, företog flera resor, bland annat en till Kanarieöarna och en till Sydamerika. (Han torde dock inte ha varit skådespelare under sitt reseliv, såsom det uppgivits.) 

Lodge studerade medicin i Avignon och blev omkring 1600 läkare i London. Då han alltsedan slutet av 1570-talet slagit sig på litterärt skriftställeri, råkade han i konflikt med sin familj, och hans far, som varit borgmästare (Lord Mayor) av London, gjorde honom arvlös. Trots att han saknade ursprunglighet, var han en ganska framstående skriftställare, hos vilken tidens drag avspeglas väl. 

Bland hans arbeten märks pamfletten Dejence of poetry, music and stage-plays (1579), en samling honungssöt lyrik (1589), prosanovellen Rosalynde, Euphues his golden legacie (1590 - vilken legat till grund för Shakespeares lustspel As you like it), den satiriska komedin A looking glasse for London and England (1594, i samarbete med Greene, riktad mot puritanernas fördömande av skådebanan), och den omkring 1590 skrivna Tragedy of the wounds of civil war lively set forth in the true tragedies of Marius and Sulla (tryckt 1594 - ett verkningsfullt historiskt skådespel med god karaktärsteckning - ämnet var hämtat från Norths
översättning av Plutarchos). 

Dessutom författade Lodge elegier och sonettsamlingen Phillis (1593), som väckte stort bifall; bland hans satirer är A fig for Momus mest bekant. Lodge författade även episka dikter:  Historie of Robert the Devil (1591) och Life and death of William Longbeard (1593).

Källor

Tryckta källor

Noter 

Engelska författare under 1500-talet
Födda 1558
Avlidna 1625
Män
Personer från London
Alumner från Trinity College, Oxford
Mällsten

Mällsten är en ö som ligger i Danziger gatt i Stockholms södra skärgård. Mällsten omnämns som Mæthelstein i Kung Valdemars segelled. Här bedrevs hamnfiske redan under medeltiden och Mällsten är också ett av de ursprungliga kronohamnsfiskena. På 1870-talet inköpte staten ön för att användas som förrådsplats för lotsverkets fyr på Måsknuv.

Batteri Mellsten

År 1936 påbörjades sprängsningsarbetena för anläggandet av "batteri Mellsten" (batteri MS) med tre batterier (M1, M2 och M3), som ingick i den så kallade Havsbandslinjen. 1936 anlades "spärren Mellsten". Under andra världskriget tog militären över ön som fick bli bas för en av kustartilleriets spärrbataljoner. I soldatmun fick ön namnet ”Melkatraz” eller ”Taggtråds-Hawaii”, på grund av de omfattande taggtrådshindren som omgav ön. Soldaterna ansåg det vara straffkommendering att få sin tjänstgöring förlagd till Mällsten.

Ön har flera logement bestående av röda träbyggnader och bergrum, det finns även gott om bergrum på ön där det har bedrivs ubåtsspaning.

Det var från minkontrollstationen på Mällsten som man 12 oktober 1982 lyckades spela in ljudet av en främmande undervattensfarkost på väg ut ur Mysingen. Senare analyser av FOI pekar på att det i stället skulle kunna vara en charterskuta.

Mällsten är fortfarande ett militärt skyddsobjekt. Därför råder landstigningsförbud på ön.

Se även
Måsknuv

Referenser

Tryckta källor

Öar i Haninge kommuns skärgård
Stockholms fasta försvar
Jumbo Hostel

Jumbo Stay är ett vandrarhem på Arlanda. Vandrarhemmet är inhyst i en ombyggd Boeing 747-212B som står parkerad utanför Arlandas terminaler.

Vandrarhemmet har 33 rum, med totalt 80 bäddar. Rummen är ca 6 m² stora, med en takhöjd på 3 meter. Flygplanets förarkabin har byggts om till en bröllopssvit med rumsnummer 747. Rummet har dubbelsäng och egen toalett och dusch. I de före detta motorerna finns numera dubbelrum med ingång framifrån. I de före detta hjulhusen finns också fyra stycken enkelrum, alla med privat wc.

Historia
Flygplanet byggdes 1976 för Singapore Airlines, men har även flugits av bland andra Pan Am och svenska Transjet som ägde planet till 2002, då det togs ur trafik. År 2008 påbörjades ombyggnaden av flygplanet. Den gamla inredningen togs ur, och hela planet byggdes om för att möta standardkraven på isolering och klimatanpassning.

Den 27 augusti 2008 bogserades flygplanet till sin nuvarande position vid infarten till Arlanda. Där vilar planet på ett betongfundament, och landställen är placerade i två stålvaggor.

Se även 
 Stockholm Arlanda Airport

Externa länkar 
 Jumbo Stays webbplats

Vandrarhem i Sverige
Byggnader och anläggningar i Sigtuna kommun
Arlanda