kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Södra Vånga socken

Södra Vånga socken i Västergötland ingick i Ås härad och är sedan 1974 en del av Ulricehamns kommun, från 2016 inom Möne distrikt.

Socknens areal är 8,65 kvadratkilometer allt land. År 1952 fanns här 87 invånare. Som sockenkyrka användes från 1846 Möne kyrka i Möne socken.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Vånga socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vånga församling och för de borgerliga frågorna bildades Vånga landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Hökerums landskommun som 1974 uppgick i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 1989 i Möne församling som 2006 uppgick i Hällstads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Möne, med samma omfattning som Möne församling hade 1999/2000 och fick 1989, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Södra Vånga socken ligger norr om Ulricehamn. Socknen är en odlingsbygd som omges av skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1380 Wanga och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller plural av vång, 'en bys eller ett hemmans inhägnade ägor i motsats till utmarken; gärde; skifte; hage'.

Se även
 Södra Vånga församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Ulricehamns kommun
Varnums församling, Skara stift

För den tidigare församlingen i Karlstads stift, se Varnums församling, Karlstads stift.
Varnums församling var en församling i Skara stift och i Ulricehamns kommun. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.  

Församlingen var till 1937 annexförsamling i pastoratet Rångedala Toarp, Äspered, Tärby och Varnum som till 1650 även omfattade Brämhults församling. Från 1937 till 1962 annexförsamling i pastoratet Toarp, Rångedala, Äspered, Tärby och Varnum. Från 1962 till 1989 annexförsamling i pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Grovare och Varnum. Från 1989 till 2006 annexförsamling i pastoratet Södra Ving, Härna, Fänneslunda, Varnum, Hällstad, Murum, Möne och Kärråkra. Församlingen uppgick 2006 i Södra Vings församling.

Kyrkor 
Varnums kyrka

Se även
Varnums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Ulricehamns kommun
Pieter Langendijk

Pieter Langendijk, född den 25 juli 1683, död den 18 juli 1756, var en holländsk lustspelsförfattare.

Langendijk, som först var damastvävare, sedermera mönsterritare och slutligen stadshistoriograf i Haarlem, skrev flera behagfulla och muntra komedier, bland andra Don Quichot (1696; uppförd i omarbetad form 1711), Het wederzyds huwcluksbedrog (1714; nytryck med inledning av Jan te Winkel 1890, 2:a upplagan 1899), Krelis Louwen (1715) och De wiskunstenaar (Matematikerna). Langendijk skrev vidare satirerna Quincampoix of de windhandelaars (1720) och Arlequyn actionist (samma år; utgiven av C.H.Ph. Meijer 1892), en rimmad krönika över Vilhelm av Oranien med mera. En samling av hans dikter utkom 1721-40 i 4 band.

Källor 

 

Nederländska dramatiker
Nederländskspråkiga författare
Nederländska författare under 1700-talet
Födda 1683
Avlidna 1756
Män
Ugglan
Gingri församling

Gingri församling var en församling i Skara stift och i Borås kommun. Församlingen uppgick 1992 i Fristad-Gingri församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 24 januari 1628 annexförsamling i pastoratet Fristad, Torpa, Borgstena och Gingri som till 1574 även omfattade Längjums församling och från 1622 Borås församling. Från 1628 till 1962 annexförsamling i pastoratet Fristad, Borgstena och Gingri med undantag av perioden mellan 1628 och 1672 samt 1689 och 1860 då församlingen var annexförsamling i pastoratet Borås, Brämhult, Torpa, Fristad, Borgstena och Gingri. Från 1962 till 1992 annexförsamling i pastoratet Fristad, Borgstena, Gingri, Tärby, Tämta och Vänga. Församlingen uppgick 1992 i Fristad-Gingri församling.

Kyrkor 
Församlingskyrka, som sedan 1850 delas med Fristads församling, är Fristads kyrka

Se även
Gingri socken

Källor 

Historiska församlingar i Borås kommun
Historiska församlingar i Skara stift
Gingri socken

Gingri socken i Västergötland ingick i Ås härad och är sedan 1974 en del av Borås kommun, från 2016 inom Fristad-Gingri distrikt.

Socknens areal är 20,73 kvadratkilometer varav 20,81 land. År 1991 fanns här 1 331 invånare.  Sockenkyrka är sedan 1850 Fristads kyrka i Fristads socken. Den tidigare kyrkbyn Gingri ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Gingri församling och för de borgerliga frågorna bildades Gingri landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun. Församlingen uppgick 1992 i Fristad-Gingri församling som 2010 uppgick i Fristads församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Fristad-Gingri, med samma omfattning som Fristad-Gingri församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Gingri socken ligger nordost om Borås kring Viskan. Socknen är en odlingsbygd i norr och kuperad skogsbygd i söder.

Fornlämningar
Lösfynd från stenåldern är funna. Från järnåldern finns ett gravfält, stensättningar och resta stenar.

Namnet
Namnet skrevs 1292 Gingrini och kommer från kyrkbyn. Namnet tolkning är oviss, kan hänga samman med vin, 'betesmark, äng'.

Namnet skrevs före 26 juli 1907 även Gingrids socken.

Se även
 Gingri församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Borås kommun
Gingri landskommun

Gingri landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Gingri socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Moroso

Moroso är en designbyrå grundad av Agostina Moroso år 1952.

Historia
Moroso tillverkar och designar soffor, stolar och inredningsprodukter. Under åren har företaget arbetat i samarbete med välkända designer som Ron Arad, Patricia Urquiola, Tom Dixon och Konstantin Grcic. Moroso har även samarbetat med svenska Front vid framtagning av möbler. Företaget exporterar sina produkter till över 64 länder världen över. Moroso har alltid varit engagerad i miljön och var det första företaget i Italien att bli tilldelade miljökvalitetscertifiering. Företaget är familjeägt och Patrizia Moroso är idag creative director för företaget. Företaget har samarbetat med många kända företag, bland annat med Diesel vid framtagning av produktkollektioner, bland annat The Camp.

Utmärkelser
Ett stort antal av möblerna som producerats av Moroso har tilldelats priser. Bland annat har Moroso och stolen Nanook tilldelats priset Premio Nazionale per I'Innovazione, (National Award for Innovation) år 2010 av Italiens minister utifrån ADI:s rekommendationer.

Referenser
Noter

Externa länkar
Morosos webbplats

Italienska företag
Rångedala socken

Rångedala socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Rångedala distrikt.

Socknens areal är 41,91 kvadratkilometer varav 41,39 land. År 2000 fanns här 831 invånare.  Tätorten Rångedala med sockenkyrkan Rångedala kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rångedala församling och för de borgerliga frågorna bildades Rångedala landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Toarps landskommun  som 1967 uppgick i Dalsjöfors landskommun som  1974 uppgick i Borås kommun. Församlingen uppgick 2014 i Toarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Rångedala, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Rångedala socken ligger nordost om Borås kring Viskan och dess tillflöde Rångedalaån. Socknen har odlingsbygd vid åarna som omges av höglänt skogsbygd.

Fornlämningar
Sju boplatser och två hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns åtta gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1399 Rangadall och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller dal' syftande på Rångedalsåns sänka. Förleden kan innehålla ett äldre namn på ån sammansatt av stång och å.

Före 1855 skrevs namnet även Ragnhildsdals socken''.

Se även
 Rångedala församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Borås kommun
Rångedala landskommun

Rångedala landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Rångedala socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Toarps landskommun som 1967 uppgick i Dalsjöfors landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Politik

Mandatfördelning i Rångedala landskommun 1942-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Toarps landskommun

Toarps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
I samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades denna landskommun i Toarps socken i Ås härad i Västergötland.

När 1952 års kommunreform genomfördes bildades den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Rångedala och Äspered.

1967 överfördes kommunen till Dalsjöfors landskommun som sedan 1974 uppgick i Borås kommun.

Kommunkoden 1952-1966 var 1531.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Toarps församling. Den 1 januari 1952 tillkom Rångedala församling och Äspereds församling. Sedan 2014 omfattar Toarps församling samma område som Toarps landskommun efter 1952.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält en ginstam av guld, belagd med en blå skyttel, och förenad med en stolpe av guld, åtföljd till höger av en skräddarsax och till vänster av en kärve, allt av guld.

Geografi
Toarps landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 158,44 km², varav 152,52 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 57,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1962

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Borås kommun
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Toarps socken

Toarps socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Toarps distrikt.

Socknens areal är 87,78 kvadratkilometer varav 85,77 land. År 2000 fanns här 7 087 invånare (2 257 invånare år 1904).  En del av tätorten Gånghester, tätorterna Målsryd och Dalsjöfors samt kyrkbyn med sockenkyrkan Toarps kyrka ligger i socknen.

Från socknen kommer allmogeljuskronan Toarpskronan, som under 1800-talets andra hälft tillverkades av smeden Per Persson (1825-1909) i byn Ammarp.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Toarps församling och för de borgerliga frågorna bildades Toarps landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1967 i Dalsjöfors landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Toarp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani.

.

Geografi

Toarps socken ligger öster om Borås. Socknen är en höglänt moss- och sjörik skogsbygd med höjder som i Hjortrydsåsen når 327 meter över havet.

Fornlämningar
Ena boplats och en hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1409 Thodethorp, 1489 Towatorppa eller Torvatorpa och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller torp, 'nybygge'. Förleden innehåller mansnamnet Tove.

Se även
 Toarps församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Toarp hembygdsförenings webbplats

Socknar i Ås härad
Indelningar i Borås kommun
Tärby socken

Tärby socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Tärby distrikt.

Socknens areal är 14,71 kvadratkilometer varav 14,30 land. År 2000 fanns här 150 invånare.  Sockenkyrkan Tärby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.  

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tärby församling och för de borgerliga frågorna bildades Tärby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Fristads landskommun, som 1974 uppgick i Borås kommun. Församlingen uppgick 2010 i Fristads församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tärby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani och Västgöta regemente, Elfsborgs kompani.

Geografi
Tärby socken ligger nordost om Borås med Viskan i söder  och öster. Socknen har mindre odlingsbygder som omges av höglänt skogsbygd med höjder som når 250 meter över havet.

Fornlämningar
Boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält, domarringar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1380 Tärby och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller by, 'by; gård'. Förleden kan innehålla t(i)är, 'träd, skog'.

Se även
 Tärby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Ås härad
Indelningar i Borås kommun
Tärby landskommun

Tärby landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Tärby socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Fristads landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Äspereds socken

Äspereds socken i Västergötland ingick i Ås härad, ingår sedan 1974 i Borås kommun och motsvarar från 2016 Äspereds distrikt.

Socknens areal är 28,87 kvadratkilometer varav 25,36 land. År 2000 fanns här 813 invånare.  Ruinerna efter Sundholmens slott samt tätorten Äspered med sockenkyrkan Äspereds kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Äspereds församling och för de borgerliga frågorna bildades Äspereds landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Toarps landskommun  som 1967 uppgick i Dalsjöfors landskommun som  1974 uppgick i Borås kommun. Församlingen uppgick 2014 i Toarps församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Äspered, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ås härad. De indelta soldaterna tillhörde Älvsborgs regemente, Ås kompani.

Geografi
Äspereds socken ligger öster om Borås kring sjön Tolken. Socknen är en höglänt skogsbygd med höjder i väster som når 320 meter över havet.

Fornlämningar
Några boplatser och två hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns gravar.

Namnet
Namnet skrevs 1409 Esperuth och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller rud/ryd, 'röjning'. Förleden innehåller aspe, 'aspbestånd'.

Namnet skrevs före 1910 Espereds socken.

Se även
 Äspereds församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Äspereds hembygdsförenings webbplats

Socknar i Ås härad
Indelningar i Borås kommun
Äspereds landskommun

Äspereds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län.

Administrativ historik
Kommunen bildades i Äspereds socken i Ås härad i Västergötland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 uppgick kommunen i Toarps landskommun som 1967 uppgick i Dalsjöfors landskommun som 1974 uppgick i Borås kommun.

Politik

Mandatfördelning i Äspereds landskommun 1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Indelningar i Borås kommun
Maria Anna av Bayern (1805–1877)

Maria Anna av Bayern, (Maria Anna Leopoldine Elisabeth Wilhelmine von Bayern) född 27 januari 1805 i München, död 13 september 1877 i Wachwitz, var drottning av Sachsen.

Biografi
Dotter till Maximilian IV Joseph av Bayern och Karoline Frederike av Baden. Gift i Dresden 24 april 1833 med kung Fredrik August II av Sachsen.

Maria Anna grundade Sachsens första kvinnoförbund, hjälporganisationen "Frauenvereinsanstalt der obererzgebirgischen und vogtländischen Frauenvereine" under svälten i Erzgebirge och Vogtland 1836. Hon lät även uppföra kapellet Gedächtniskapelle 1855. 

Maria Anna är känd för sin brevväxling med författaren Ida von Hahn-Hahn (1805–1880), vilken finns bevarad.

Referenser 

Födda 1805
Avlidna 1877
Kvinnor
Sachsens drottningar
Tvillingar
Hans Schröder

Hans Schröder kan syfta på:
Hans Schröder (skådespelare)
Hans Schröder (konstnär)
Hans Schröder (konstnär)

Hans Schröder, född 28 juli 1930 i Saarbrücken, död 6 april 2010 i Saarbrücken, var en tysk konstnär.

Källor

Externa länkar 

Tyska skulptörer
Skulptörer under 1900-talet
Tyska konstnärer under 1900-talet
Personer från Saarbrücken
Födda 1930
Avlidna 2010
Män
Amalia av Zweibrücken-Birkenfeld

Amalia av Zweibrücken-Birkenfeld (), född 10 maj 1752 i Mannheim i Kurpfalz, död 15 november 1828 i Dresden i Sachsen, var den sista kurfurstinnan och första drottningen av Sachsen samt hertiginna av Warszawa.

Biografi 

Hon föddes år 1752 i Mannheim som dotter till hertig Fredrik Mikael och Maria Franziska. Amalia var även syster till Maximilian I Josef, den blivande kungen av Bayern.

Den 29 januari 1769 gifte hon sig med den dåvarande kurfursten Fredrik August I

I december 1806 proklamerades hon och hennes make till Sachsens första drottning respektive kung. Året därpå gjorde Napoleon I dem till hertig och hertiginna av Warszawa, till det nyskapade furstendömet i Polen.

När sedan hennes svägerska Carolina av Parma avled 1804, fick hon och hennes andra svägerska, Maria Teresia, ansvaret för uppfostringen av den förstnämndas barn, en uppgift de ska ha utfört mycket strängt.

Barn 

Hon fick fyra barn, varav endast en nådde vuxen ålder:

 Namnlöst barn (född och död 1771)
 Namnlöst barn (född och död 1775)
 Maria Augusta (1782−1863)
 Namnlöst barn (född och död 1797)

Anfäder 

Följande är hennes anfäder:

Referenser 

Födda 1752
Avlidna 1828
Kvinnor
Sachsens drottningar
Personer från Mannheim
Johan Hjertqvist

Carl Johan Hjertqvist, född 14 juli 1947 i Gustav Vasa församling i Stockholm, är en svensk entreprenör, författare och fd. moderat kommunalpolitiker. Han medverkade 1978 i grundandet av tankesmedjan Timbro. Han har varit verksam inom Sveriges Industriförbund och Svenska Arbetsgivareföreningen samt efter fusionen av dessa organisationer Svenskt Näringsliv. 2004 grundade han det internationella informationsföretaget Health Consumer Powerhouse (HCP), där han är VD, och som gör jämförelser av sjukvård i 35 länder. Han har tidigare bland annat varit ordförande för FMS-Stockholm, vice ordförande för Fria Moderata Studentförbundet, rotelsekreterare i Stockholms läns landsting och kommunalråd i Tyresö kommun. Han är författaren till bland annat "Direktörernas kokbok" (1984), trilogin "Sjukvårdens kulturrevolution" (2001-2003) och "Skandal eller succé" (2014; om svensk äldreomsorg).

Referenser 

Svenska moderata kommunalråd
Kommunalråd i Tyresö kommun
Svenska författare under 2000-talet
Svenskspråkiga författare
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Personer verksamma vid Timbro
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Stockholm
Författare från Stockholm
Födda 1947
Levande personer
Män
Tallboy

Tallboy var en stor djuppenetrerande bomb som användes av det brittiska flygvapnet i slutet av andra världskriget.

Design
Tallboy utvecklades av Barnes Wallis för att åstadkomma en ”jordbävningseffekt” genom att tränga djupt ner i marken innan den exploderade. Bomben blev betydligt mindre än den ursprungliga designen på tio ton eftersom inget flygplan kunde ta så stor last.

För att kunna tränga djupt ner i marken hade bomben ett tjockt skal av härdat stål som göts i ett stycke i en sandform. Den hade också en mer aerodynamisk form än samtida flygbomber för att uppnå hög hastighet i fritt fall. Det visade sig att dock att luftmotståndet blev för högt när bomben närmade sig ljudhastigheten vilket gjorde att bomben började tumla. Det löstes genom att fenorna snedställdes en aning så att bomben började rotera i flykten. Den gyroskopiska effekten gjorde att bomben föll rakt även när den passerade ljudvallen.

Tallboy-bomber var dyra att tillverka eftersom deras ovanliga konstruktion ställde höga krav på precision och det mesta arbetet gjordes för hand.

Användning
Tallboy-bomben kunde bara bäras av specialbyggda Avro Lancaster-flygplan från 617:e skvadronen (Dambusters). Tallboy användes första gången i juni 1944 under kampanjen Operation Crossbow för att slå ut underjordiska fabriker och avfyringsplatser för V-1 och V-2 robotar. Även en av V-3 kanonerna i Mimoyecques slogs ut.

Den mest berömda insatsen är nog sänkning av slagskeppet Tirpitz utanför Tromsø. Tre anfall med Tallboy-bomber sattes in mot Tirpitz; Vid det första, Operation Paravane 15 september 1944, träffades slagskeppet i fören av en Tallboy som orsakade svåra skador. Bland annat skadade chockvågen samtliga motorer och gjorde det omöjligt för Tirpitz att gå till sjöss igen. Britterna kände dock inte till skadornas omfattning och satte därför in ytterligare två anfall; Operation Obviate 29 oktober 1944 kunde inte fullföljas på grund av dålig sikt, men under Operation Catechism 12 november 1944 träffades hon av två Tallboy-bomber. Ytterligare fyra bomber missade och föll i vattnet tätt intill fartyget. Det var tryckvågen från dessa bomber som fick Tirpitz att kantra.

Se även
Grand Slam

Källor

Flygbomber
Brittisk krigsmateriel under andra världskriget