kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brandstorps socken

Brandstorps socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Habo kommun och motsvarar från 2016 Brandstorps distrikt.

Socknens areal är 72,99 kvadratkilometer varav 71,67 land. År 2000 fanns här 616 invånare. Godset Skämningsfors samt orten Brandstorp med kyrkbyn en kilometer väster därom med sockenkyrkan Brandstorps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen bildades 1626 genom en utbrytning ur Daretorps och Velinga socknar.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Brandstorps församling och för de borgerliga frågorna bildades Brandstorps landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fågelås landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Habo kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Brandstorp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani och Västgöta regemente.

Geografi
Brandstorps socken ligger nordväst om Jönköping med Hökensås i väster och Vättern i öster. Socknen är en mossrik skogsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1539 Brandstorp och kommer från en gård. Namnet innehåller mansnamnet Brand och torp, 'nybygge'.

Se även
 Brandstorps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Habo kommun
Socknar i Vartofta härad
Brandstorps landskommun

Brandstorps landskommun var en tidigare kommun i Skaraborgs län.

Administrativ historik
Den inrättades i Brandstorps socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.

Vid kommunreformen 1952 uppgick området i Fågelås landskommun som upplöstes 1974, då denna del uppgick i Habo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Brandstorps landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Habo kommun
Baltaks socken

Baltaks socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Baltaks distrikt.

Socknens areal är 18,90 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 698 invånare.  En del av tätorten Madängsholm, en del av tätorten Tidaholm, den gamla kyrkbyn Baltak, samt Baltaks kyrka, ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Baltaks församling och för de borgerliga frågorna bildades Baltaks landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökensås landskommun som 1974 uppgick i Tidaholms kommun. Församlingen uppgick 2010 i Tidaholms församling.

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Baltak, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani.

Geografi
Baltaks socken ligger närmast sydväst om Tidaholm kring Tidan. Socknen är en småkuperad odlingsbygd kring Tidan och är i övrigt en skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns gravar. En runsten, avslagen, har påträffats vid Madängs bro.

Namnet
Namnet skrevs 1315 Baltäg och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller teg. Förleden kan innehålla mansnamnet Balte från 'balder'', 'stor'.

Se även
 Baltaks församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Hans Wärmling

Hans Axel Wärmling, född 22 juli 1943 i Göteborg, död 12 oktober 1995 i Härryda, var en svensk musiker, gitarrist, keyboardist och låtskrivare och var en av grundarna av och keyboardist i det brittiska bandet The Stranglers.

Wärmling var bandledare i Gnesta-bandet Jackie Fountains 1964–1967. Efter att ha flyttat till Lund startade Wärmling bandet Johnny Sox tillsammans med Hugh Cornwell, Jan Knutsson och två amerikanska vietnamdesertörer. Wärmling stannade i Sverige när bandet flyttade till London 1973 men skulle, sedan Knutsson återvänt till Sverige, återsluta inför bildandet av The Guildford Stranglers 1974. Bandets begränsade spelmöjligheter, som bland annat bröllopsunderhållning, fick Wärmling att återvända till Sverige innan punken möjliggjorde bandets genombrott. Omdöpt till Cagan ("kaga" är skånska för kaka) av Kal P. Dal medverkade han på albumet Rock e' nock 1979.

Wärmlings mest anmärkningsvärda insats var som medförfattare till Stranglers singelhit "Strange Little Girl" (1982), en låt som han enligt brodern Peter redan komponerat under tiden med Jackie Fountains på sextiotalet.  Tori Amos spelade senare in en version av låten på koncept(cover)albumet Strange Little Girls 2001.

Hans Wärmling drunknade i en båtolycka 1995. Han är gravsatt i minneslunden på Frustuna kyrkogård.

Referenser

Externa länkar 
Jackie Fountains (på engelska)
 

Män
Födda 1943
Avlidna 1995
Svenska gitarrister
Svenska keyboardister
Svenska låtskrivare
Svenska musiker under 1900-talet
Musiker från Göteborg
Personer som drunknat
Fröjereds socken

Fröjereds socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Tidaholms kommun och motsvarar från 2016 Fröjereds distrikt.

Socknens areal är 62,46 kvadratkilometer varav 62,16 land. Kyrkbyn Fröjered med sockenkyrkan Fröjereds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. I början av 1500-talet införlivades Orleka socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fröjereds församling och för de borgerliga frågorna bildades Fröjereds landskommun. Landskommunen utökades 1952 och upplöstes 1974 då denna del uppgick i Tidaholms kommun.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fröjered, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Fröjereds socken ligger norr och nordost om Tidaholm kring Tidan, Yan och Lillån med Hökensås i öster. Socknen är en skogrik slättbygd mer kuperad i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, stensättningar, domarringar och resta stenar. En offerkälla finns här även.

Namnet
Namnet skrevs 1358 Fröryd och kommer från kyrkbyn. Efterleden är ryd, 'röjning'. Förleden innehåller frö, 'fruktbar, frodig'.

Se även
 Fröjereds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Fridene-Fröjered-Korsberga hembygdsförening

Indelningar i Tidaholms kommun
Socknar i Vartofta härad
Korsberga-Fridene församling

Korsberga-Fridene församling är en församling i Billings kontrakt i Skara stift. Församlingen ligger i Hjo kommun i Västra Götalands län och ingår i Hjo pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Korsberga församling och Fridene församling och ingår sedan bildandet i Hjo pastorat.

Kyrkor 
 Fridene kyrka
 Korsberga kyrka

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Hjo kommun
Korsberga socken, Västergötland

Korsberga socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Hjo kommun och motsvarar från 2016 Korsberga distrikt.

Socknens areal är 42,32 kvadratkilometer varav 41,96 land. År 2000 fanns här 506 invånare.  Tätorten Korsberga med sockenkyrkan Korsberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Korsberga församling och för de borgerliga frågorna bildades Korsberga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fröjereds landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Hjo kommun. Församlingen uppgick 2010 i Korsberga-Fridene församling..

1 januari 2016 inrättades distriktet Korsberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Korsberga socken ligger väster om Hjo kring Tidan och dess biflöden Yan och Lillån med Hökensås i öster. Socknen är en  slättbygd i väster och en kuperad skogsbygd i öster.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravar, stensättningar och en treudd.

Namnet
Namnet skrevs 1380 Kasberga och kommer från en gård. Efterleden är berg. Förleden innehåller sannolikt kås, 'avlång, trång dal mellan berg och höjder', vilket ger namntolkningen 'berget vid ravinen' syftande på en sådan nära kyrkan.

Se även
 Korsberga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Fridene-Fröjered-Korsberga hembygdsförening

Indelningar i Hjo kommun
Socknar i Vartofta härad
Korsberga socken

Korsberga socken kan avse:
Korsberga socken, Småland
Korsberga socken, Västergötland
Korsberga landskommun

Korsberga landskommun kan avse:
Korsberga landskommun, Jönköpings län
Korsberga landskommun, Skaraborgs län
Polisen och den döde på Holmen grå

Polisen och den döde på Holmen grå är den sjunde romanen om Polisen i Strömstad, skriven av Gösta Unefäldt och utkom första gången 1995.

Handling
En gymnasierektor hittas död i en liten plastbåt vid Holmen grå. I vilket ärende hade rektorn åkt till den ödsliga platsen och varför dog han där? Hade hans död något med överfallet på den gamla kvinnan att göra? Fallet blir en svår nöt att knäcka för Strömstads polischef Gustav Jörgenson och hans mannar, som numera även inkluderar den unga damen Pernilla Bitén - nytillskottet i poliskåren - som visar sig vara en tillgång.

Se även
Polisen i Strömstad

Skönlitteratur 1995
Svenska kriminalromaner
Bohuslän i skönlitteratur
Korsberga landskommun, Skaraborgs län

Korsberga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Korsberga socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Fröjereds landskommun som (som kommun) upplöstes 1974 då denna del uppgick i Hjo kommun.

Politik

Mandatfördelning i Korsberga landskommun 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Hjo kommun
Fridene socken

Fridene socken i Västergötland ingick i Vartofta härad, ingår sedan 1974 i Hjo kommun och motsvarar från 2016 Fridene distrikt.

Socknens areal är 26,67 kvadratkilometer varav 26,48 land. År 2000 fanns här 436 invånare.  Tätorten Blikstorp samt sockenkyrkan Fridene kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fridene församling och för de borgerliga frågorna bildades Fridene landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fröjereds landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Hjo kommun. Församlingen uppgick 2010 i Korsberga-Fridene församling..

1 januari 2016 inrättades distriktet Fridene, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vartofta härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente Kåkinds kompani och Västgöta regemente, Vartofta kompani.

Geografi
Fridene socken ligger sydost om Skövde kring Tidan och Yan. Socknen är en uppodlad slättbygd med inslag av skog.

Fornlämningar
Ett fåtal lösfynd har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1283 Fridhinj och kommer från kyrkbyn. Efterleden är vin, 'betesmark; äng'. Förleden innehåller fridher, 'vacker'.

Se även
 Fridene församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Fridene-Fröjered-Korsberga hembygdsförening

Indelningar i Hjo kommun
Socknar i Vartofta härad
Fridene landskommun

Fridene landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades i Fridene socken i Vartofta härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.  

Vid Kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Fröjereds landskommun som (som kommun) upplöstes 1974 då denna del uppgick i Hjo kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Skaraborgs län
Indelningar i Hjo kommun
Danmarks kommuner 1970-2006

Fram till 31 december 2006 var Danmark indelat i 13 amt och 270 kommuner.

Bornholm
 Bornholms regionskommun (även amt)
Före 2003 var Bornholm indelat i följande kommuner:
Allinge-Gudhjems kommun
Hasle kommun
Nexø kommun
Rønne kommun
Åkirkeby kommun

Frederiksberg
Frederiksbergs kommun (även amt).

Frederiksborgs amt

Fyns amt

Köpenhamns amt

Köpenhamn
Köpenhamns kommun (fungerade också som amt).

Nordjyllands amt

Ribe amt

Ringkjøbing amt

Roskilde amt

Storstrøms amt

Sønderjyllands amt

Vejle amt

Vestsjællands amt

Viborg amt

Århus amt

Se även 
 Danmarks administrativa indelning

Kommuner 1970-2006
 1970-2006
Kristofer Åström/All Fox

Kristofer Åström/All Fox är en splitsingel av Kristofer Åström och All Fox, utgiven 2009.

Låtlista 
 "Twentyseven" (Kristofer Åström)
 "Uppercase God" (All Fox)

Externa länkar 
Discogs.com

Musiksinglar 2009
Twentyseven

Twentyseven är en singel från albumet Sinkadus av Kristofer Åström, utgiven 2009.

Låtlista 
 "Twentyseven" - 3:48

Musiksinglar 2009
Lövsumpskog

Lövsumpskog, även fuktlövskog, är en svensk biotop, som består av lövträdsdominerad sumpskog med ett bestånd av lövträd understigande 50 % ädellövträd.

Lövsumpskogar är våtmarksområden som kännetecknas av hög förekomst av död ved. Bland träd dominerar glasbjörk, klibbal och gråal. Aldominerade (över 50 % al) bestånd kallas alsumpskog. Bland mossarter märks bågpraktmossa, rörsvepemossa, terpentinmossa och stubbspretmossa.

Ett exempel på en lövsumpskog är Uggleviken på Norra Djurgården i Stockholm.

Se även
Alsumpskog
Allund
Alkärr

Bilder, exempel från Stockholmstrakten

Källor

Noter

Skog
Våtmarker
Biotoper
Alsumpskog

Alsumpskog är en nyckelbiotop, som utgörs av en lövsumpskog, vars yta till upp till häften domineras av klibbal eller gråal. 

Alsumpskogar karaktäriseras av stillastående och syrefattigt vatten, där ytor ibland är vegetationslösa. 

Signalarter: rankstarr, skärmstarr, missne, gullpudra, blåmossa, rörsvepemossa, terpentinmossa, skogshakmossa, bågpraktmossa, havstulpanlav, glansfläck, hållav, rostfläck, kornig nållav, alflugsvamp, alsopp, scharlakansröd vårskål, lilanopping och grön jordtunga.

Naturreservat i Sverige med alsumpskog i urval
Röå alsumpskog i Karlsborgs kommun i Västergötland ()
Norra Fågelsås naturreservat i Hjo kommun i Västergötland ()
Rickebasta alsumpskog i Knivsta kommun i Uppland ()
Ekeby dreve i Örebro kommun i Närke ()
Fästan i Kristianstads kommun i Skåne ()
Näktergalslundens naturreservat i Falkenbergs kommun i Halland ()
Västra Torsö naturreservat i Sölvesborgs kommun i Blekinge ()
Mulleskogen i Perstorps kommun i Skåne ()
Djupasjön i Tidaholms kommun i Västergötland ()
Svinamadsbäckens naturreservat i Laholms kommun i Halland ()

Källor
Alsumpskog på Skogsstyrelsens webbplats

 
Skog
Nyckelbiotoper
Elizabeth Keith

Elizabeth Keith, grevinna av Huntly, född okänt år på Donnottar Castle, Aberdeenshire i Skottland, död efter år 1566, var en skotsk grevinna, gift med George Gordon, 4:e Earl av Huntly, Skottlands ledande katolska magnat under Maria Stuarts regim. Hon beskrivs som en kraftfull person som tog alla familjens avgörande beslut. Hon kallades grevinnan av Huntly från 1530.

Biografi 
Elizabeth Keith var den äldsta dottern till Robert Keith och hennes far- och morföräldrar var John Douglas, 2:a Earl av Morton samt Janet Crichton. 

Den 27 mars 1530 gifte hon sig med George Gordon, 4:e Earl av Huntly, den mest välbärgade och mäktiga jordägaren i de skotska högländerna, vars ägor var i samma storleksordning som en äkta monark. 

1562 uppmuntrade Elizabeth sin make att föra sina trupper i uppror mot drottning Maria, vilket medförde att han blev förklarad fredlös, och att han efter sin död förlorade sina titlar till kronan.   Elizabeths son Sir John Gordon avrättades för att ha deltagit på sin faders sida i kampen. 

Elizabeth Keith nämns senast när hon år 1566 tog hand om Maria Stuart på Holyrood Palace strax efter mordet på David Rizzio. Hon beskrivs då som lojal mot Maria och försökte hitta sätt för denna att fly.

Referenser 

Kvinnor
Skotsk adel
Personer i Skottland under 1500-talet
Sibylla av Sachsen-Lauenburg

Sibylla av Sachsen-Lauenburg, född 21 januari 1675, död 10 juli 1733, var markgrevinna och regent av Markgrevskapet Baden-Baden 1707-1727 som förmyndare för sin son, markgreve Ludvig Georg av Baden-Baden.

Biografi
Hon var dotter till hertig Julius Frans av Sachsen-Lauenburg och Hedwig av Pfalz-Sulzbach och gift 1690 med markgreve Ludvig Wilhelm av Baden-Baden, vilken hade tillnamnet Türkenlouis ("Turk-Ludvig") på grund av sin kamp mot osmanerna under sin tjänst i den österrikiska armén. Sibylla åtföljde maken under hans fälttåg. 

Vid makens död 1707 blev hon statens regent som förmyndare för hans efterträdare, hennes omyndige son. Som regent ledde hon framgångsrikt återuppbyggnaden av Baden efter statens förstörelse under kriget med Frankrike och kunde då hennes mandatperiod tog slut vid sonens myndighetsförklaring överlämna en blomstrande och välskött stat med god ekonomi. Hon ledde en lång rad byggnadsprojekt, höll en strikt kontroll på ekonomin och upprätthöll ett livligt utbyte med andra potentater. 

År 1727 drog hon sig tillbaka till slottet Ettlingen och ägnade sig åt religion, välgörenhetsprojekt och pilgrimsresor.

Referenser 

Födda 1675
Avlidna 1733
Kvinnliga regenter under 1700-talet
Tyska markgrevinnor
Kvinnor
Bandfisk

{{Taxobox
| name = Bandfisk
| status = 
| image = Cepola macrophthalma.png
| image_caption = 
| range_map = Cepola macrophthalma mapa.svg
| range_map_caption = Utbredning: mörkblått: vanlig
 ljusblått: mindre vanlig
| image2 = 
| image2_caption = 
| domain_sv = Eukaryoter
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = Djur
| regnum = Animalia
| phylum_sv = Ryggsträngsdjur
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = Ryggradsdjur
| subphylum = Vertebrata
| superclassis_sv = Benfiskar
| superclassis = Osteichthyes
| classis_sv = Strålfeniga fiskar
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = Abborrartade fiskar
| ordo = Perciformes
| subordo_sv = Abborrlika fiskar
| subordo = Percoidei
| familia_sv = Bandfiskar
| familia = Cepolidae
| genus_sv = 
| genus = 
| species_sv = Bandfisk
| species = C. macrophthalma
| taxon = Cepola macrophthalma
| taxon_authority = (Linné, 1758)
| synonyms = Cepola rubescens Linné 1764
}}
Bandfisk (Cepola macrophthalma'') är en fisk i familjen bandfiskar.

Utseende 
Bandfisken har en mycket lång och från sidorna kraftigt sammantryckt kroppsform som får den att likna ett band, därav namnet. Kroppen är skär, röd till orangefärgad; ryggfenan, stjärtfenan och analfenan är sammanvuxna och sträcker sig utmed större delen av kroppen. Färgen på fenorna är gul, utom ryggfenans främre, röda del. Den har en stor mun med glesa tänder. Längden går vanligen upp till 40 cm, men fisken kan bli 80 cm lång som mest.

Vanor 
Arten lever i varmare hav på djup mellan 15 och 400 m, vanligtvis nära sand-, grus- och gyttjebottnar samt på undervattensängar bevuxna med bandtång, där den gärna vilar i gropar i bottenmaterialet. Den kan emellertid också simma pelagiskt. Födan består av små kräftdjur och pilmaskar.

Utbredning 
Utbredningsområdet omfattar östra Atlanten från Brittiska öarna, via Medelhavet till Senegal.

Referenser 

Abborrartade fiskar
Anders Plomgren

Anders Plomgren, född den 11 februari 1700 i Stockholm, död den 2 juni 1766, var en svensk affärsman och adelsman.

Historik 

Han var  gift med Margaretha Biörckman och far till Carl Anders Plommenfelt. Anders Plomgrens far, även han med namnet Anders Plomgren, var linkrämare i Stockholm.

Efter att ha haft anställning på köpmanskontor i Göteborg ingick han kompaniskap med sin yngre broder Thomas för idkande av grosshandel och inrättade med honom den första direkta handelsförbindelsen mellan Stockholm, Marseille och Ceuta. År 1739
utarbetade han tillsammans med några andra planen för sjöassekuranskompaniet i Stockholm, i vilket han till 1750 var en av direktörerna. 

Han var även ledamot i kommittén för utarbetande av den assekurans- och haveristadga, som vann kunglig stadfästelse. År 1745 invaldes Plomgren till ledamot i Levantiska och året därpå i Ostindiska kompaniet, blev 1747 fullmäktig i Generaltullarrendesocieteten, föreslog 1748 den sedermera antagna växelstadgan och fick 1753 kommerseråds titel. 1760 uppsade han sitt burskap på grosshandel.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Födda 1700
Avlidna 1766

Personer inom Sveriges näringsliv under 1700-talet
Män
Näringslivspersoner från Stockholm
Svenska kommerseråd
Entropia

Entropia är det svenska progressiva metal-bandet Pain of Salvations första studioalbum. Det är ett konceptalbum om en familj i ett fiktivt samhälle som rivs isär av ett krig. Titeln är ett teleskopord av entropi, en term inom termodynamiken, och utopi, ett drömsamhälle. Detta är det enda albumet där Daniel Magdic, gitarr, medverkar. Albumet släpptes först av det japanska företaget Marques skivbolag Avalon i augusti 1997.

Albumet kan beskrivas som en blandning av progressiv metal. Medan albumet innehåller flera sektioner med metal, är det kanske ett av bandets funkigaste album och innehåller många långsamma låtar och passager.

Låtlista 
Prolog:
1. "! (Foreword)" – (6:11)

Del 1:

2. "Welcome to Entropia" – (1:22)
3. "Winning a War" – (6:33)
4. "People Passing By" – (9:07)
 1. "Awakening"
 1. "Daybreak"
 2. "Midday"
 2. "Memorials" (instrumental)
 3. "Nightfall"
5. "Oblivion Ocean" – (4:43)

Del 2:

6. "Stress" – (5:01)
7. "Revival" – (7:39)
8. "Void of Her" – (1:46)
9. "To the End" – (4:57)

Del 3:

10. "Circles" – (0:55)
11. "Nightmist" – (6:49)
12. "Plains of Dawn" – (7:23)

Epilog:

13. "Leaving Entropia (Epilogue)" – (2:31)

Den japanska versionen har en bonuslåt, "Never Learn to Fly".
All musik är skriven av Daniel Gildenlöw förutom 1, 4 (del 2), 6, 7 och 9 av Daniel Gildenlöw och Daniel Magdic.

Medverkande 
Musiker (Pain of Salvation-medlemmar)
Daniel Gildenlöw – sång, gitarr
Daniel Magdic – gitarr, sång
Fredrik Hermansson – keyboard
Kristoffer Gildenlöw – basgitarr, sång
Johan Langell – trummor, sång

Produktion
Ander "Theo" Theander – Producent, ljudtekniker
Anders Hansson – ljudtekniker
Patrik Larsson – omslagskonst
Johanna Iggsten, Roland Varga, Kristian Nordström – foto

Referenser 

PAIN OF SALVATION Entropia Recensioner and MP3 @ progarchives.com

Noter

Externa länkar 
Låttexter på DarkLyrics

Musikalbum 1997
Album av Pain of Salvation
Svenska konceptalbum
Auguste av Baden-Baden

Auguste av Baden-Baden (Auguste Maria Johanna) född 10 november 1704, död 8 augusti 1726 i Paris, var fransk prinsessa (hertiginna av Orléans).  Gift 13 juli 1724 med den franske prinsen hertig Ludvig av Orléans (1703-1752). Hon var dotter till markgreve Ludvig Wilhelm av Baden-Baden och Sibylla av Sachsen-Lauenburg.

Hennes äktenskap arrangerades av modern som ett led i att skapa mer vänskapliga relationer med Frankrike, som hade härjat Baden några år före hennes födelse, medan hon av franska hovet accepterades som brud i egenskap av katolsk prinsessa. I Frankrike kallades hon Jeanne de Bade, beskrevs som charmfull och blev populär vid hovet. Hennes relation till Ludvig sades ha varit lycklig; de ska ha blivit förälskade i varandra vid sitt första möte och passat väl för varandra. 

Hon och hennes svärmor var fram till kungens giftermål 1725 de två främsta kvinnorna vid hovet. I augusti 1726 tvingades hon av sin svärmor resa från Versailles till Paris under svåra födelsesmärtor på grund av att svärmodern ville att förlossningen skulle ske på Palais-Royal, Huset Orléans' officiella residens i Paris, och hon avled därpå strax efter förlossningen. Hennes död orsakade sorg vid hovet; även maken ska ha sörjt uppriktigt och vägrade att gifta om sig.

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1704
Avlidna 1726
Franska prinsessor
Franska hertiginnor
Kvinnor