kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Wikimedia Deutschland

Wikimedia Deutschland (Wikimedia Deutschland – Gesellschaft zur Förderung Freien Wissens e. V.) är en tysk ideell organisation, vilken är stödorganisation för Wikipedia och systerprojekt till Wikipedia för fri kunskap samt ansluten till stiftelsen  Wikimedia Foundation som ett nationellt chapter i Tyskland.

Wikimedia Deutschland grundades den 13 juni 2004 på Technische Universität Berlin som den första nationella Wikimediaorganisation, som formellt erkändes av Wikimedia Foundation. Organisationen hade enligt egen uppgift 2.619 medlemmar 31 december 2012.

Wikimedia Deutschland har sitt kontor i Berlin och har 2019 omkring 120 anställda.

Källor 
Denna artikel är baserad på artikeln Wikimedia Deutschland på tyskspråkiga Wikipedia.

Noter

Externa länkar 
 Wikimedia Deutschlands webbplats

Wikimedia
Organisationer i Tyskland
Israel i olympiska spelen

Israel deltog första gången vid olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors och har sedan dess varit med vid varje olympiskt sommarspel, förutom vid de olympiska sommarspelen 1980 i Moskva då de deltog i den av USA ledda bojkotten mot spelen. De debuterade i de olympiska vinterspelen 1994 i Lillehammer och därefter deltagit i alla de olympiska vinterspelen sedan dess.

Vid den så kallade Münchenmassakern vid de olympiska sommarspelen 1972 i München dödades elva israeliska deltagare av den palestinska terroristorganisationen Svarta september.

Israel har totalt vunnit 13 medaljer, alla på sommar-OS.

Medaljer

Samtliga medaljörer

Källor
Josh Hamilton (skådespelare)

Josh Hamilton, född 9 juni 1969 i New York, är en amerikansk skådespelare.

Filmografi i urval

Källor

Externa länkar

Internet Broadway Database

Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1969
Levande personer
Män
Max Conrat (Cohn)

Max Joseph Adolph Conrat (Cohn), född 16 september 1848 i Breslau, död 13 december 1911 i Heidelberg, var en tysk jurist.

Conrat (Cohn) blev 1870 juris doktor i Berlin, 1873 docent i Heidelberg, 1874 extra ordinarie och 1875 ordinarie professor i Zürich, 1878 professor i Amsterdam och lämnade sin lärostol 1907. Hans föräldrar, som var judar, hette Cohn; själv bar han detta namn till sitt dop 1880, varefter han skrev sig "Conrat (Cohn)". 

Han utövade omfattande och högt ansedd författarverksamhet inom romerska rättens historia; hans huvudarbeten är Geschichte der Quellen und Literatur des römischen Rechts im früheren Mittelalter I (1891) samt Bremarium Alaricianum, römisches Recht im fränkischen Reich in systematischer Darstellung (1903). Andra, mera kända verk av honom är Zum römischen Vereinsrecht, Abhandlungen aus der Rechtsgeschichte (1873), Die sogenannte actio de eo quod certo loco (1877), Beiträge zur Bearbeitung des römischen Rechts (1878, 1880), Das Florentiner Rechtsbuch, ein System römischen Privatrechts aus der Glossatorenzeit (1882), Die epitome exactis regibus, Studien zur Geschichte des römischen Rechts im Mittelalter (1884), liksom de i Amsterdams vetenskapsakademis handlingar intagna arbetena Die lex romana canonice compta (1904), Die Entstehung des westgothischen Gaius (1905) och Der westgothische Paulus (1907).

Källor

Tyska professorer i juridik
Personer verksamma vid Heidelbergs universitet
Personer verksamma vid universitetet i Zürich
Personer verksamma vid Universiteit van Amsterdam
Personer i Nederländerna under 1800-talet
Personer från Breslau
Födda 1848
Avlidna 1911
Män
Ugglan
Urval

Urval kan avse:

 Archaeoceti - samlingsnamn på olika utdöda familjer med tidiga marina valar och vad som räknas som deras närmaste landlevande släktingar.
 Urvalsfel – ett begrepp inom statistiken
 Urval (språktypologi) – de språkval som inkluderas i en typologisk undersökning
 Naturligt urval – en nödvändig delprocess i evolutionen
 Snedvridet urval – en nationalekonomisk term
 Slumpmässigt urval – ett begrepp inom statistik och avser ett mindre urval ur en större grupp
Representativt urval – en term med många betydelser inom statistik
Stratifierat urval – mindre stickprov om man på lämpligt sätt delar in populationen i grupper 
 Obundet slumpmässigt urval – ett sannolikhetsteoretiskt urval från en population
 Snedvridet urval (statistik) – metodfel, systematiska fel i insamlandet och tolkningen av data
Åkers landskommun, Småland

För landskommunen med detta namn i Södermanland, se Åkers landskommun, Södermanland.
Åkers landskommun var tidigare en kommun i Jönköpings län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när kommunalförordningarna började tillämpas, skapades över hela riket cirka 2 500 kommuner, varav 89 städer, åtta köpingar och resten landskommuner. Då inrättades denna kommun i Åkers socken i Östbo härad. 

Vid kommunreformen 1952 upphörde Åker som egen kommun och blev en del av Klevshults landskommun.

Området ingår sedan 1971 i Vaggeryds kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Vaggeryds kommun
Tidigare kommuner i Jönköpings län
Claudius Opsopæus

Claudius Johannis Opsopaeus Roslagiensis, född 1578, död 1614, var en svensk professor och kyrkoherde.
 
Claudius Opsopaeus studerade först vid Uppsala universitet och var en av dem som deltog i den första magisterpromoveringen år 1600 där han var ultimus och fick därför företa avslutningsbönen. Han inskrevs därefter vid universitetet i Wittenberg, där han studerade teologi och hebreiska, och där han 1601 lade fram Oratio de usu ac præstantia linguæ hebraicæ. Sedan tillträdde han professuren i hebreiska som inrättats, men det är osäkert när detta skedde (mellan år 1603 och 1606). Det verkar som om han började föreläsa vid universitetet innan han fick lön. 1604 var han rektor för skolan i Uppsala, och enligt en ostrykt uppgift disputerade han för Laurentius Paulinus Gothus samma år i teologi om Kristus inkarnation. Oavsett när han tillträdde som professor i hebreiska så ansvarade han dessutom för undervisningen i grekiska. Opsopaeus räknas som den förste professorn i semitiska språk vid Uppsala universitet.

1608 blev han kyrkoherde i Uppsala, och Johannes Rudbeckius övertog hans professur. Han var gift med Nicolaus Olai Bothniensis änka Elisabeth Grubb, syster till Samuel Andreæ Grubb och Petrus Andreæ Grubb.

Källor 
 Håkan Malmberg, Professuren i semitiska språk 400 år, Uppsala universitets webbplats
 Upsala universitets fyrahundraårs jubelfest september 1877
 Post i Libris
 Leonard Bygdén, Härnösand stifts herdaminne, Nederluleå församling

Män
Födda 1578
Avlidna 1614
Svenska professorer i hebreiska
Irland i olympiska spelen

Irland deltog första gången vid olympiska sommarspelen 1924 i Paris och har sedan dess varit med vid varje olympiskt sommarspel utom ett, nämligen 1936. De debuterade i de olympiska vinterspelen 1992 i Albertville och de har därefter endast missat de olympiska vinterspelen en gång, nämligen 1994. 

Före självständigheten från Storbritannien 1922 så tävlade de irländska idrottarna för Storbritannien mellan 1896 och 1920.

Irland har totalt vunnit 35 medaljer (alla på sommar-OS).

Medaljer

Medaljer efter sommarspel

Medaljer efter sporter

Källor
Miloslav Hořava (ishockeyspelare född 1982)

Miloslav Hořava, född 26 oktober 1982 i Tjeckien, är en ishockeyspelare som 2005-2007 spelade i Modo. Han blev svensk mästare säsongen 2006-07.

Han är son till ishockeyspelaren Miloslav Hořava, som var under ett tag i säsongen 2009/10 tränare för Modo Hockey.

Tjeckiska ishockeyspelare
Ishockeyspelare i Modo Hockey
Födda 1982
Män
Levande personer
Miloslav Hořava (ishockeyspelare född 1961)

Miloslav Hořava, född 14 augusti 1961 i Kladno i dåvarande Tjeckoslovakien, är en f.d ishockeyspelare som var med och tog silver i OS i Sarajevo 1984 och brons OS i Albertville 1992 med Tjeckoslovakiens herrlandslag i ishockey. Han var aktiv spelare 1981 – 2000 och är numera tränare.

Han spelade tre säsonger för New York Rangers och tre för Modo Hockey. I april 2009 utsågs han till coach för Modo Hockey men fick sparken efter halva säsongen och ersattes av Hannu Aravirta.

Han är far till ishockeyspelaren Miloslav Hořava.

Födda 1961
Tjeckiska ishockeyspelare
Tjeckiska ishockeytränare
Tjeckoslovakiska olympiska silvermedaljörer
Tjeckiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1984
Olympiska bronsmedaljörer 1992
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1984 från Tjeckoslovakien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1984
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Tjeckoslovakien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Tjeckoslovakien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Tjeckien
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1994
Ishockeyspelare i Modo Hockey
Spelare i HC Kladno
Spelare i HC Dukla Trenčín
Spelare i New York Rangers
Spelare i HC Slavia Prag
Spelare i HC Energie Karlovy Vary
Spelare i HKM Zvolen
Män
Levande personer
Personer från Kladno
Världsmästare i ishockey
Spelare i HC Bílí Tygři Liberec
Spelare valda i NHL Entry Draft 1981
Spelare valda av Edmonton Oilers i NHL Entry Draft
Iberisk smaragdödla

Iberisk smaragdödla (Lacerta schreiberi) är en ödla som förekommer på Iberiska halvön. Den hör till familjen egentliga ödlor och släktet halsbandsödlor.

Kännetecken 
Den iberiska smaragdödlan kan nå en längd på något över 35 centimeter. Den grönaktiga hanen blir under fortplantningsperioden blåfärgad på huvud och hals. Honan har grönaktig eller brunaktig grundfärg på kroppen och brunt huvud. Både hanen och honan har svart mönstring på kroppen, småprickig hos hanen och större hos honan. Unga individer känns igen genom att kroppssidorna hos dessa har vitaktiga eller gulaktiga svartkantade band.

Utbredning 
Den iberiska smaragdödlan finns främst i nordvästra och centrala Spaniens bergstrakter och i norra och västra Portugal, men det finns även några isolerade populationer längre söderut. I centrala Spaniens bergstrakter förekommer den upp till en höjd av 2 100 meter över havet.

Levnadssätt 
Den iberiska smaragdödlans habitat är buskmarker och öppnare skogar, betesmarker, skogskanter och kantzoner till floder och åar. Dess föda är främst insekter.

Referenser 
 Schou, Per (red.). Djur: illustrerad guide till världens djurliv, Globe Förlaget, 2007.

Noter

Externa länkar 

Ödlor
Palaeopropithecidae

Palaeopropithecidae är en utdöd systematisk grupp i ordningen primater som förekom på Madagaskar. Arterna var nära släkt med dagens indrier (Indriidae) och i nyare förteckningar listas de ibland som underfamilj till indrier. Angående kroppsbyggnaden och troligen även levnadssättet liknade de mer dagens sengångare. De sista individerna dog ut för 500 till 1000 år sedan.

Palaeopropithecidae var medelstors till stora primater (vikt mellan 10 och 200 kg) och hade en robust skalle. Extremiteterna var långa och de främre tydlig längre än de bakre. Per käkhalva fanns bara en nedre framtand. På grund av dessa kännetecken antas att Palaeopropithecidae liksom sengångare hängde med huvudet neråt.

Uppskattningsvis hade familjemedlemmarna blad, frukter och frön som föda. På grund av en skarp kant vid kindtänderna antas av blad utgjorde huvudfödan.

Upphittade kvarlevor är mellan 1000 och 8000 år gamla och släktet Mesopropithecus kan ha levd kvar fram till 1500-talet. Dessa primater jagades och utrotades troligen av människor. Människan nådde Madagaskar för cirka 1500 år sedan. Antagligen var även klimatförändringar ansvarig för Palaeopropithecidae:s utdöende. I mytologiska berättelser från Madagaskar förekommer ett djur med namnet "Tretretretre" som troligen syftade på medlemmar av djurgruppen.

Fyra släkten är kända:
 Mesopropithecus, arterna var med en vikt omkring 10 kg de minsta i familjen.
 Babakotia, blev lite tyngre, mellan 15 och 20 kg.
 Palaeopropithecus, hade en vikt mellan 40 och 60 kg, var troligen de största arterna av gruppen som levde på träd.
 Archaeoindris, nådde en vikt upp till 200 kg och var den största kända primaten i underordningen Strepsirrhini. Antagligen levde den främst på marken. Den visar påfallande likheter med utdöda jättesengångare från Amerika.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 
 Thomas Geissmann: Vergleichende Primatologie, Springer-Verlag 2003, 
 R. Mittermeier, J. Ganzhorn, W. Konstant, K. Glander, I. Tattersall, C. Groves, A. Rylands, A. Hapke, J. Ratsimbazafy, M. Mayor, E. Louis jr., Y. Rumpler, C. Schwitzer und R. Rasoloarison: Lemur Diversity in Madagascar. In: International Journal of Primatology 29 (2008), S. 1607–1656.

Strepsirrhini
Astronomiska Sällskapet Tycho Brahe

Astronomiska Sällskapet Tycho Brahe bildades 1937 på initiativ av Lundaprofessorn Knut Lundmark. Syftet var att popularisera astronomin hos allmänheten.

Sällskapet har idag närmare 200 medlemmar, framför allt i Sydsverige. Verksamheten har två huvudinriktningar:
Mötesverksamheten, där sammanträden för medlemmar hålles cirka tio gånger om året. Vid dessa tillfällen presenteras astronomiska nyheter och en inbjuden föredragshållare, ofta en professionell astronom, ger en populärvetenskaplig föreläsning.
Observations- och visningsverksamhet vid Tycho Brahe-observatoriet i Oxie, sydöst om Malmö. Här har medlemmar möjlighet att använda observatoriets teleskop. Dessa används även vid visningsverksamheten som riktar sig till skolklasser och allmänhet.

Se även
 Lista över astronomiföreningar

Externa länkar
Webbplats

Föreningar i Sverige
Astronomiorganisationer
Ericus Jacobi Skinnerus

Ericus Jacobi Skinnerus Stockholmensis, död 1597, var en svensk professor, poet och den förste rektorn över Uppsala universitet sedan det återupprättande 1593.

Biografi
Ericus Jacobi Skinnerus var son till borgaren i Stockholm Jacob Larsson Skinnare, och modern tillhörde frälseätten Geete. Han inskrevs 1570 vid Greifswalds samt möjligen 1572 vid Rostocks och 1581 vid Wittenbergs universitet. Hemkommen till Sverige förordnades han 1584 till professor i matematik vid det av Johan III inrättade Stockholmskollegiet, där han även undervisade i latin och grekiska. Han fängslades 1589 på grund av sitt motstånd mot  Johan III:s Liturgia, men han synes ha blivit frisläppt i slutet av 1590 eller början av 1591. Emellertid befinnes han vara fängslad igen mot slutet av sistnämnda år och frigavs först under Johan III:s sista sjukdom (1592). 

Vid Uppsala möte (1593) tjänstgjorde Skinnerus som sekreterare och blev vid universitetets återupprättande samma år dess rektor, men avled redan 1597. Staffan Rodhe skriver i sin avhandling 2002 att Skinnerus var matematikprofessor där, och härleder det faktum att Skinnerus utsågs till rektor till att matematikprofessorn stod högst i rang av alla professorer i filosofi (matematiken ansågs vara ett ämne under filosofin). Johan Eenberg anger dock att han 1593 utsågs till professor eloquentia i Uppsala, och i Knöösiska samlingen uppges han vara physis & eloquentia professor där.

Han var ivrig anhängare av den ramistiska filosofin (ramism) och beundrades mycket av samtiden som latinsk skald och vältalare. En av hans dikter, Epithalamion, är en hyllningsdikt till bröllopet mellan Johan III och Gunilla Bielke och består av 1388 verser.

Skinnerus son Erik Eriksson Tranevardus Geete adlades med namnet Geete.

Källor 

 Staffan Rodhe, Matematikens utveckling i Sverige fram till 1731, avhandling vid Uppsala universitet 2002
 Marianne Alenius och Peter Zeeberg, Litteratur og lærdom: dansk-svenske nylatindage, 1987, s. 144 ff
 Riddarhusets ätt- och vapendatabas
 Knöösiska samlingen, register, Skara kommuns webbplats http://www.skara.se/download/18.573e5cf711f4629d00b800017875/Kn%C3%B6siska+Samlingen+del+2%5B2%5D.pdf
 Johan Eenberg, Kort berättelse af de märkwärdigste saker..., Promotioner i Facult.Phil., 1704, s. 176

Män
Födda 1500-talet
Avlidna 1597
Rektorer vid Uppsala universitet
Svenska professorer i matematik
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Ericus
Grekland i olympiska spelen

Grekland stod som värd för de första moderna olympiska spelen 1896 i Aten. Förebilden för de olympiska spelen är de olympiska spel som hölls i det antika Grekland. Grekland har som en av endast fyra nationer deltagit i samtliga olympiska sommarspelen (övriga tre är Storbritannien, Frankrike och Schweiz). År 2004 stod Grekland och Aten åter igen värd för de olympiska sommarspelen.

Grekland debuterade i de olympiska vinterspelen vid vinter-OS 1936 i Garmisch-Partenkirchen och de har sedan dess deltagit i alla vinterspelen förutom vinter-OS 1960 i Squaw Valley.

Grekland har totalt vunnit hundratjugoen medaljer (alla på sommar-OS), med friidrott och tyngdlyftning som de mest framgångsrika sporterna.

Medaljer

Medaljer efter sommarspel

Medaljer efter vinterspel

Medaljer efter sporter

Källor
Archibald Alison, 1:e baronet

Sir Archibald Alison, förste baronet, född 29 december 1792, död 23 maj 1867, var en brittisk (skotsk) historiker. Han var son till författaren Archibald Alison och far till generalen sir Archibald Alison.

Alison utgav den i strängt toryistisk anda hållna History of Europe from the commencement of the French revolution to the restoration of the Burbons (10 band 1833-42), bekämpade i Principles of population (1840) Malthus teorier och utgav även The life of the Duke of Marlborough (1847) och Lives of Lord Castlereagh and Sir Charles Steward (1861).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1929

Skotska historiker
Födda 1792
Avlidna 1867
Män
Svensk uppslagsbok
Ledamöter av Royal Society of Edinburgh
Baronetvärdiga personer
Alumner från Edinburghs universitet
Archibald Alison, 2:e baronet

Sir Archibald Alison, 2:e baronet, född 21 februari 1826, död 5 februari 1907, var en brittisk (skotsk) general i Brittiska armén.

Archibald Alison deltog i Krimkriget, följde 1857 lord Clyde till Indien, kommenderade i Ashantikriget de europeiska regementerna och 1882-83 den engelska ockupationshären i Egypten.

Archibald Alison var son till historikern sir Archibald Alison.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1929

Brittiska generaler
Födda 1826
Avlidna 1907
Män
Baronetvärdiga personer
Alumner från Edinburghs universitet
Alumner från University of Glasgow
Archibald Alison

Archibald Alison kan syfta på:

 Archibald Alison (1757–1839), skotsk författare
 Archibald Alison, 1:e baronet (1792–1867), skotsk historiker
 Archibald Alison, 2:e baronet (1826–1907), skotsk general
Sjötullen (Långholmen)

Sjötullen (även Långholmstullen eller Stora Sjötullen på Långholmen) var en stor sjötull på ön Långholmen i Stockholm. Idag kvarstår två byggnader från sjötullens tid: Stora Henriksvik och Sjötullen. Båda har blivit blåmärkta av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". 

Den tidigaste bebyggelsen och den äldsta inrättningen på Långholmen var Långholmens sjötull. 1622 utfärdades en tullordning ("Lilla tullen") för Stockholm. Där farleden från Mälaren till Stockholm var som smalast anlades en tullstation. Det smalaste stället var mellan Smedsudden och Långholmen. De mindre farlederna spärrades med pålrader så att det inte gick att smita förbi tullen. Så skedde exempelvis med Pålsundet.

Den första sjötullen inrättades mitt på Långholmens norra sida, inte långt från nuvarande Långholmsbadet. Här fanns även en tillräckligt stor hamn för de båtar som anlände med tullpliktiga varor. Tullhandlingar från Långholmen finns bevarade sedan 1624, men en konkret tullbyggnad nämns först 1651. Under lång tid på 1700-talets början fanns tullverksamheten i olika byggnader på ön. 

År 1752 flyttade sjötullen in i ett eget hus som staden förvaltade och upprustade genom dåvarande stadsarkitekten Johan Eberhard Carlberg. Trähuset uppfördes förmodligen i slutet av 1690-talet eller början av 1700-talet det finns fortfarande bevarad och kallas idag Stora Henriksvik.  Byggnaden fick sitt nuvarande utseende genom en ombyggnad på 1850-talet. Där finns numera ett litet Bellmansmuseum som har tillkommit på privat initiativ och i samarbete med Sällskapet Bellmans Minne.

År 1785 flyttade tullverksamheten till ett putsat stenhus i två våningar, beläget på höjden lite längre söderut, som idag kallas Sjötullen. Byggnaden tillhörde tidigare en urfjädersfabrikör Olof Bäckelin och uppfördes av honom 1764. När hans verksamhet gick omkull fick staden möjlighet att förvärva fastigheten. I den nya Sjötullen fick både tullinspektorn och tullskrivaren plats, år 1787 kompletterades byggnaden med en vaktstuga och en tullbrygga.
 
Carl Mikael Bellman har besjungit i Fredmans epistel n:o 48 "Stora Sjötullen" på Långholmen. 1857 lämnade den siste tullaren sjötullen, därefter hyrdes byggnaden av fångvårdsstyrelsen och användes som bostäder för olika personalgrupper inom Långholmens centralfängelse. Idag är husen privatbostäder.

Referenser

Källor
 Bellmans Stockholm
 Sjötullen på Långholmen

Tryckta källor

Tullhus
Långholmen
Stockholm under 1600-talet
 
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Gösta Ehrensvärd

Gösta Ehrensvärd kan syfta på:

* Gösta Ehrensvärd (1885–1973), svensk greve och viceamiral
 Gösta Ehrensvärd (1910–1980), svensk greve och biokemist
Patrik Reuterswärd

Patrik Reuterswärd kan syfta på:

 Patric Reuterswärd (1820-1907), svensk politiker, hovmarskalk och riksdagsman 
 Patrik Reuterswärd (1885-1963), svensk envoyé
 Patrik Reuterswärd (1886-1971), svensk konstnär
 Patrik Reuterswärd (1922-2000), svensk konsthistoriker och son till envoyén

Se även 
 Patric Reuterswärd
Mahamadou Danda

Mahamadou Danda, född 25 juli 1951 i Tahoua, Niger, är en nigerisk politiker som 23 februari 2010 utsågs till premiärminister av den nya militärjuntan i Niger. Han ersattes den 7 april 2011 som regeringschef av Brigi Rafini, efter att Mahamadou Issoufou segrat i presidentvalet tidigare under året.

Referenser 

Män
Levande personer
Födda 1951
Nigers regeringschefer
Hamilcar Alivizatos

Hamilcar Spyridonos Alivizatos (grekiska Αμίλκας Αλιβιζάτος), född den 17 maj  1887 i Lixouri, död den 12 augusti 1969 i Aten, var en nygrekisk teolog.

Alivizatos blev professor i kanonisk rätt och pastoralteologi vid universitetet i Aten, och deltog som en av grekiska kyrkans delegater i Ekumeniska mötet i Stockholm 1925. Han var även medlem i Ekumeniska fortsättningsnämnden.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1929

Kyrkorättsexperter
Praktiska teologer
Grekiska teologer
Personer inom ekumeniken
Teologer under 1900-talet
Personer i Grekland under 1900-talet
Födda 1887
Avlidna 1969
Män
Svensk uppslagsbok