kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Abessinduva

{{Taxobox
| name = Abessinduva
| status = LC
| status_ref = 
| image = Columba albitorques -Ethiopia-8.jpg
| image_caption = 
| range_map = 
| range_map_caption = 
| image2 = 
| image2_caption = 
| domain_sv = Eukaryoter
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = Djur
| regnum = Animalia
| phylum_sv = Ryggsträngsdjur
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = Ryggradsdjur
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = Fåglar
| classis = Aves
| ordo_sv = Duvfåglar
| ordo = Columbiformes
| familia_sv = Duvor
| familia = Columbidae
| genus_sv = 
| genus = Columba
| species_sv = Abessinduva| species = C. albitorques
| taxon = Columba albitorques
| taxon_authority = Rüppell, 1837
| synonyms = 
 Vithalsduva
 Abessinsk duva
}}Abessinduva''' (Columba albitorques'') är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Abessinduvan är en mörk duva med vitt i nacken och vita fläckar på vingarna som syns väl i flykten. Arten är inte särskilt ljudlig, men yttrar ibland ett lågt hoande.

Utbredning och systematik 
Abessinduvan förekommer enbart i höglänta områden i Etiopien och Eritrea. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Abessinduvan hittas i bergstrakter. Den häckar i klippiga områden, men även i byar och städer. Fågeln födosöker mestadels i gräsmarker och jordbruksbygd.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Silverduva

Silverduva (Columba argentina) är en akut utrotningshotad fågel i familjen duvor som förekommer i Stora Sundaöarna.

Utseende och läten 
Silverduvan är en stor (34–38 cm), silvergrå och svart duva. Hanen är mestadels ljust blågrå med svarta hand- och armpennor. Den är gråvit på övre stjärttäckare och stjärtbas, med yttre halvan av stjärten svart. Orbitalringen är röd. Honan är något mörkare än hanen och mindre silvergrå. Svartvit kejsarduva är mycket lik på håll, men är något större, vit snarare än silvergrå och saknar den röda orbitalringen. Lätet är okänt.

Utbredning och status 
Silverduvan förekommer på öar utanför västra Sumatra (Simeulue, Babi, Banyak och Siberut), förr även i Mentawai-, Riau- Och Linggaöarna runt Sumatra samt i Anamba-, Natuna- och Karimata-öarna väster om Borneo. Länge antogs arten vara försvunnen, men fotografier tagna 2008 och 2010 bekräftar att den fortfarande är vid liv. Dock antas den ha en mycket liten världspopulation, uppskattningsvis under 50 vuxna individer, varför internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som akut hotad.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Olivduva

Olivduva (Columba arquatrix) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar. Den förekommer i bergstrakter i stora delar av Afrika söder om Sahara. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende 
Olivduvan är en stor duva med en kroppslängd på 37-42 centimeter och 300-450 gram i vikt. Hanen är rödbrun på rygg och vingar, med axlarna kraftig vitfläckade. Undersidan är rödbrun, även här rikligt vitfläckad, medan huvudet är grått med en gul näbb och gul fläck runt ögat. I nacken syns en brun-och-vitstreckad fläck, undersidan av vingen och stjärten är mörkgrå och fötterna är gula.

Honan liknar hanen men är dovare i färgerna. Ungfågeln är mörkbrun där hanen är rödbrun och grå, är gröngul på de bara delarna samt har bleka kanter på vingfjädrarna.

Läte 
Sången är låg och svag, en hoande serie toner som upprepas. Varje fras inledning med en lång rullande ton följt av fyra i början stammande toner: "rrrooooh.....c-c-c-croooh..c-c-c-croooh..c-c-c-croooh..c-c-c-croooh". Flyktlätet är ett nasalt "crreh".

Utbreding och systematik 
Fågelns utbredningsområde sträcker sig från Etiopien till östra Kongo-Kinshasa, Tanzania och Sydafrika samt till västra Angola. Den har tillfälligt setts i Jemen. Arten behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt
Olivduvan förekommer i svala och fuktiga trädkronor över 1.400 meters höjd, lokalt dock ner till 700 meter. Den ses vid bergsfynbos, ungskog och hyggen, och kan födosöka i odlingsbygd om den inte förföljs.

Häckning
Olivduvan bygger ett stort bo av pinnar upp till 15 meter upp i ett träd. Där lägger den ett, sällsynt två, ägg som ruvas i 17-20 dagar. Ungarna är flygga 20 dagar efter kläckning.

Föda
Olivduvan lever av frukt och bär som den huvudsakligen plockar i trädkronorna, men kan också ta fallfrukt på marken liksom insekter och larver. I syd föredrar den frukten från den invasiva växten Solanum mauritianum.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser 
Artikeln bygger delvis på en översättning från engelskspråkiga wikipedias artikel African olive pigeon, läst 2018-06-03 som anger följande källor: 
 Gibbs, Barnes and Cox, Pigeons and Doves (Pica Press 2001) 
 Ian Sinclair, Phil Hockey and Warwick Tarboton, SASOL Birds of Southern Africa (Struik 2002)

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
CAAT-box

En CAAT-box är hos eukaryoter en region i DNA som påverkar hur effektivt proteiner produceras. CAAT-boxens sekvens varierar, men ju mera lik den är det så kallade konsensusmönstret, GGCCAATCT, desto effektivare är den. Regionen befinner sig vanligtvis ungefär 80 nukleotider före en promotor. En promotor är en region som initierar transkriptionen av en gen genom att RNA-polymeras binder till promotorn och på så vis får lättare att binda till DNA-molekylen. CAAT-boxen hjälper till genom att ytterligare öka effektiviteten för RNA-polymeras att binda till promotorn och agerar därigenom som ett cis-regulativt element.

Se även
TATA-box
Pribnow-box

Referenser 

Genuttryck
Kanarieduva

Kanarieduva (Columba bollii) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar som enbart förekommer i västra Kanarieöarna.

Utseende och läten 
Kanarieduvan är en rätt stor duva med en längd på 35-38 centimeter, mest lik en stor och långstjärtad skogsduva (C. oenas). Den är genomgående mörkt gråblå med svartare vingpennor, en blekare grå stjärt med svart ändband samt en metallglänsande grön och vinrödbrun fläck på halssidan. Näbben är röd och ögat är gult. Lätet är ett lågmält, dovt hoande. Den lyfter med smattrande vingar och avger ett fint visslande ljud under promenadflykt. I flykten ser den ofta ihopfällda stjärten tvärt avskuren ut.

Utbredning och levnadsmiljö 
Arten förekommer i västra Kanarieöarna på La Palma, Gomera, El Hierro och Teneriffa, där den förekommer i tät lagerskog i bergstrakter, framför allt i raviner. Den kan också ses i hedlika miljöer med Myrica faya och Erica arborea, och ibland även i rätt öppna miljöer som jordbruksområden. Den är i stort en stannfågel men kan röra sig till lägre nivåer i slutet på sommaren i jakt på föda. Fynd av benlämningar kan tyda på att arten tidigare förekom även på Gran Canaria och det finns även en möjlig observation från sent 1800-tal.

Levnadssätt 
Kanarieduvan är en skygg och svårsedd fågel som livnär sig huvudsakligen av frukt, men också säd, knoppar, löv och skott. Den kan samlas i större antal vid fruktbärande träd. De hetaste timmarna på dagen tillbringar den i skugga.

Fågeln häckar mellan januari och september, men vanligen under våren Boet är ett typiskt slarvigt duvbo placerat huvudsakligen mellan sex och åtta meter ovanför marken. Den lägger endast ett ägg, men kan hinna med två till tre kullar. Svartråtta är en påtaglig bopredator som ligger bakom i stort sett alla misslyckade häckningar på Teneriffa.

Status och hot 
Arten har länge minskat i antal till följd av att lagerskogarna på Kanarieöarna successivt huggits ner. Sedan 20 år är den på väg tillbaka och ökar ständigt i antal. Trots att kanarieduvan har ett begränsat utbredningsområde och en relativt liten världspopulation så kategoriserar Internationella naturvårdsunionen IUCN den sedan 2011 som livskraftig, från att ha bedömts som sårbar fram till år 2000 och sedan nära hotad. 2007 uppskattades världspopulationen till mellan 5.000 och 20.000 individer.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Endemiska fågelarter på Kanarieöarna
Östlig bronsduva

Östlig bronsduva (Columba delegorguei) är en afrikansk fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Östlig bronsduva är en svartaktig medelstor duva med relativt kort stjärt. Hanen har en tydlig vit fläck på halsen. Honan är mer enfärgad med uppvisar vanligen rostrött på nacken. Den liknar citronduvan, men ses ej på marken som denna och har vidare mörkt ansikte. Lätet bestär av en studsande serie med låga hoande ljud.

Utbredning och systematik 
Östlig bronsduva förekommer i östra Afrika. Den delas in i två underarter med följande utbredning:
 Columba delegorguei sharpei – förekommer i sydöstra Sydsudan, Uganda, Kenya och Tanzania (inklusive Zanzibar)
 Columba delegorguei delegorguei – förekommer från Malawi till östra Zimbabwe, Moçambique och Sydafrika

Levnadssätt 
Östlig bronsduva hittas mestadels i fuktiga bergsskogar, men kan även påträffas lokalt i kustnära skog, särskilt i Sydafrika. Fågeln lever ett anspråkslöst liv uppe i trädkronorna.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Louis-Adulphe-Joseph Delegorgue (1814-1849), fransk jägare och naturforskare i tropiska Afrika 1839-1849.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Lech am Arlberg

Lech am Arlberg är en bergsby och exklusiv skidort i kommunen Lech i distriktet Bludenz i delstaten Vorarlberg i västra Österrike. Orten ligger precis vid floden Lech. Geografiskt och historiskt har orten tillhört domsagan i Tannberg, men turistmässigt tillhör det regionen Arlberg. Administrativt styrs orten tillsammans med byarna Zürs, Zug, Oberlech och Stubenbach.

Lech är mest känt för sin skidåkning. Skidsystemet är sammanlänkat med de närliggande byarna Zürs, St Christof, St Anton, Stuben, Warth och Schröcken. De två sistnämnda länkades samman med Lech säsongen 2013/14 via gondol-liften Auenfeldjet genom Auenfeld-passet. 

Lech är start- och slutpunkten för "Der Weisse ring" ("Den vita ringen"), en populär rundtur av nedfarter och liftar i skidsystemet Ski Arlberg.

Vintersemestern i filmen På spaning med Bridget Jones spelades in i Lech.

Källor

Externa länkar

Vikort från Lech  am Arlberg
Officiell webbplats Lech am Arlberg
Officiell sida Lech am Arlberg
Official Panoramavyer

Orter i Vorarlberg
Vintersportorter i Österrike
Nilgiriduva

Nilgiriduva (Columba elphinstonii) är en hotad fågel i familjen duvor som enbart förekommer i bergstrakter i södra Indien.

Utseende och läten 
Nilgiriduvan är en stor (42 cm) medlem av familjen med mestadels kastanjebrun ovansidan, grått huvud och grå undersida. På nacken syns en tydlig svartvit fläck. Stjärten är enfärgat skiffergrå. Liknande bergkejsarduvan saknar halsfläcken och har ett mörkt band över stjärtroten. Lätet beksrivs som ett högljutt "who" följt av en serie med tre till fyra djupare toner.

Utbredning och status 
Nilgiriduvan förekommer enbart sydvästra Indien i bergskedjan Västra Ghats från norra Maharashtra till södra Kerala och västra Tamil Nadu. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Arten tros vara nära släkt med ceylonduvan (Columba torringtoniae) och sjalduvan (Columba pulchricollis).

Status och hot 
Nilgiriduvan har en liten världspopulation bestående av under 10.000 häckande individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförstörelse. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som sårbar.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den skotske diplomaten Mountstuart Elphinstone (1779-1859), som bland annat var guvernör över Bombay 1819-1827. Nilgiri är namnet på en bergskkedja i sydvästra Indien.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Indien
Turkestanduva

Turkestanduva (Columba eversmanni) är en centralasiatisk fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Kännetecken 
Turkestanduvan är en medelstor, 30 centimeter lång huvudsakligen grå duva med brunaktig ovansida. Ögon och ögonring är tydligt gula. Nedre delen av ryggen, övergumpen och undersidan av vingen är alla vita. På stjärten syns ett diffust mörkt band och tvärs över armpennorna ett smalt svart streck. Liknande klippduva (C. livia) är större med grå stjärt och tydligt stjärtband, medan stenduva (C. rupestris) har tydliga vita och svarta band på stjärten. Lätet är ett tyst oo-oo-oo.

Utbredning 
Fågeln häckar från nordöstra Iran till Sibirien, nordvästra Indien och västligaste Kina. Den övervintrar primärt i Pakistan och nordvästra Indien (historiskt så långt österut som Bihar) samt i södra Xinjian och västra Gansu i Kina.

Den har påträffats i Europa vid ett enda tillfälle, i Orenburg i den europeiska delen av Ryssland nära Orenburg 12 maj 1881.

Levnadssätt 
I häckningsområdet bebor den stäpp och andra låglänta miljöer, vintertid i jordbruksområden, fruktodlingar och öppet landskap med spridda träd. Fågeln dras framför allt till mullbärsträd och lever av frön, säd och bär, vanligtvis intagna på marken. Den återvänder till häckningsområdena i april och häckar under senvår och sommar i en klipphåla, ett ihåligt träd eller en övergiven byggnad där den lägger två vita ägg i ett bo av kvistar.

Status 
Turkestanduva är en relativt fåtalig duva som dessutom minskar i antal, troligen till följd av förändringar inom jordbruket och jakt i dess övervintringsområde, möjligen också habitatförlust där den häckar. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten därför som sårbar. Sentida rapporter vittnar om att arten kan ha ökat i antal, varför turkestanduvan kan nedgraderas till en lägre hotkategori i framtiden.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Alexander Eduard Friedrich Eversmann (1794-1860), tysk naturforskare och upptäcktsresande i Centralasien och Sibirien.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Bergskogsduva

Bergskogsduva (Columba hodgsonii) är en bergslevande asiatisk fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende 
Bergskogsduvan är en 38 cm stor mörk duva med grått huvud. Undersidan är mörkprickig, vitprickig på vingtäckarna. Hanen har rödbrunt på underidan och manteln, på honan ersatt av grått. I flykten syns att den är mörkgrå på undre stjärttäckarna och undersidan av stjärten, till skillnad från sjalduvan som uppvisar kontrast mellan beige undre stjärttäckare och mörk stjärtundersida.

Läte 
Lätet är dåligt känt och bristfälligt dokumenterat, men verkar inte vara särskilt ljudlig. Ett mörkt "whock-whrooo-whrooo” har noterats, med sista tonen utdragen och mer rullande.

Utbredning och systematik 
Bergskogsduva förekommer i Himalaya från Kashmir österut till västcentrala Kina (södra Gansu, västra Sichuan och Yunnan) och Myanmar. Vintertid besöker den även nordvästra Thailand och nordvästra Laos. 

Arten tros ofta vara en asiatisk representant för en grupp duvor centrerad kring olivduvan (C. arquatrix) som också inkluderar sjöstedtduva (C. sjostedti), sãotoméduva (C. thomensis) och komorskogsduva (C. pollenii). Bergskogsduvan behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Bergskogsduvan hittas huvudsakligen i ek- och rhododendronskog i bergstrakter upp till 3000 meters höjd. Den är mestadels träd- och fruktlevande, men tar också örter, frön och säd från marken. Fågeln häckar huvudsakligen mellan maj och juni, men troligen även senare på högre höjder. Arten är stannfågel men företar sig lokala och höjdledsmässiga rörelser beroende på födotillgång.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den tros vara till största delen ovanlig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Brian Houghton Hodgson (1800-1894), engelsk diplomat, etnolog och naturforskare boende i Nepal 1833-1844.

Referenser

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i palearktiska regionen
Västlig bronsduva

Västlig bronsduva (Columba iriditorques) är en fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och läte 
Västlig bronsduva är en svartaktig medelstor duva med kort stjärt. Båda könen har rödaktig undersida, hanen kontrasterande grått huvud. I flykten syns beigespetsade stjärtpennor. Hanen kan förväxlas med blåhuvad fläckduva men har mycket mörkare rygg. Sången består av en studsande serie med låga hoanden.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från Sierra Leone till nordvästra Angola, Demokratiska republiken Kongo, sydvästra Uganda och Rwanda. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Västlig bronsduva hittas i regnskog och galleriskog. Där lever den anspråkslöst i trädkronorna.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i etiopiska regionen
Svartduva

Svartduva (Columba janthina) är en fåtalig östasiatisk fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Kännetecken

Utseende 
Svartduvan är en stor (37–43,5 cm) duva som gör skäl för sitt namn med sin brunsvarta dräkt. Den är tydligt grönglänsande på halsen samt purpurglänsande på huvud, mantel och övergump. Den svarta näbben är ovanligt lång och smal med hornfärgad spets. När den flyger ser den helmörk ut och nästan kråklik med lång hals, breda vingar och lång stjärt samt långsam flykt med djupa vingslag.

Läten 
Lätet är ett utdraget och ihållande djupt klagande "u uu...", likt en råmande ko. Även ett torrt och bräkande "gnerr" hörs, liksom vingklapp från fåglar som lyfter.

Utbredning och systematik 
Svartduvan tillhör en grupp mörkare och glansiga asiatiska och australiska duvarter, där även vitstrupig och vithuvad duva ingår, liksom de utdöda arterna boninduva och ryukyuduva. Den förekommer enbart i små ögrupper i Japan och delas in i två underarter med följande utbredning:
 Columba janthina janthina – förekommer från småöar sydväst om Sydkorea till Ryukyuöarna
 Columba janthina nitens – förekommer på Ogasawaraöarna (Boninöarna) och Iwo Jima (Vulkanöarna)

Ofta urskiljs även underarten stejnegeri med utbredning på Yaeyamaöarna i Ryukyuöarna.

Arten sägs vara stannfågel, men uppträder märkligt nog vårar och höstar på öar i Japanska havet samt tillfälligt även på de större japanska öarna. Den har även observerats i östra Ryssland, i kinesiska Shandong samt på Taiwan.

Levnadssätt 
Svartduvan påträffas i gammal städsegrön subtropisk och tempererad lövskog, i Ryukyuöarna även i tallskog. Den födosöker ljudligt i trädtopparna och ses ofta spelflyga över trädtaket. Födan består huvudsakligen av kameliafrön, men även andra frön, knoppar och bär. Fågeln häckar från februari till september, men ägg och ungar har även påträffats under senhösten och vintern.

Status och hot 
Svartduvan har ett litet och minskande utbredningsområde. Den har troligen också en liten världspopulation som även den tros minska, till följd av jakt och skogsavverkning. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som nära hotad. Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ovanlig.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Duvor
Fåglar i palearktiska regionen
Ryukyuduva

Ryukyuduva (Columba jouyi) är en utdöd fågel i familjen duvor inom ordningen duvfåglar.

Utseende och levnadssätt 
Ryukyuduvan var en stor svart duva, 45 centimeter lång, med lilarosa glans på huvudet och grönt på nedre delen av ryggen. Tvärs över axlarna syntes en blekgrå strimma. Näbben var grönblå med gul spets, fötterna purpurröda och irisen gul. Nästan inget är känt om dess levnadsvanor annat än att den förekom i tät subtropisk skog.

Tidigare förekomst och utdöende 
Ryukyuduvan förekom tidigare i ögruppen Ryukyuöarna i södra Japan, på Okinawa med kringliggande öar (Iheya, Izena, Yagahi) och Zamami samt i Daitoöarna (Kita-daito och Minami-daito. Den minskade kraftigt och oförklarligt i antal och sågs senast 1904 på Okinawa och 1936 i Daitoöarna. IUCN kategoriserar arten som utdöd. Möjligen kan skogsavverkningar ligga bakom; före Andra världskriget avskogades Daitoöarna helt och när de alleriade steg iland i april 1945 fanns inte fågeln kvar.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Pierre Louis Jouy (1856-1894), amerikansk ämbetsman och naturforskare som samlade specimen i bland annat Korea, Japan och Kina 1881-1889.

Noter

Externa länkar 

Duvor
Fåglar i orientaliska regionen
Utdöda fågelarter