kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rävinge landskommun

Rävinge landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Rävinge socken i Halmstads härad i Halland.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i Getinge landskommun. Sedan 1974 tillhör området Halmstads kommun

Politik

Mandatfördelning i Rävinge landskommun 1938-1946

Referenser

Indelningar i Halmstads kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Steninge socken

Steninge socken i Halland ingick i Halmstads härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Steninge distrikt.

Socknens areal är 18,62 kvadratkilometer, varav 18,53 land. År 2000 fanns här 874 invånare. En del av tätorten Steninge med sockenkyrkan Steninge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Steninge socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Steninge församling och för de borgerliga frågorna till Steninge landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Harplinge landskommun som sedan 1974 uppgick i Halmstads kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Steninge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Halmstads härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Steninge socken ligger vid kusten mellan Halmstad och Falkenberg. Socknen är bördig kustslätt mellan skogklädda åsar.

Det finns två naturreservat i socknen: Skipås och Steningekusten som båda delas med Eftra socken i Falkenbergs kommun ingår båda i EU-nätverket Natura 2000.

En sätesgård var Skipås säteri.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och en hällkista, från bronsåldern finns gravrösen och från järnåldern finns stensättningar och resta stenar.

Namnet
Namnet (1355 Steningä) kommer från kyrkbyn. Efterleden är inge, 'inbyggare'. Förleden sten.

Befolkningsutveckling

Se även
Steninge församling
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Steninge

Referenser

Externa länkar

Steninge socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Halmstads härad
Indelningar i Halmstads kommun
Steninge landskommun

Steninge landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Steninge socken i Halmstads härad i Halland.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i Harplinge landskommun. Sedan 1974 tillhör området Halmstads kommun

Referenser

Indelningar i Halmstads kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Steninge församling

Steninge församling var en församling i Halmstads och Laholms kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen ingick i Harplinge-Steninge pastorat och låg i Halmstads kommun i Hallands län. Församlingen uppgick 2022 i Harplinge-Steninge församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till  2022 annexförsamling i pastoratet Harplinge och Steninge. Församlingen uppgick 2022 i Harplinge-Steninge församling.

Kyrkor 
Steninge kyrka

Se även 
Steninge socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Halmstads kommun
Söndrums socken

Söndrums socken i Halland ingick i Halmstads härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Söndrums distrikt.

Socknens areal är 35,69 kvadratkilometer, varav 35,18 land. År 2000 fanns här 11 339 invånare. Västra delen av Halmstad, stadsdelen och kyrkbyn Söndrum, med Tylösand och Frösakull och sockenkyrkan Söndrums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Söndrums socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Söndrums församling och för de borgerliga frågorna till Söndrums landskommun.  Denna senare utökades 1952 med Vapnö landskommun och uppgick 1974 i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Söndrum-Vapnö församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Söndrum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Halmstads härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Söndrums socken ligger väster om Halmstad. Socknen är strand- och slättbygd med skogsmark längs kusten.

Det finns tre naturreservat i socknen: Tylön ingår i EU-nätverket Natura 2000 medan Eketånga och Möllegård är kommunala naturreservat.

En sätesgård var Heagård.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och fyra hällkistor. Från bronsåldern finns gravröse och från järnåldern finns stensättningar  och resta stenar.

Namnet
Namnet (1399 Sonderam) kommer från kyrkbyn. Förleden är syndrä, 'söder'. Efterleden hem, 'boplats; gård'.

Befolkningsutveckling

Se även
Söndrums församling
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Söndrum

Referenser

Externa länkar

Söndrums socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Halmstads härad
Indelningar i Halmstads kommun
Umnäs

Umnäs (sydsamiska: Graatja) är kyrkbyn i Gratianbygden. Byn ligger mellan Storuman och Tärnaby i Lappland (Västerbottens län).
I Umnäs finns ett bygdemuseum och ett skotermuseum. Bygdemuseet Gratian invigdes 2000 och hembygdsföreningen Gratian bildades 1961. 
I Skotermuseet finns 56 skotrar, den äldsta från 1959. En annan klenod är en motordriven spark.

I Skoterhotellet finns förutom hotellverksamheten med restaurang och pub, stugor för självhushåll och vandrarhem.

Skoterleder finns både i fjäll- och skogsterräng.

Se även
Stensele socken

Källor och fotnoter

Externa länkar
Storumanbyar: Umnäs
Hembygdsföreningen Gratian

Orter i Storumans kommun
Söndrum-Vapnö församling

Söndrum-Vapnö församling tillhör Göteborgs stift och Halmstads och Laholms kontrakt i Halmstads kommun. Församlingen utgör ett eget pastorat

Administrativ historik
Församlingen bildades 2006 genom sammanslagning av Söndrums och Vapnö församlingar och den sammanslagna församlingen bildade då ett eget pastorat.

Kyrkor
Vapnö kyrka
Söndrums kyrka
S:t Olofs kapell, Tylösand, ett kapell inom församlingens geografiska område men ägs och förvaltas av S:t Olofs Kapellstiftelse, en ideell förening, med ett kapellråd som styrelse.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Församlingar i Halmstads kommun
Indelningar i Halmstads kommun
Vapnö församling

Vapnö församling var en församling i  Göteborgs stift i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Söndrum-Vapnö församling.

Församlingskyrka var Vapnö kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2010 annexförsamling i pastoratet Söndrum och Vapnö. Församlingen uppgick 2006 i Söndrum-Vapnö församling.

Församlingskod var 138010

Se även 
Vapnö socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Halmstads kommun
Vapnö landskommun

Vapnö landskommun var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar började gälla inrättades över hela landet cirka 2 400 landskommuner, de flesta bestående av en socken. Därutöver fanns 89 städer och 8 köpingar, som då blev egna kommuner. Denna kommun bildades då i Vapnö socken i Halmstads härad i Halland.

Landskommunen upphörde vid kommunreformen 1952, då den gick upp i Söndrums landskommun. Sedan 1974 tillhör området Halmstads kommun

Referenser

Indelningar i Halmstads kommun
Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
Vapnö socken

Vapnö socken i Halland ingick i Halmstads härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Vapnö distrikt.

Socknens areal är 18,29 kvadratkilometer allt land. År 2000 fanns här 260 invånare. Vapnö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vapnö socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vapnö församling och för de borgerliga frågorna till Vapnö landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Söndrums landskommun som sedan 1974 uppgick i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2006 i Söndrum-Vapnö församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Vapnö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Halmstads härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Vapnö socken ligger nordväst om Halmstad med Nyårsåsen i norr. Socknen är bördig slättbygd.

En sätesgård var Vapnö slott.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns ett stort gravröse. En runristning är noterad vid herrgården.

Namnet
Namnet (1312 Vacnö, 1314 Wapnöghe) kommer från troligtvis från en gård som legat närmare kyrkan än dagens herrgård. Förleden är vakn, 'vapen' med oklar tolkning. Efterleden hög , 'gravhög' eller 'naturlig upphöjning'.

Befolkningsutveckling

Se även
Vapnö församling
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Vapnö

Referenser

Externa länkar

Wapnö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Halmstads härad
Indelningar i Halmstads kommun
Övraby socken, Halland

Övraby socken i Halland ingick i Halmstads härad, ingår sedan 1974 i Halmstads kommun i Hallands län och motsvarar från 2016 Övraby distrikt.

Socknens areal är 16,50 kvadratkilometer, varav 16,23 land. År 2000 fanns här 220 invånare. Godset Sperlingsholm med dess kyrka och den historiska sockenkyrkan, nu Övraby kyrkoruin, ligger i socknen.

Administrativ historik
Övraby socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Övraby församling och för de borgerliga frågorna till Övraby landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Enslövs landskommun som sedan 1974 uppgick i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2010 i S:t Nikolai församling. som 2016 uppgick i Halmstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Övraby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Halmstads härad. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Övraby socken ligger nordost om Halmstad, väster om Nissan. Socknen är en mjukt kuperad slättbygd med skog i nordost.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns flera gravhögar, varav ett stort vid Sperlingsholm kallad Ivars kulle. Från järnåldern finns gravar och ett gravfält samt en offerplats åsgropen Käringsjön.

Namnet
Namnet (1464 Öffwerby) kommer från en nu försvunnen bebyggelse som tidigast hetat Halmstad. När staden flyttades fick denna bebyggelse detta namn.

Befolkningsutveckling

Se även
Övraby församling
Lista över fasta fornminnen i Halmstads kommun#Övraby

Referenser

Externa länkar

Öfraby socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Halmstads härad
Indelningar i Halmstads kommun
Övraby landskommun, Halland

Övraby landskommun  var en tidigare kommun i Hallands län.

Administrativ historik
När 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i Sverige cirka 2 500 kommuner. Huvuddelen av dessa var landskommuner (baserade på den äldre sockenindelningen), vartill kom 89 städer och åtta köpingar.Då inrättades i  Övraby socken i Halmstads härad i Halland denna kommun. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunen i Enslövs landskommun som senare 1974 uppgick i Halmstads kommun.

Politik

Mandatfördelning i Övraby landskommun 1942-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Hallands län
indelningar i Halmstads kommun
Övraby församling, Göteborgs stift

Övraby församling var en församling i  Göteborgs stift i Halmstads kommun. Församlingen uppgick 2010 i S:t Nikolai församling.

Församlingskyrka var Holms kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Ur församlingen utbröts på 1200-talet Halmstads församling och församlingen var därefter till 1563 moderförsamling i pastoratet Övraby och Halmstad. Från 1563 till 1962  annexförsamling i pastoratet Halmstad, Övraby och Holm. Från 1962 till 1970 annexförsamling i pastoratet Martin Luther och Övraby. Från 1970 till 2010 annexförsamling i pastoratet S:t Nikolai och Övraby som 1974 utökades med Holms församling. Församlingen uppgick 2010 i S:t Nikolai församling.

Församlingskod var 138018

Kyrkor
Övraby kyrkoruin
Sperlingsholms kyrka

Se även 
 Övraby socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift

Indelningar i Halmstads kommun
Winston Parks

Winston Parks, född 12 oktober 1981 i Puerto Limón, är en costaricansk före detta fotbollsspelare.

Han spelade för Costa Rica i  VM 2002. Han gjorde mål i gruppspelsmatchen mot Turkiet, en match som slutade 1–1.

Män
Födda 1981
Levande personer
Costaricanska fotbollsspelare
Costaricanska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Udinese Calcio
Spelare i Ascoli Calcio
Spelare i FK Lokomotiv Moskva
Spelare i FK Saturn Moskva Oblast
Spelare i FC Timişoara
Spelare i FK Chazar Lenkoran
Spelare i FK Baku
Spelare i VM i fotboll 2002
Personer från Puerto Limón
Övraby socken

Övraby socken kan avse:

Övraby socken, Halland
Övraby socken, Skåne
Théodore Botrel

Théodore Botrel, född 14 september 1868 och död 28 juli 1925, var en fransk visdiktare.

Botrel var under första världskriget franska arméns främste visdiktare. Från den tiden härstammar hans visor Chants du bivouac (1915) och Chansons de route (1916). Tidigare hade Botrel publicerat flera diktsamlingar med motiv från Bretagne.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Franska poeter
Födda 1868
Avlidna 1925
Män
W3C Software Notice and License

W3C Software Notice and License är en licens för öppen källkod, som man kan välja att publicera sina datorprogram under. Licensen är en tillåtande fri programvarulicens används av programvara publicerad av World Wide Web Consortium.

Se även 
 BSD
 GNU General Public License 
 GNU Lesser General Public License
 X11-licensen

Fria programvarulicenser
Carlo Botta

Carlo Giuseppe Guglielmo Botta, född 6 november 1768 och död 10 augusti 1837, var en italiensk diktare och historieskrivare. Han var far till arkeologen Paul Botta.

Botta gick som anhängare av franska revolutionen i fransk tjänst och blev fransk militärläkare. Under franska restaurationen blev han rektor för akademin i Nancy, och senare i Rouen. Han skrev Storia d'Italia dal 1789 al 1814 (4 band, 1824).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Italienska författare
Alumner från universitetet i Turin
Födda 1768
Avlidna 1837
Män
Västergötland (olika betydelser)

Västergötland eller Västgöta kan syfta på:

Områden
 Västergötland – ett landskap i Götaland (vanligaste)
 Västra Götalands län – ett av Sveriges län
 Västergötlands bon – en medeltida indelning av Västergötland
 Västgötaslätten – ett slättlandskap i Västergötland

Militär
 Västergötlandsklass – en ubåtsklass
 HMS Västergötland – flera olika fartyg
 Västergötlands storregemente – ett regemente under tidigt 1600-tal
 Västgöta regemente – ett kavalleri- och senare infanteriförband åren 1628–1927.
 Västgöta-Dals regemente – ett svenskt infanteriförband åren 1624–1901 (åren 1902–2000 benämnt Hallands regemente).
 Västgöta-Bohus regemente – ett tänkt namn som uppkom genom försvarsbeslutet 1925 till Bohusläns regemente,
 Västgöta flygflottilj – ett svenskt flygförband åren 1939–1994.
 Västgötabrigaden – ett svenskt infanteriförband åren 1949–1992

Övrigt
 Västergötlands golfdistriktsförbund –  golfklubbarna i Västra Götalands län inom landskapet Västergötland
 Västergötlands museum – ett museum i Skara
 Västgöta nation – flera olika studentnationer
 Västgöta Open – en schackturnering
Paul-Émile Botta

Paul-Émile Botta, född 6 december 1802 i Turin, död 29 mars 1870 i Achères, var en fransk-italiensk arkeolog, entomolog, diplomat, historiker och antropolog. Han var son till författaren Carlo Botta.

Botta företog i ungdomen naturvetenskapliga studieresor samt blev senare, under tjänstgöring som fransk konsul i Egypten, intresserad av Orientens forntid. 1842-45 gjorde han utgrävningar i Mesopotamien och upptäckte då i Khorsabad gamla Ninive. Botta blev grundläggare av den assyriska vetenskapen. Bland hans arbeten märks det stora verket Monument de NInive, découvert et décrit par P. E. B., mesuré et dessiné par E. Flandin (5 band, 1847-50).

Källor

Noter

Tryckta källor
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Franska antropologer
Franska arkeologer
Franska diplomater
Franska entomologer
Franska historiker
Personer från Turin
Födda 1802
Avlidna 1870
Män
Nynäshamn (olika betydelser)

Nynäshamn kan syfta på:

 Nynäshamns kommun – en kommun i Stockholms län 1971–
 Nynäshamn – en tätort i Nynäshamns kommun
 Nynäshamns stad – en historisk stadskommun 1946–1970
 Nynäshamns köping – en tidigare köping i Stockholms län 1911–1945
 Nynäshamns församling – en församling i Strängnäs stift 1947–
 Nynäshamns kyrka – en kyrka i Nynäshamns församling
 Nynäshamns distrikt – ett distrikt i Nynäshamns kommun och Stockholms län 2016–
 HMS Nynäshamn (T132/R132) – ett fartyg
 Nynäshamns IF – en idrottsförening
 Nynäshamnspartiet – ett politiskt parti
 Nynäshamns Posten – en tidning
 Nynäshamns färjeterminal – en hamn
 Nynäshamns Ångbryggeri – ett bryggeri
 Nynäshamn (pendeltågsstation) – en station på Stockholms pendeltågsnät

Se även
 Ösmo församling
På landsbygden

På landsbygden – Skildringar är en samling folklivsskildringar av Alfhild Agrell. Den utgavs av Hugo Gebers förlag år 1887. Omslaget tecknades av Jenny Nyström.

Samlingen är skriven på dialekt och innehåller bland annat berättelsen Ett norrländskt fiskeläge, en detaljerad skildring av fiskarnas liv och fiskets organisation.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 På landsbygden i fulltext

Skönlitteratur 1887
Verk av Alfhild Agrell
Norrland i fiktion
Nexer Group

Nexer Group, formellt Nexer AB, tidigare Sigma IT Group AB, är ett techbolag som är experter inom digitalisering med inriktning bland annat på drift, förvaltning, integration, management och systemutveckling.

Nexer Group har över 2800 anställda i 15 länder. I Sverige har bolaget kontor i Alingsås, Borås, Göteborg, Jönköping, Linköping,  Lidköping, Stockholm, Malmö, Lund, Västerås, Växjö och Örebro.Huvudkontoret finns på Lindholmen i Göteborg.

Styrelseordförande är Dan Olofsson. Lars Kry ersatte Håkan Karlsson som VD år 2014.

Se även
Sigma AB

Nexer Recruit AB

Källor

Externa länkar
 Sigmas webbplats - "Våra bolag"

Svenska IT-företag
Erik Ulrich

Erik Otto Ulrich, född 5 januari 1862 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 8 augusti 1934 i Gonäs, Ludvika församling, Kopparbergs län, var en svensk arkitekt.

Ulrich var bosatt i Gonäs i Dalarna från 1920.

Liv och verk

Han var son till borgmästaren Arwid Ulrich och Beata Helleday, och bror till Arvid Ulrich. Han examinerades från Kungliga Tekniska högskolan 1883 och studerade vid Kungliga Akademien för de fria konsterna mellan 1885 och 1886. Han började sin bana som anställd på arkitektkontor; 1883–1885 i Stockholm, och 1888–1889 i Gävle. Från 1889 praktiserade han som privat arkitekt i huvudstaden. 

Ulrich ritade bland annat Gevaliapalatset i Gävle, Stockholms arbetarhem, ett arbetarbostadskomplex om 214 lägenheter vid Fridhemsplan i Stockholm samt ett flertal villor i Djursholm och Stockholms skärgård. Han har även ritat Sankt Sigfrids kyrka i Aspudden, Stockholm, ett kapell i Kristinehamn samt ett församlingshem i Uppsala (numera Vindhemskyrkan) för Stiftelsen Goda herdars minne år 1902. I kvarteret Blåmannen i Stockholm uppfördes 1902 Templarordens hus (numera rivet) efter hans ritningar. 

I Lärkstaden stod han för utformningen av stadsvillan Tofslärkan 12 för sin yngre bror Carl Johan Ulrich. Vid husets entré syns Erik O. Ulrich i putsen samt årtalet 1909-10 och initialerna C J E som står för byggherren Carl Johan Ulrich och E Ö som står för byggmästaren Carl Eugen Öfverberg.

Erik Ulrich är begravd på Solna kyrkogård.

Bilder av verk i urval

Referenser

Svenskt Porträttgalleri Band XX. Arkitekter, bildhuggare, målare, tecknare, grafiker, mönsterritare och konstindustrialister

 Erik Otto Ulrich på Gravar.se

Noter

Externa länkar

 

Svenska arkitekter under 1900-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Arkitekter från Stockholm
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1862
Avlidna 1934
Män
Vincenzo Botta

Vincenzo Botta, född 1818 och död 1894, var en italiensk lärd och författare.

Botta var först lärare i Turin, och blev senare professor i New York. Bottas mest berömda arbete är Dante as philosopher, patriot and poet (1865).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Italienska litteraturvetare
Alumner från universitetet i Turin
Födda 1818
Avlidna 1894
Män
Gästrikland (olika betydelser)

Gästrikland kan syfta på:

 Gästrikland – ett landskap i sydöstra Norrland i mellersta Sverige
 Gästriklands bergslag – en benämning på bergsbruket i trakten runt Torsåker och Ovansjö
 HMS Gästrikland (J22) – en jagare
 Gästriklands valkrets – en tidigare valkrets vid valen 1911–1920 till andra kammaren
 Gästriklands kontrakt – ett kontrakt i Uppsala stift
 Gästriklands östra tingslag – ett tidigare tingslag 1880–1971
 Gästriklands östra tingslags valkrets – en tidigare valkrets vid valen till andra kammaren 1866–1908
 Gästriklands västra tingslag – ett tidigare tingslag 1880–1971
 Gästriklands västra tingslags valkrets – en tidigare valkrets valen till andra kammaren 1866–1908
Exogen

Exogen refererar till en händelse eller ett objekt som kommer utifrån ett system. Begreppet kommer från de grekiska orden "exo" och "gen", som betyder utanför och produktion. Exogen är motsatsen endogen, som står för något som genereras inom själva systemet.

Nationalekonomi 
Termen är framför allt vanlig inom nationalekonomi, särskilt inom nationalekonomisk modellering. Där innebär en exogen förändring en förändring med ursprung utanför modellen och som inte kan förklaras med modellen som sådan. Till exempel, i den vanliga enkla utbud och efterfråge-modellen, är förändringar i konsumenternas smak eller preferenser oförklarade av själva modellen. Förändringar i konsumenternas preferenser leder därmed till exogena förändringar i efterfrågan som i sin tur kan ge ett ändrat jämviktspris. Uttryckt på ett annat sätt innebär en exogen påverkan en förändring av en autonom variabel, det vill säga en variabel som är oberoende av modellen.

Statistik 
Inom linjär regression betyder exogen att en variabel är oberoende av alla andra responsvärden.

Andra vetenskapliga fält 
Termen exogen används även inom biologi, geologi och psykologi.

Se även 
 Endogen

Nationalekonomi
Statistik
Medicinska termer
Dolda brott

Dolda brott  är en roman skriven av Jenny Maria Ödmann under pseudonymen J-y Brn. Den utgavs 1903 av Beijers bokförlagsaktiebolag i Stockholm och är en direkt fortsättning på Ebba Brahes ring av samma författare.

I likhet med flera andra av Ödmanns böcker hade Ebba Brahes ring först publicerats som följetong.

Källor

Externa länkar
 Dolda brott, finns som fulltext hos Litteraturbanken

Skönlitteratur 1903
Svenska romaner