kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Opera på Skäret

Opera på Skäret är en svensk scen för opera, vars verksamhet påbörjades 2004. Den ligger i det tidigare sågverkssamhället Skäret i Ljusnarsbergs kommun vid sjön Ljusnaren. Grundare och operachef är operasångaren Sten Niclasson.

Om operaverksamheten
Opera på Skärets operascen ligger i ett före detta virkesmagasin på det nedlagda sågverket. Övriga lokaler inrymmer Kammarscenen, Lilla scenen, kafé, konstgalleri och kontorslokaler. 

Sommaren 2010 gavs Giacomo Puccinis opera La Bohème med den colombianske tenoren César Augusto Gutiérrez, den svenske barytonen Peter Kajlinger och den ryska sopranen Yana Kleyn. Dirigent var Andreas Lönnqvist. 

Sommaren 2011 spelades Carmen med två olika sångarlag där Stuart Neill och Kristian Benedikt delade på rollen som Don José, medan Matilda Paulsson och Sandra Lopez delade på rollen som Carmen. Man gav också en jubileumskonsert till Jussi Björlings minne i samarbete med Borlänge kommun. Stuart Neill och Kristian Benedikt sjöng tillsammans med Matilda Paulsson och Sandra Lopez kända arior och duetter från Jussi Björlings karriär.

Kammarscen och Operaakademi
Under vintern 2011–2012 byggdes den nya kammarscenen för verksamhet året om. Denna mindre scen med plats för en publik på runt 200 personer fungerar som spelplats för konserter av olika slag samt som orkestersal under sommarens operafestival.

Spelade verk 
 2004 Operagala 
 2005 Halvsceniskt framförande av Giuseppe Verdis opera La traviata
 2006 Giuseppe Verdis Rigoletto
 2007 Giuseppe Verdis Aida samt Kronofogdarne & Slåtterölet - en svensk komisk 1700-talsopera av Johan David Zander och Carl Envallsson i bearbetning av Alexander Niclasson
 2008 Giacomo Puccinis Tosca 
 2009 Giacomo Puccinis Kappan (Il tabarro), samt Ruggiero Leoncavallos Pajazzo. Dessutom repriserades Kronofogdarne & Slåtterölet från 2007
 2010 Giacomo Puccinis  La Bohème.
 2011 Georges Bizets Carmen.
 2012 Gaetano Donizettis Lucia di Lammermoor.
 2013 Gioacchino Rossinis Barberaren i Sevilla.
 2014 Giuseppe Verdis Otello.
 2015 Giuseppe Verdis La traviata.
 2016 Richard Wagners Der fliegende Holländer
 2017 Giacomo Puccinis Madama Butterfly
 2018 Giuseppe Verdis Don Carlo
2019 W. A. Mozarts Trollflöjten
2021 Giacomo Puccinis Turandot Inställd
2022 Giuseppe Verdis Maskeradbalen
2023 Giuseppe Verdis Rigoletto

Källor

Noter

Externa länkar
Opera på Skärets webbplats

Operafestivaler i Sverige
Ljusnarsbergs kommun
Operahus i Sverige
Organisationer bildade 2004
Kultur i Västmanland
Tredje gången gillt

Tredje gången gillt, skriven av Lasse Westmann, Lennart Sjöholm och Jacob Dahlin, är en dansbandslåt som spelades in som terzett av Christer Sjögren, Annika Hagström och Jacob Dahlin.

Den låg 1988 på det svenska dansbandet Vikingarnas album Kramgoa låtar 16.

Melodin låg, med en andraplats som högsta placering, på Svensktoppen i nio veckor under perioden 8 maj–11 september 1988..

Andra dansband som spelat in den är Canyons orkester  på albumet 88 från 1988 och Kjelleriks på albumet Dansvänliga låtar 2 från 1989 .

Jontez tolkade 2008 låten på albumet Om du vill så ska jag gå .

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Musiksinglar 1988
Svensktoppsmelodier 1988
Svenska dansbandslåtar
Svenskspråkiga sånger
Månkaka

Månkaka är ett litet kompakt bakverk med fyllning som kan vara söt eller salt, och som i Kina och stora delar av Östasien är intimt förknippat med den i mitten av hösten firade månfesten. Kakan har i regel ett eller flera kinesiska tecken tryckta på ovansidan som talar om vad det är för fyllning eller bara signalerar lycka i form av exempelvis tecknet för 'långt liv' eller just 'lycka'.

Kakan har sin form efter fullmånen, som i mitten av hösten när månfesten firas sägs vara ovanligt rund och stor, men rundheten är också en symbol för den samlade familjen. En populär berättelse gör gällande att grundaren av Mingdynastin, Zhu Yuanzhang, lät sprida meddelanden som manade till kamp mot de mongoliska härskarna i utdelade månkakor. Månkakor är idag ett ofta dyrt bakverk som, vanligen då i fint tryckta metallaskar, är vanligt som gåva dagarna före månfesten.

Festivalen handlar om uppskattning av månen och månfestivalen, och månkakor betraktas som en oumbärlig delikatess. Månkakor erbjuds mellan vänner eller på familjesammankomster medan man firar festivalen. Höstfesten är en av de fyra viktigaste kinesiska festivalerna.

Beskrivning av månkakor 
Typiska månkakor är runda bakverk, som mäter ungefär 10 centimeter i diameter och 3–4  centimeter tjocka och äts vanligtvis i de södra och norra kinesiska regionerna. En rik, tjock fyllning som vanligtvis är tillverkad av röda bönor eller lotusfröpasta, är omgiven av en tunn, 2–3 mm skorpa, och kan innehålla äggula från saltat ankägg. Månkakor äts vanligtvis i -små kilar åtföljda av kinesiskt te. Idag är det vanligt att affärsmän och familjer ger bort månkakor till sina kunder eller sina släktingar som presenter vilket hjälper till att driva efterfrågan på avancerade månkakor.

På grund av Kinas inflytande åtnjuts och firas även månkakor och Höstfesten i andra delar av Asien. Månkakor har också dykt upp i västländerna som en form av delikatess.

Regionala varianter 
Månkaka av Shanghai-stil: Den här månkakan är tillverkad av deg som har en rik, smulig och smörig skorpa. De mest populära fyllningarna liknar de söta kantonesiska månkakorna, med sötad rödbönapasta, lotusfröpasta och taropasta med äggulor mitt i fyllningen.

Månkakans senaste historia 
Maxim's Caterers och Wing Wah är de mest kända producenterna av månkakor, med Maxim som det mest sålda varumärket i Hong Kong under 19 år i rad. Maxim har varit känt för sina månkakor med vaniljsås, som var extremt populära i Kina, liksom sin juliutförsäljning av kuponger (varje kupong som kan lösas in för en låda med månkaka i augusti – september).

Under de senaste åren har det höga kaloriinnehållet i månkakor kritiserats; till exempel har en typisk lotusfrömassa med två saltade äggulor 890 kalorier.

Referenser

Noter 

Kinesiska desserter
WP:Projekt Kina
Japansk besksöta

Japansk besksöta (Solanum pittosporifolium) är en art i familjen potatisväxter från Japan.

Synonymer
Solanum dulcamara var. heterophyllum Makino
Solanum japonense Nakai
Solanum nipponense Makino
Solanum schiffnerianum Witasek
Solanum pittosporifolium var. pilosum C.Y.Wu & Huang

Källor
Solanaceae Source

Potatissläktet
Ja Växtindex
Taggborre

Taggborre (Solanum rostratum) är en art i familjen potatisväxter med utbredning i nordvästra, centrala och södra USA till norra och centrala Mexiko. Odlas ibland som ettårig sommarblomma i Sverige.

Synonymer
Androcera lobata Nutt. 
Androcera rostrata (Dunal) Rydb. 
Ceranthera heterandra (Pursh) Raf. 
Nycterium flavum Lindl. 
Nycterium heterandrum (Pursh) Heynh. 
Nycterium lobatum (Nutt.) Sweet 
Nycterium luteum Steud. 
Nycterium rostratum (Dunal) Link 
Solanum bejarense Moric. ex Dunal 
Solanum chrysacanthum Dunal 
Solanum cornutum Dunal nom. inval.
Solanum heterandrum Pursh 
Solanum heterodoxum Andrieu ex Dunal 
Solanum hexandrum Steud. nom. inval.
Solanum propinquum M.Martens & Galeotti 
Solanum rostratum var. subintegrum Fernald

Källor
Solanaceae Source

Potatissläktet
Sommarblommor
Ta Växtindex
Hominini

Hominini är en tribus i familjen hominider (Hominidae). Antalet släkten och arter i detta taxon är omstritt. Ofta beskrivs tribus Hominini med texten "omfattar människan och hennes förfäder men inte övriga apor".

Trivialnamn 
Det finns många varianter av de svenska och engelska trivialnamnen. Enligt Nationalencyklopedin är homininer det svenska trivialnamnet för tribus Hominini (med den definition som återges ovan). I flera andra avhandlingar används homininer för djurgrupper där även schimpanser eller till och med gorillorna ingår. Lika många variationer finns för det engelska ordet hominins.

Begreppet hominider (Hominidae) är en familj primater som skiljer sig från begreppet människoapor genom att det innehåller underfamiljer till varje släkte. Homininer (Homininae) är den underfamilj hominider som släktet människor men inte de andra aporna ingår i. Homininer är ett nytt begrepp och tidigare ansågs enbart människor ingå i familjen hominider och inte vara mer släkt med de övriga människoaporna än den gemensamma överfamiljen människoartade apor, men i modern taxonomi undviks denna teori.

Människans taxonomi på familjenivå är en något komplicerad och omstridd fråga. Det är helt klarlagt att våra närmaste släktingar är de afrikanska människoaporna, schimpanser och gorillor, och nästan helt säkert att schimpanserna är närmare släkt med oss än gorillorna. Traditionellt har människans släktgren fått utgöra en egen familj, Hominidae, medan schimpanser och gorillor, tillsammans med orangutanger, klassificerats som familjen Pongidae. I denna klassificering kallas vi för hominider.

Dock blir det allt vanligare bland forskare att utsträcka familjen Hominidae till att även omfatta de apor som tidigare ingick i Pongidae, och låta människans släktgren bli underfamiljen Homininae inom Hominidae. Vi blir då homininer, som förutom oss själva även omfattar de utdöda förmänniskorna. För de andra aporna laborerar man med den nyinrättade underfamiljen Ponginae för orangutangen, och ibland även med Paninae och Gorillinae.

Vissa forskare hävdar dock att varken hominider eller homininer finns, utan alla släkten tillhör familjen människoapor utan indelning i underfamiljer.

Okontroversiellt är dock att både vi människor och de andra människoaporna tillhör överfamiljen Människoartade apor.

Se även 
 Hominoidea
 Människans utveckling
 Taxonomi

Referenser

Externa länkar 

Hominider
Mänsklig evolution
Förmänniskor
Neuralgi

Neuralgi, neurodyni och neuropatisk smärta anges enligt Svensk Mesh vara synonymer (engelsk MeSH anger bland andra uttrycken Neuralgias och Neuropathic Pain).

Neuropatisk smärta 
Vid neuropatisk smärta (ICD-10-SE R522B), mer populärt kallat nervsmärta, finns en skada eller sjukdom i det somatosensoriska nervsystemet. En äldre term för detta är neurogen smärta. Termerna neuralgi och neurodyni är mer ovanliga medicinska termer gällande smärta utgående från en skada i nervsystemet.

Central eller perifer 
Nervsmärta brukar vanligen indelas i perifer nervsmärta (skada i perifera nerver) och central nervsmärta (skada i hjärna och ryggmärg). Exempel på en perifer neuropatisk smärta är smärta som kan uppstå vid någon skada på en perifer nerv vid trauma eller kirurgi, vid polyneuropati av olika skäl (inte minst på grund av diabetes mellitus), samt nervsmärta efter viss cytostatikabehandling. En central neuropatisk smärta kan orsakas av en ryggmärgsskada, av en hjärnskada som exempelvis efter stroke, samt vid MS. Möjligen mer svårklassificerad nervsmärta är så kallad postherpetisk neuralgi (efter det akuta bältrosutbrottet) och smärta efter en amputation (så kallad fantomsmärta).

Nervsmärta är vanligen en långvarig smärta, vilken kan vara svår att både diagnosticera och behandla.

Neurom 
Vid uppkomst av perifera nervskador i samband med skada initieras en läkningsprocess hos den skadade nerven där spänningskänsliga natriumjonkanaler, Nav, rekryteras vilket leder till sensitisering. Dessa nervenheter vid ofullbordad läkning, kallas neurom och är mycket lättretade.

Se även 
 Artralgi
 Kroniskt somatoformt smärtsyndrom
 Myalgi
 Refererad smärta
 Smärtbehandling

Referenser

Notförteckning

Källförteckning

Externa länkar 
International Association for the Study of Pain

Smärta
Neurologiska manifestationer
Lakanprotesten

Lakanprotesten var under konflikten i Nordirland en del av en fem år lång protest som genomfördes av fångar i Mazefängelset (även känt som "Long Kesh"). Fångarna var medlemmar av Provisoriska IRA (IRA) och Irish National Liberation Army (INLA) i Nordirland. Som protest mot att fångarna 1976 inte längre tilläts bära sina egna kläder vägrade de bära den påtvingade fängelseuniformen och gick istället nakna eller iklädde sig lakan. Anledningen till vägran att bära andra kläder än sina egna kläder var att de fängslade IRA- och INLA-medlemmarna betraktade sig som politiska fångar.

Se även
Hungerstrejken i Nordirland 1981
Smutsiga protesten
Den blodiga söndagen

Referenser

1976 i Storbritannien
Politik i Nordirland
Nordirlands historia
Haslum HK

Haslum Håndballklubb är en norsk handbollsklubb från Bærum i Viken fylke. Herrlaget spelar i Eliteserien.  Laget har röda tröjor och röda byxor. Tränare är Sten Stockfleth.

Spelartrupp

Referenser

Externa länkar 
  

Sport i Bærums kommun
Handbollsklubbar i Norge
Frigga (olika betydelser)

Frigga kan syfta på:

 Frigg – i nordisk mytologi härskarinnan i Asgård
 Frigga (djur) – ett släkte av spindlar
 Frigga (opera) – en opera i en akt med musik av Olof Åhlström och librettot av Carl Gustaf af Leopold
 Kvarteret Frigga – ett numera försvunnet kvarter på Norrmalm, Stockholm
 77 Frigga – en asteroid

Personer
 Frigga Carlberg (1851–1925), en svensk författare, social organisatör och förkämpe för kvinnlig rösträtt
Menai Bridge

Menai Bridge (kymriska Porthaethwy) är en ort och community på Anglesey i norra Wales vid Menaisundet och Menaibron. Befolkningen i tätorten, som sträcker sig in i Cwm Cadnant community, uppgick till  vid folkräkningen 2011., vilket gör den till öns näst folkrikaste ort.

Källor

Orter i Anglesey
Communities i Anglesey
Malabsorption

Malabsorption eller malabsorptionssyndrom är ett antal sjukdomstillstånd som beror på felaktig digestion eller absorption av födoupptag i matspjälkningssystemet. Svår malabsorption kallas tarmsvikt.

Malabsorptionen kan drabba ett eller flera födoämnen beroende på typen av sjukdom och kan leda till olika typer av anemi och malnutrition.

Ett sätt att dela in malabsorptionstillstånd är:
 Selektiva som vid laktosintolerans
 Partiella som vid abetalipoproteinemi
 Totala som vid celiaki

Exempel på malabsorptionssjukdomar
Blind tarmslynga-syndrom
Celiaki
Laktosintolerans 
Korttarmssyndrom
Tropisk sprue
Steatorré
Whipples sjukdom
Gallsyremalabsorption
 Bukspottkörtelsvikt

Referenser

Mag- och tarmsjukdomar
Diarré
Ingvar Elfström

Bengt Ingvar Elfström, född 20 mars 1928 i Göteborgs Annedals församling, 2 augusti 1998 i Näsets församling, Göteborg, var en pionjär inom svensk dykning.

Konstruerade 1954 sin första dykregulator hemma i köket. Grundade 1958, tillsammans med en handfull ingenjörer och dykinstruktörer företaget Poseidon.

Noter 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Födda 1928
Avlidna 1998
Män
Sankt Pers socken

Sankt Pers socken kan syfta på:
Sankt Pers socken, Uppland
Sankt Pers socken, Östergötland
Ursula Hass

Ursula Hass, född 1 oktober 1962, är en svensk teknologie doktor och var 2007-2013 rektor för Blekinge tekniska högskola.

Utbildning 
Hass är uppvuxen i Olofström och gick teknisk linje på gymnasiet i Växjö. Efter ett år som au pair i USA och Kanada började hon studera till civilingenjör med inriktning teknisk fysik och elektroteknik vid Linköpings universitet. Hennes examensarbete kom att handla om möjliga tekniker för avsaltning av grundvatten och genomfördes i Botswana inom ramen för Sida-programmet Minor Field Studies. Hass avlade civilingenjörsexamen vid Linköpings universitet i juni 1989, och antogs samma år som forskarstuderande vid Institutionen för medicinsk teknik. Hon disputerade i april 1996 på en avhandling om utvärdering av handikappsstöd.

Karriär 
Ursula Hass har fortsatt sin verksamhet vid Linköpings universitet, och som universitetslektor i medicinsk teknik har hon bedrivit forskning inom områdena hjälpmedelsutvärdering och handikapp. Hennes forskningsresultat har återgetts i 15 publiceringar i vetenskapliga tidskrifter, ett 30-tal konferensbidrag och 10-talet forskningsrapporter. Hass har undervisat i utvärdering av rehabiliteringsingrepp, utvärdering av medicinsk teknik samt i telemedicin. Därtill har hon varit bihandledare för flera doktorander i medicinsk teknik och handikappvetenskap.

I närmare sex år, 1998-2002, förestod Hass ett Vinnova-finansierat kompetenscenter för forskning i noninvasiv (ungefär oblodig) medicinsk mätteknik, NIMED. Därefter var hon under ett år expert på hjälpmedelsutvärdering, innan hon tog upp en ny tjänst som universitetslektor i maj 2003, med forskning inom bland annat utvärdering av rehabiliteringsteknik.

Ett tydligt drag i hennes karriär har varit det akademiska ledarskapet. Från januari 1997 till augusti 1998 var hon parallellt med sin forskning och sitt föreståndarskap för forskningscentret NIMED även projektledare för ett universitetsinternt jämställdhetsprogram benämnt "Kvinnor Kan". Projektet blev en föregångare till SUHF:s ledarutvecklingsprogram för kvinnliga forskare, där Hass ledde den lokala arbetsgruppen i Linköping.

I samband med att Hass utsågs till vicerektor för samverkansuppgiften i mars 2002 blev hon även chef för Linköpings universitets avdelning för externa relationer. Sedan sent 1990-tal har hon haft en lång rad styrelseuppdrag, bland annat som ledamot och senare vice ordförande i styrelsen för Mälardalens högskola samt som styrelseordförande i Innovationsbron i Östra Götaland AB, Teknikbrostiftelsen i Linköping och den forskningsfrämjande Stiftelsen för internationell samverkan inom högre utbildning, STINT.

Den 1 juli 2007 lämnade Ursula Hass Linköpings universitet för att tillträda som ny rektor för Blekinge tekniska högskola, BTH. Hon lämnade denna befattning den 1 februari 2013. 

Sedan januari 2020 är hon enhetschef för Rise Bioorganisk Elektronik i Norrköping.

Källor

Personer verksamma vid Linköpings universitet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Födda 1962
Kvinnor
Levande personer
Personer verksamma vid Blekinge tekniska högskola
Svenska skolledare under 2000-talet
S:t Pers församling

S:t Pers församling var en församling i Uppsala stift och i Sigtuna kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2002 i Sigtuna församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen uppgick den 1 januari 2002 i Sigtuna församling.

Den 1 januari 1950 (enligt beslut den 18 mars 1949) överfördes till S:t Pers församling från Häggeby församling de obebodda fastigheterna Finsta och Finstaholm 1:6-1:9 samt Bodarne 1:2 omfattande en areal av 0,48 km², varav allt land.

Pastorat
Medeltiden: Församlingen utgjorde ett eget pastorat.
Från medeltiden till 1 maj 1920: Annexförsamling i pastoratet Sigtuna, S:t Per och S:t Olof.
1 maj 1920 till 1 januari 1962: Annexförsamling i pastoratet Sigtuna, S:t Per, S:t Olof, Haga och Vassunda.
1 januari 1962 till 1 januari 2002: Annexförsamling i pastoratet Sigtuna, S:t Per, S:t Olof och Haga.

Areal
S:t Pers församling omfattade den 1 januari 1952 en areal av 13,12 km², varav 13,09 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade församlingen den 1 januari 1961 en areal av 13,36 km², varav 13,36 km² land.

Kyrkobyggnader
S:t Pers kyrkoruin

Se även
Sankt Pers socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Sigtuna kommun
Whipples sjukdom

Whipples sjukdom är en kronisk sjukdom som orsakas av en grampositiv bakterie, Tropheryma whipplei. Sjukdomen drabbar huvudsakligen tunntarmen men även andra organ kan drabbas som leder, kardiovaskulära systemet och centrala nervsystemet. Sjukdomen karaktäriseras av fettdepositioner i tunntarmens mukosa och lymfkörtlar, malabsorption, steatorré, malnutrition och artrit.

Sjukdomen är uppkallad efter den amerikanske läkaren George H. Whipple (1878–1976), som beskrev den.

Förekomst 
Sjukdomen är ovanlig. I en omfattande epidemiologisk undersökning som omfattade totalt 35 838 070 personer i USA var prevalensen 9,8 fall per 1 miljon personer med lika förekomst bland män som kvinnor. Undersökningen visade att sjukdomen var vanligast bland vita personer som var äldre än 65 år.

Behandling 
För att behandla Whipples sjukdom används långvarig antibiotikabehandling, vilken syftar till att behandla eventuella infektioner i hjärnan eller centrala nervsystemet. Om sjukdomen inte behandlas är den vanligtvis dödlig. Syftet med behandlingen är att lindra symptomen och bota sjukdomstillståndet.

Källor

Noter

Externa länkar 

Mag- och tarmsjukdomar
Fettomsättningsrubbningar
Tunntarmen
Terzett

En terzett kallas en sång som är skriven för tre solostämmor.

Exempel på terzetter
All for Love - Bryan Adams, Rod Stewart & Sting, 1993
C'est la vie - Hanson, Carson och Malmkvist  2004
Tredje gången gillt - Christer Sjögren, Annika Hagström och Jacob Dahlin, 1988
Tänd ett ljus - Triad, 1987
Vem é dé du vill ha - Kikki, Bettan & Lotta, 2002

Källor

Fotnoter

Sånger
Barbara Juliane von Krüdener

Barbara Juliane von Krüdener, född 21 november 1764 i Riga, död 25 december 1824 i Karasubazar på Krim, var en balttysk friherrinna, bekant som religiös ivrare och predikant.

Krüdener var dotter till en kurländsk godsägare, det ryska statsrådet von Vietinghoff. Redan som barn reste hon tillsammans med sina föräldrar till Paris, där hon uppfostrades i den franska upplysningens anda. Vid arton års ålder blev hon mot sin vilja gift med den livländska baronen von Krüdener. Denne var Jean Jacques Rousseaus beundrare och vän, vilket ytterligare förstärkte upplysningens idéer hos henne, men någon verklig sympati uppstod aldrig mellan makarna. Efter att äktenskapet upplösts drevs hon av sin oroliga själ från den ena staden till den andra, där nöjen och njutningar lockade henne.

I Paris litterära kretsar umgicks hon med bland andra François-René de Chateaubriand och Germaine de Staël. Hon försonades med sin man, men efter att denne kort därefter avlidit (1802) begav hon sig åter ut på resor. I Paris utgav hon romanen Valérie (två band, 1803, ny upplaga 1855; översatt till svenska 1808), i vilken hon skildrade sitt eget livs historia. Efter en älskares död väcktes religiösa intressen och kom under starkt inflytande av herrnhutismen. Hennes naturliga entusiasm förvandlades nu till en religiös, och den tro, varav hon själv kände sig genomträngd, försökte hon sprida till sin omgivning.

Hon inledde en filantropisk verksamhet bland fattiga och sjuka och genom flitigt umgänge i Karlsruhe med Johann Heinrich Jung-Stilling blev hon bekant med Emanuel Swedenborgs läror. Hennes religiösa iver fick nu en svärmisk karaktär och hon utvisades från Württemberg, då hon, enligt myndigheternas mening, orsakade störande religiösa rörelser. Efter madame Guions exempel reste hon därefter omkring i Tyskland, Frankrike och Schweiz för att predika och stifta religiösa föreningar. År 1814 bevistades hennes religiösa samkväm i Paris av kejsar Alexander I av Ryssland, vilken redan förut gjort hennes bekantskap samt blivit hennes lärjunge. Vid denna tid planerade kejsaren att låta "den heliga alliansen" prövas av henne.

Under hungeråren 1816 och 1817 bedrev hon i norra Schweiz omfattande välgörenhet i kombination med religiös verksamhet. Men då hon nu började framträda som profet, talade om uppenbarelser och påstod sig ha utfört helbrägdagörelser, uppkom en väckelse, vars anhängare kallades mômiers och som framkallade nya förföljelser. Hon flydde slutligen till sin dotter i Sankt Petersburg, men då hon även där uppträdde med profetior om, att kejsar Alexander var Guds utkorade redskap till Greklands befrielse, avvisade denne sin gamla väninnas inblandning i politiken. Hon begav sig därefter till ett sitt gods i Livland, men tvangs på grund av lungsjukdom att resa till södern. Med sin dotter och furstinnan Golitsyn samt ett antal schweiziska och tyska kolonister begav hon sig nedför Volga, men avled på vägen.

Källor 
 

Personligheter inom kristendomen
Ryska filantroper
Balttyskar
Födda 1764
Avlidna 1824
Kvinnor
Personer från Riga
Personer i Ryssland under 1800-talet
Lunda församling

Lunda församling kan syfta på:

 Lunda församling, Strängnäs stift – en tidigare församling i Strängnäs stift i Nyköpings kommun i Södermanlands län
 Lunda församling, Uppsala stift – en tidigare församling i Uppsala stift i Sigtuna kommun i Stockholms län