kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Magnus Carlsson (illustratör)

Lars Johan Magnus Carlsson, född 20 april 1965 i Borgviks församling, Värmlands län, är en svensk regissör, illustratör och animatör.

Biografi 
Carlsson började med professionell animering 1988 och har sedan dess skapat en rad animerade filmer och TV-serier. Bland annat har han skapat De tre vännerna och Jerry (26 halvtimmesavsnitt), som har distribuerats till över 100 länder, och tv-serien Robin med sin huvudkaraktär med samma namn. 

Karaktären Robin återkom 1997 i den animation Carlsson gjorde till gruppen Radioheads låt "Paranoid Android", för vilket han blev nominerad till en rad MTV Video Music Awards. Carlsson har gjort den stop motion-animerade filmen Desmond & träskpatraskfällan som hade premiär 19 november 2006. Carlsson är upphovsman till en rad animerade TV-serier med internationell distribution och har visats på TV kanaler som MTV, Fox, HBO, Chanel 4, Nickelodeon, SVT. Benny Brun och hans överläppsfjun hade premiär under sommaren 2014 på Barnkanalen. 

Carlsson arbetar också med reklam, samt drev humorbloggen "Baske mig" på DN.

Produktioner

Animerade webb- och TV-serier

Mr Carlsson (1992)
Alice i Plasmalandet (1993)Sten och Ebbe (1993)Min åsikt (1994)
 Lennart (1995)
 Robin (1996)
 Lisa (1998)
 De tre vännerna och Jerry (1998)
 Da Möb (2002)
 Desmond 2006
 Baske mig 2009
 Benny Brun och hans överläppsfjun (2014)

Animerade filmer

 Sverige (1996)
 Desmonds trashade äppelträd (2004)
 Desmond & träskpatraskfällan (2006)
 Benny Brun bio vers (2014)
 Så att det blir rätt (2018)

Böcker

 Lisa får en barnvakt (1997)
 Robin (1997)
 Lisa hos tandläkaren (2000)
 Lisa på maskerad'' (2000)
 De tre vännerna …och Jerry - VM i Tvärnit (2000)
 De tre vännerna …och Jerry - Kusinen från landet (2000)
 De tre vännerna…och Jerry - Naken spaning (2000)
 Benny Brun och hans överläpsfjun - Rullatorn (2014)
 Benny Brun och hans överläppsfjun - Bäbis (utkommer 2015)

Musik 

Hosted by Robin: CD
Lisa musik till TV-serie
Robin musik till TV-serie
Desmond och träskpatrasklåtar CD
Desmond och träskpatraskfällan musik till TV-serie
Pomos Piano musik till TV-serie (4 låtar)

Referenser

Externa länkar
Magnus Carlsson

Svenska animatörer
Svenska illustratörer under 2000-talet
Svenska serieskapare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Män
Födda 1965
Levande personer
Konstnärer från Göteborg
Svenskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska författare under 2000-talet
Författare från Göteborg
Socialisternas marsch

Socialisternas marsch, är en socialistisk kampsång. Originaltexten är på danska av Ulrik P. Overby och med musik av Joseph Rasmussen. Den svenska översättningen gjordes av Johan Lindström Saxon och publicerades för första gången den 5 november 1885 i tidningen Social-Demokraten.

Texten

Snart dagas det bröder! Se östern i guld.
 
Till arbete låtom oss gå!
 
Vi fattiga äga ej skydd eller huld.
 
På jorden knappt leva vi få.
 
Man kringskär vår frihet, förminskar vårt bröd.
 
Till arbetet, liv eller död.
 

Årtusendens ok på vår skuldra blev lagt.
 
Vi buro det tyst i vår nöd.
 
Men äro vi mängden så vare det sagt:
 
"Vi fordra vårt dagliga bröd!"
 
Och eniga gå vi i lust och i nöd.
 
Till arbetet, liv eller död.
 

Att bliva, så andligt som kroppsligen, träl,
 
den växande släkt fostras opp
 
och därför så ofta är mörkt i dess själ
 
och släckt varje glädje och hopp.
 
Ty lyckan förvissnar vid bristen på bröd.
 
Till arbetet, liv eller död.
 

Vår härd är så kall och vårt hem blott ett hål,
 
för armod och tvedräkt en hamn.
 
Och sedan man brutit vår viljekrafts stål,
 
så kastar man smuts på vårt namn.
 
Och lämnas blott hatets förbrännande glöd.
 
Till arbetet, liv eller död.
 

De rike de gödas med arbetarsvett
 
och prästerna ge oss ett hem
 
då slutligt vi stupat - ett helvete hett
 
om icke vi offra åt dem.

Vi bygga en guldgrav, tyranner! För bröd.
 
Till arbetet, liv eller död.
 

Det knakar i samhällets fogar och band.
 
Låt falla vad icke kan stå!
 
Men räck mig, o broder, din trofasta hand
 
förinnan i nöd vi förgå.
 
En fästning vi bygga till värn i vår nöd.
 
Till arbetet, liv eller död.

Externa länkar
Melodin i midi-format

Socialistiska sånger
Marscher
Desmond & träskpatraskfällan

Desmond & träskpatraskfällan är den första svenska stop motion-animerade långfilm som gjorts. Filmen är skapad av Magnus Carlsson och hade premiär den 10 december 2006. 

Animationerna gjordes av svenska animationsstudion Dockhus (Dockhus Animation AB). Scenografin och modellerna gjordes av Wasakreation.

Handling 
Grisen Desmond och hans vänner förföljs av det fruktansvärda monstret Träskpatrasket. De är visserligen inte säkra på att han verkligen finns, men vem skulle annars ha snott elaka Willes elgitarr, Sebastian Hares boxhandskar och Bittan Kos makeuplager?

Röster 
 Sten Ljunggren – berättare
 Shanti Roney – Desmond
 Rikard Wolff – Helmut Sebaot
 Ola Rapace – Elake Wille
 Måns Natanaelsson – Sebastian Hare
 Anna Blomberg – Bitta Ko och Fru Krokodil
 Einar Edsta Carlsson – Lille Fant
 Rolf Skoglund – Herr Alligator
 Lotta Bromé – Märta Elefant

Externa länkar 
 
Desmond och träskpatraskfällan på Biotider
 – Desmond & träskpatraskfällan på Wasakreation

Svenska animerade filmer
Svenska filmer 2006
Animerade filmer 2006
Ack visste du, som nu dig måste böja

Ack visste du, som nu dig måste böja är en psalm av Hans Adolph Brorson tryckt första gången 1735 i "Nogle Psalmer om Troens Grund". Titeln i original Ak, vidste du, som gaar i Syndens Lænke i Psalmebog for Kirke og Hjem nr 491, där den anvisas sjungas till en "Egen melodi". Innan dess varit publicerad i Pontoppidans Psalmebog 1740, Guldbergs Psalmebog 1778, i Mynsters Tillæg 1845 till Evangelisk-christelig psalmebog  1798 samt Roskilde Konvents Psalmebog 1855. Översattes till svenska fritt av Johan Mikael Lindblad i Andeliga sånger 1848. Melodin i Sionstoner är komponerad av Carl Christian Nicolai Balle 1850. Sången publicerades också i Ahnfeldts samlingar

Publicerad i
Sionstoner 1889 som nr 656
Herde-Rösten 1892 som nr 259 under rubriken "Väckelse".
Hemlandssånger 1891 som nr 216 under rubriken "Tron".

Källor
Oscar Lövgren Psalm och Sånglexikon 1964.

Danska psalmer
Verk av Hans Adolph Brorson
Bols

Bols är ett företag i Nederländerna som tillverkar alkoholprodukter, främst genever och likörer, men även Bols Vodka. Mest känt är dess sortiment av likörer. Företaget grundades av holländaren Ereven Lucas Bols som 1577 upprättade ett bränneri utanför Amsterdam.

Likörsortimentet
Amaretto liqueur
Apricot Brandy liqueur
Bitter Orange liqueur
Blue curacao liqueur
Cherry Brandy liqueur
Coconut liqueur
Coffee liqueur
Crème de Bananes liqueur
Crème de Cacao Brown liqueur
Crème de Cacao White liqueur
Crème de Cassis liqueur
Dry Orange curacao liqueur
Gold Strike
Grune Bananes liqueur
Kirsch liqueur
Kiwi liqueur
Lychee liqueur
Maraschino liqueur
Melon liqueur
Parfait Amour liqueur (Lila)
Passion Fruit liqueur
Peach liqueur
Peppermint Green liqueur
Peppermint White liqueur
Prinzenkirsch
Raspberry (Framboise) liqueur
Red Orange liqueur
Strawberry (Fraise) liqueur
Triple Sec curacao liqueur
Vanilla liqueur

Se även 
 Bols likörer

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Nederländska livsmedelsföretag
Företag bildade 1575
Nederländska spritdrycker
Heap (mikroprocessor)

Heap (från engelskans substantiv för trave eller hög) är ett avgränsat minnesutrymme i RAM som återanvänds för data som lagras tillfälligt. Reservationen av minnet sker automatiskt eller genom programinstruktioner som uttryckligen bokar och avbokar minnesarea. Ett operativsystem håller reda på vilka delar som är lediga. I ett datorsystem finns många heapar, oftast en heap per process. Dessutom finns en eller flera systemheapar.

Fragmentering 
När ett minnesfragment som ligger mellan två andra bokade minnesfragment avbokas, är det lediga minnesutrymmet inte längre sammanhängande. Heapen får med tiden allt fler luckor av det slaget och med tiden blir detta ett problem som kallas fragmentering. Endast block som är mindre än det största sammanhängande blocket kan bokas trots att det kanske finns gott om minne kvar om man summerar småblocken. Problemet hanteras på applikationsnivå till skillnad från diskdefragmentering där operativsystemet tar hand om att länka ihop småblocken.

Skräpsamling 
I vissa operativsystem och i vissa programspråk har man uppmärksammat problemet med fragmentering och minnesläckor. Lösningen kan vara att låta alla minnesaccesser gå via en dubbel pekare (s.k. handle). På så sätt kan operativsystemet kopiera ihop småblocken och peka om den andra pekaren utan att programmet märker det. Detta tar givetvis extra tid men har den fördelen att man inte behöver avsluta programmet på grund av fragmentering. Programspråk som Java håller kontroll på alla pekare i programmen och lämnar automatiskt tillbaka minnesblock som ingen aktiv process pekar på och undviker på så sätt en del minnesläckor. Samlingsnamnet på dessa tekniker är skräpsamling eller "garbage collection".

Minnesläckor 

Om anropen som hämtar minne inte matchas av anrop som lämnar tillbaka minnet när det inte längre behövs uppstår minnesläckor. Efter en given tid tar givetvis minnet på heapen slut. Det kan ta delar av en sekund eller flera år. Minnesläcka är den oftast förekommande orsaken till att man måste starta om en dator som "blivit trög" men som i övrigt synes fungera. Efter omstart är heaparna rena och fina igen eftersom de ligger i arbetsminnet.

Konsekvenser 
Om heapen tar slut på grund av fragmentering eller minnesläckor och applikationen inte kan hantera det dör programmet med ett "out of memory"-fel. Om det händer på systemnivå kan vitala delar av datorsystemet slås ut och i vissa fall hela datorsystemet.

Se även 
 Heap (datastruktur)
 Stack
 Minnesallokering

Processorarkitekturer

en:Memory management
es:Asignación de memoria#Asignación dinámica de memoria
it:Allocazione dinamica della memoria#Stack e heap
Resanterapi

Resanterapi eller resanmetoden har som utgångspunkt att känslominnen har stor betydelse för både psykisk och fysisk hälsa. Terapeuten hjälper klienten att finna undangömda känslominnen (sorg, ilska, övergivenhet, oro med mera) eller undertryckta känslor, arbeta sig igenom dessa känslor och till sist göra upp med de händelser som har med minnena att göra. Förlåtelse är ett nyckelinslag i processen.  

Metoden, som på engelska heter journeywork, utvecklades på 1990-talet av Brandon Bays och det är också hon som förvaltar och tillsammans med kollegor utbildar i denna terapiform. Utbildningen sträcker sig över cirka 1,5 år och består av ett antal moduler som genomförs på olika håll i världen samt online. För dem som går denna utbildning återstår sedan ett drygt 40-tal praktikfall för att befästa de olika verktygen i resanmetoden. Dessa dokumenteras av terapeuten och redovisas skriftligt till utbildaren, varefter ackreditering kan ske. 

På fackspråk kan resanterapi beskrivas som en introspektiv samtalsterapimetod inom den integrativa komplementärmedicinen. Varken utbildningen eller terapin ligger inom skolmedicinens eller Socialstyrelsens regelverk och kontroll.

Referenser 

Terapi
Uknadalens landskommun

Uknadalens landskommun   var en tidigare kommun i norra delen av Kalmar län.

Administrativ historik
Den bildades vid storkommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Gärdserum, Hannäs och Ukna. 

Kommunen ägde bestånd fram till utgången av år 1970 då Gärdserums och Hannäs församlingar överfördes till Åtvidabergs kommun i Östergötlands län och Ukna församling till Västerviks kommun.

Kommunkoden var 0801.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen till de tre församlingarna Gärdserum, Hannäs och Ukna.

Befolkningsutveckling

Geografi
Uknadalens landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 437,84 km², varav 388,90 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Uknadalens landskommun fanns tätorten Falerum, som hade 262 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 7,4 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Se även
Tjust-Eds landskommun

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Västerviks kommun
Indelningar i Åtvidabergs kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Aposematism

Aposematism är ett slags adaptiv färgteckning, där en art genom sitt utseende visar upp sina farliga egenskaper för att skrämma bort predatorer. Det kan förutom färger vara frågan om ljud, odörer, eller annat som är lätt igenkännbart. Varningsfärger, som till exempel getingars svart- och gulrandiga bakkropp, eller korallormens färgglada ränder i bilden här bredvid, är tydliga exempel.  

Att vara giftig eller osmaklig kan vara ett bra försvar för en växt eller ett djur, men bara om rovdjur faktiskt låter bli att äta en.  Aposematiska signaler förvarnar rovdjur om att den här varelsen inte är lönt att ge sig på, så att den får vara ifred. 

Till exempel pilgiftsgrodans skinn är giftigt, och dessa grodor har också bjärta färger, till skillnad från de flesta grodors brungröna kamouflagefärger.  Andra aposematiska djur som nyckelpigor avsöndrar en gul vätska som är giftig och smakar beskt. Fiender lär sig att de röd- och svartprickiga täckvingarna betyder otäck smak och undviker nyckelpigorna.

Etymologi 
Begreppet aposematism lanserades av den engelske zoologen Edward Bagnall Poulton i boken The Colours of Animals (1890) för den brittiske naturhistorikern Alfred Russel Wallaces beskrivningar kring varningsfärger hos djur. Han utgick från grekiskans ἀπό apo iväg eller bort och ση̑μα sēma tecken, med avseende på tecken eller signaler som är till för att varna andra djur.

Müllers mimikry 
Aposematism är vanligt förekommande inom Müllers mimikry, där arter med starkt försvar utvecklar en likhet med varandra. Det underlättar inlärning för rovdjuren om dessa aposematiska signaler liknar varandra. Därför gynnas utvecklingen av signaler som liknar en redan etablerad signal hos någon annan art. På det viset kommer många olika arter som är osmakliga att likna varandra visuellt. Genom den delade likheten blir kostnaden för respektive art mindre, innan predatorerna lärt sig känna igen signalerna. När en sådan signal är tillräckligt spridd kan den också gynna utvecklingen av mimikry hos ofarliga arter.

Se även 
 Mimikry

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 

Ekologi
Evolutionsbiologi
Mimikry
Anropsstack

Anropsstack är en datastruktur som används för att spara tillståndet i exekverandet av en procedur vid övergången till att exekvera en annan procedur, så att det blir möjligt att senare gå tillbaka och fortsätta exekverandet av den första proceduren. Anropsstacken fungerar ungefär som en hög papperslappar staplade på varandra, där CPU:n kommer åt endast den översta lappen.

Funktionsanrop 
Många programspråk använder stacken för att skicka in data till funktioner. Detta görs genom att mikroprocessorn tillhandahåller en stackpekare i form av ett register samt primitiver för att lägga data på stacken (push) och hämta ned dem igen (pop).  Först lägger man upp argumenten på stacken och sedan anropar man funktionen. Vid funktionsanropet lagrar mikroprocessorn själv undan ett par register som den måste "komma ihåg" efter att funktionsanropet är klart, till exempel varifrån i programmet den kom, så att den vet var den skall fortsätta. Den har också ofta stöd för att hålla reda på hur många variabler som finns i funktionen för dessa är ofta förlagda på stacken om det inte funnits tillräckligt med register i mikroprocessorn lediga.

Avbrott 
Eftersom stacken är ett minnesutrymme som är optimerat för det program som för närvarande körs så byter de flesta mikroprocessorer till en separat stack när ett avbrott sker. På så sätt riskerar man inte att minnet tar slut under avbrottet.

Stackpekare 
Stackpekaren är ett register i CPUn, som innehåller minnesadressen för den minnescell där det översta elementet i anropsstacken finns. Man säger att registret 'pekar' på det översta elementet. 

I moderna datorarkitekturer används stackpekaren främst för att ange ett område där värden som är aktuella för den för tillfället exekverande subrutinen lagras. Det kan röra sig om innehållet i processorregister som det anropande programmet förväntar sig vara orörda, eller returadressen dit subrutinen hoppar när den når en 'retur'-instruktion.

Stacken används även i några processorarkitekturer för att överföra parametrar från ett anropande program till en funktion eller subrutin. Den anropade subrutinen kan då enkelt komma åt parametrarna genom att läsa den minnescell som stackpekaren pekar på. När subrutinen/funktionen körts klart, minskas stackpekaren så att den inte längre pekar på parametrarna. På detta sätt kan parametrar staplas på varandra utan att de krockar. Detta i sin tur är en förutsättning för att ett program ska kunna anropa funktioner och subrutiner i valfri ordning utan att problem uppstår.  Notera att i andra processorarkitekturer föredrar man dock att överföra parametrar i bestämda register istället, eftersom det är mycket långsammare att läsa och skriva värdena i primärminnet.

Se även 
 Heap

Stack
The 4400

The 4400 är en science fiction TV-serie från USA. Serien började som en miniserie med fem avsnitt, men utökades år 2005 med tolv nya avsnitt. Under 2006 spelades ytterligare tretton avsnitt in och under 2007 spelades den fjärde och sista säsongen in, också den med tretton avsnitt.

I samband med den stora Manusstrejken 2007 fattade NBC beslut om att The 4400 inte skulle få en femte säsong. En trogen fanbase samlade namn med en gemensam vädjan om att serien skulle få fortsätta, men utan resultat.

Seriens inspelningsplats är Vancouver, Kanada.

Serien visades i Sverige av TV3 och TV6.

Handling 
4400 människor, som har mystiskt försvunnit från olika platser vid olika tidpunkter, dyker plötsligt upp igen. De har varit borta i flera år men ingen har åldrats. Ingen kommer heller ihåg vad som hänt.

Många är misstänksamma mot de 4400, och misstänksamheten blir inte mindre av att en del verkar ha fått övernaturliga förmågor.

En speciell federal myndighet, NTAC, ska undersöka och hålla koll på de 4400. Serien följer dels NTAC-agenterna Tom Baldwin och Diana Skouris arbete, dels några av de 4400.

Roller (urval) 
 Joel Gretsch - Tom Baldwin
 Jacqueline McKenzie - Diana Skouris
 Chad Faust - Kyle Baldwin, Toms son
 Patrick Flueger - Shawn Farrell, Kyles kusin
 Conchita Campbell - Maia Rutledge, Dianas fosterdotter
 Mahershalalhashbaz Ali - Richard Tyler
 Laura Allen - Lily Moore Tyler, Richards fru
 Megalyn Echikunwoke - Isabelle Tyler, Richards och Lilys dotter
 Bill Campbell - Jordan Collier

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Referenser

Amerikanska science fiction-TV-serier
TV-seriestarter 2004
TV-serieavslutningar 2007
Engelskspråkiga TV-serier
Schloss Hartheim

Slottet Hartheim (tyska Schloss Hartheim) är ett slott beläget i kommunen Alkoven i Oberösterreich i Österrike. Det exproprierades av nazisterna år 1938. Slottet användes inom Nazitysklands eutanasiprogram Aktion T4 för att döda omkring 30 000 fysiskt och psykiskt handikappade personer mellan 1940 och 1944.

Minnesmärke

År 2003 öppnades en läro- och minnesplats i slottet Hartheim för att fira minnet av offren för nazistisk dödshjälp.

Referenser 

Slott i Österrike
Förintelsen
Nazityskland
Museer i Österrike
Medicinsk historia
Förintelsen i Österrike
Koncentrationsläger i Nazityskland
Aktion T4
Eugenik
Mord
Psykiatrihistoria
Tysk rättshistoria
Socialhistoria

Externa länkar 
 Officiell webbplats
Tjust-Eds landskommun

Tjust-Eds landskommun  var en tidigare kommun i norra Kalmar län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid kommunreformen 1952 av de förutvarande kommunerna Tryserum, Västra Ed och Östra Ed och ägde bestånd fram till utgången av år 1970 då den delades och Tryserums och Östra Eds församlingar överfördes till Valdemarsviks kommun i Östergötlands län medan Västra Eds församling kvarstannade i Kalmar län och förenades med Västerviks kommun. 

Kommunkoden var 0803.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde landskommunen de tre församlingarna Tryserum, Västra Ed och Östra Ed.

Befolkningsutveckling

Geografi
Tjust-Eds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 446,30 km², varav 415,39 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 25,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Se även
Uknadalens landskommun

Referenser

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Västerviks kommun
Indelningar i Valdemarsviks kommun
Tidigare kommuner i Kalmar län
Rudolf Reder

Rudolf Reder, född 4 april 1881 i Lwów, död 1968 i Toronto, var en tysk kemist. 

I mitten av augusti 1942 deporterades han till förintelselägret Bełżec, där han med andra judiska fångar grävde massgravar och rengjorde gaskamrarna efter massgasningar. I slutet av november 1942 kommenderades han in till Lwów för att anskaffa plåt. Hans vakt somnade och Reder lyckades rymma. Efter andra världskriget utvandrade han till Kanada.

Reder är tillsammans med Chaim Hirszman de enda två kända judiska överleverna från Bełżec. 1946 publicerade han boken Bełżec, i vilken han berättar om sina upplevelser.

Bibliografi

Referenser

Noter

Tyska kemister
Förintelseöverlevare
Födda 1881
Män
Avlidna 1968
Stefan Szende

Stefan Szende (ungerska: Szende István), född 1901, död 1985, var en ungersk-svensk socialist, journalist, författare och antifascist.

Bibliografi 
 Maktspelet kring Donau 1938
 Turkiet 1940
 I guldets trollkrets 1941
 Drömmen om Ukraina 1941
 Livsmedlen i krigseuropa 1941
 Sovjetrysslands utrikespolitik 1917-1943, 1943
 Europeisk revolution 1943
 Den siste juden från Polen 1944
 Välstånd, fred och säkerhet 1945
 Mellan våld och tolerans 1975

Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Ungerska författare
Svenska journalister under 1900-talet
Ungerska journalister
Födda 1901
Avlidna 1985
Män
Natt och dimma

Natt och dimma (fransk originaltitel: Nuit et brouillard) är en fransk dokumentärfilm från 1956 av regissören Alain Resnais, om Förintelsen. 

Filmens titel är en översättning av Nacht und Nebel, ett tyskt dekret från 1941 om hur gripanden skulle genomföras under nazistisk ockupation. Natt och dimma var den första seriösa dokumentärfilmen om nazisternas förintelseläger som nådde ut till en bred publik. Den blev utsatt för censur i Frankrike på grund av de realistiska filmsekvenserna från koncentrationslägren och några bilder från det franska interneringslägret Pithiviers. Efter att bilderna från Pithiviers retuscherats något friade censuren filmen. Senare kom den att användas som avskräckande exempel, för att upplysa människor om nazismens brott.

Filmen visades utom tävlan på filmfestivalen i Cannes 1956. Filmen fick 1956 Prix Jean Vigo i kategorin kortfilm och 1961 blev den nominerad till en BAFTA Award. SVT sände filmen på TV för första gången augusti 1968.

Manuset skrevs av Jean Cayrol, som själv varit internerad i koncentrationslägret Mauthausen, och musiken av Hanns Eisler.

Referenser 

 Filmhandledning på Svenska Filminstitutets webbplats

Filmer 1956
Filmer i regi av Alain Resnais
Franska dokumentärfilmer
Förintelsen på film
Franskspråkiga filmer
Lipomyelomeningocele

Lipomyelomeningocele (lipommc), fettryggmärgsbråck, är en ovanlig form av ryggmärgsbråck som är medfödd. Barnen föds med en fettumör på ryggen där nerverna från ryggmärgskanalen är involverade. Ryggmärgen har inte slutits under fosterstadiets dag 14-28. Skadan avgörs utifrån var på ryggraden slutningsdefekten uppkommit. Vanligast är svanskota och ländkota.

Skillnaden mellan lipommc och vanligt mmc (ryggmärgsbråck) är att de drabbade oftast slipper få vattenskalle men däremot har större problem med urin och avföring. De har också större problem med svårläkta sår.

Vanliga följdsjukdomar 
Muskelsvaghet
Förlamning nedan bråcknivån
Urininkontinens
Avföringsinkontinens
Neurogen tarm och blåsa
Reflux
Trofiska sår
Vattenskalle - ovanligt
Fistel
Problem med minne
Fjättrad ryggmärg
Känselbortfall

Litteratur 

Nervsjukdomar