kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Purpurglansstare

Purpurglansstare (Lamprotornis purpureus) är en afrikansk fågel i familjen starar inom ordningen tättingar. Den förekommer i ett band söder om Sahara från Senegal till Kenya. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Kännetecken

Utseende 
Purpurglansstaren är en rätt satt, 22–23 centimeter lång stare med metallisk purpurglans på huvud och kropp. Vingarna är grönglänsande, ögat är gult och stjärten kort. Könen är lika, men ungfåglarna är mycket mattare med grå undersida och brun iris.

Läten 
Purpurglansstaren låter höra en serie med tjirpande och melodiska läten; även ett "skaar".

Utbredning och systematik 
Purpurglansstare delas in i två underarter med följande utbredning:
 Lamprotornis purpureus purpureus – förekommer från Senegal till Kamerun
 Lamprotornis purpureus amethystinus – förekommer från Kamerun till Kenya

Arten har observerats i Sverige, men det har bedömts osannolikt att den nått landet på naturlig väg.

Levnadssätt 
Purpurglansstaren är en social och högljudd fågel som låter höra typiska starlika tjatter och gnissel. Den är en vanlig fågel i öppet landskap och odlingsbygd. Fågeln är som de flesta starar allätare som intar både insekter och frukt. Den häckar i ett hålutrymme och lägger normalt två ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig till mycket vanlig.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Rüppellglansstare

Rüppellglansstare (Lamprotornis purpuroptera) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Rüppellglansstaren är en stor och rätt långstjärtad stare med mörk och glansig fjäderdräkt. Den ter sig ofta svart, men i bra ljus syns att den är purpurglänsande, med grönglänsande vingar och rödbrun buk. Den liknar långstjärtad glansstare, men har kortare stjärt och är mer purpurfärgad. Bland lätena hörs olika ljudliga och komplexa ljud, med en blandning av skallrande, gnissliga och genomträngande visslingar.

Utbredning och systematik 
Rüppellglansstare delas in i två underarter med följande utbredning:
 Lamprotornis purpuroptera aeneocephalus – förekommer i sydöstra Sudan, Sydsudan, nordvästra Eritrea och västra Etiopien
 Lamprotornis purpuroptera purpuroptera – förekommer i centrala och södra Etiopien, nordöstra Demokratiska republiken Kongo, Uganda, Kenya, södra Somalia, Rwanda, Burundi samt norra och västra Tanzania

Levnadssätt 
Rüppellglansstaren hittas i fuktig savann, skogslandskap, trädgårdar och jordbruksområden. Den ses ofta på marken, vanligen i småflockar och gärna på gräsmattor.

Status och hot 
Artens populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Namn 
Fågeln är på svenska uppkallad efter den tyske naturforskaren Eduard Rüppell som beskrev arten 1845.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Myrraglansstare

Myrraglansstare (Lamprotornis shelleyi) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Myrraglansstaren är en liten och mörk stare, med glänsande ovansida (blått på huvudet, grönt på större delen av vingarna), kastanjebrun undersida och gulorange öga. Arten liknar massajglansstaren, men är något mindre och mörkare, med djupare rostrött på buken och mindre kontrasterande vingfärg. Den påminner även om brunbukig glansstare, men saknar denna vita bröstband. De jamande lätena avges ofta i långa och ihållande serier.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i sydöstra Sydsudan, södra och östra Etiopien och norra Somalia. Den är delvis flyttfågel där de nordliga populationerna flyttar till södra Somalia, Kenya och nordöstra Tanzania. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Myrraglansstare hittas i torr törnsavann och törnbuskmarker. Den ses vanligen i små kringvandrande flockar, ofta tillsammans med andra stararter.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar George Ernest Shelley (1840-1910), geolog, samlare och ornitolog verksam i Australien, Egypten, Myanmar, Sudan och Sydafrika. Tidigare kallades den shelleyglansstare även på svenska, men justerades 2023 till ett mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Praktglansstare

Praktglansstare (Lamprotornis splendidus) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Praktglansstaren är en stor (25-28 cm) och kortstjärtad glansstare med mycket glansig fjäderdräkt i lila, blått, grönt och brons. Den har längre stjärt än liknande purpurglansstaren och vita istället för orangefärgade ögon. Honan är mindre bronsfärgad på bröstet och den kopparfärgade halsfläcken är mycket mindre. I flykten avger vingarna ett kraftigt, svischande ljud. Flockar är mycket högljudda med utdragna, jamande "mi aaar" och "cho waaaa", men även papegojlika "kreee-aaak".

Utbredning och systematik 
Praktglansstare delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Lamprotornis splendidus chrysonotis – förekommer från Senegal och Gambia till Togo
 Lamprotornis splendidus splendidus – förekommer från södra Benin till nordvästra Angola, Etiopien och Zambia
 Lamprotornis splendidus lessoni – förekommer på Bioko (Guineabukten)
 Lamprotornis splendidus bailundensis – förekommer från centrala Angola till Zambia och sydöstra Kongo-Kinshasa

Fågeln har tillfälligt setts även i Schweiz, men fågeln anses ha rymt ur fångenskap.

Levnadssätt 
Fågeln hittas i låglänt och medelhögt belägen regnskog, ungskog och intilliggande trädgårdar och jordbruksmarker. Födan består huvudsakligen av frukt, men även insekter och ibland andra djur som grodor, ödlor och landlevande sniglar. I Västafrika häckar den mellan december och maj, i Gabon januari–mars.

Status och hot 
Artens populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som säsongsmässigt mycket vanlig.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Brunbukig glansstare

Brunbukig glansstare (Lamprotornis superbus) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar. Den förekommer i ett område i Östafrika från Sydsudan och Etiopien till Tanzania. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Utseende och läten 
Brunbukig glansstare är en liten (18 cm) och kortstjärtad stare . Likt myrraglansstaren (Lamprotornis shelleyi) och massajglansstaren (L. hildebrandti) är den blågrönglansig ovan och på bröstet och rödbrun under, men skiljer sig genom att ha ett vitt band över bröstet, ljust öga och vit undergump. Även sahelglansstaren (L. pulcher) har ljust öga, men saknar det vita bröstbandet. De delar dessutom inte utbredningsområde. Sången är utdragen och består av drillar, tjattrande läten och härmningar av andra fåglar.

Utbredning och systematik 
Brunbukig glansstare förekommer i sydöstra Sydsudan, Etiopien, Somalia, norra Uganda, Kenya och Tanzania. Tillfälligt har den setts i Spanien och Schweiz, men det anses osannolikt att den nått dit på naturlig väg. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Brunbukig glansstare förekommer i öppna buskmarker och skogslandskap, även i mycket torra miljöer. Den ses också i trädgårdar och jordbruksområden, mestadels under 2 200 meters höjd. Födan består av insekter, bland annat skalbaggar, myror, termiter, flugor och gräshoppor. Arten antas vara stannfågel.

Status och hot 
Artens populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vida spridd och mycket vanlig.

Namn 
Fågeln har även kallats trefärgad glansstare på svenska.

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Balistare

Balistare (Leucopsar rothschildi) är en akut utrotningshotad fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Balistaren är en medelstor (25 cm), knubbig stare. Fjäderdräkten är nästan helt vit, med en lång tofs samt svart på vingspetsar och stjärtspets. På huvudet syns en gul näbb och blå bar hud kring ögat. Bland lätena hörs olika vasst, tjattrande ljud och ett emfatiskt "twat".

Utbredning och systematik 
Balistaren förekommer enbart vid nordvästra Balis kuster (Bali Barat National Park). Den placeras som enda art i släktet Leucopsar och behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Balistaren har ett mycket begränsat utbredningsområde och en världspopulation som uppskattas till under 50 häckande individer. Den tros fortfarande vara drabbad av tjuvjakt i form av insamling för burfågelindustrin. Fåglar som vuxit upp i fångenskap har gett populationen ett tillskott, men det är oklart hur många av dessa som ännu har häckat i det vilda. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som akut hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den engelske ornitologen Lionel Walter Rothschild, 2:e baron Rothschild (1868-1937).

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Små Sundaöarna
Endemiska fågelarter i Indonesien
USS Intrepid (CV-11)

USS Intrepid (CV/CVA/CVS-11), också känd som The Fighting "I", är ett av 24 hangarfartyg av Essex-klassen som byggdes under andra världskriget för amerikanska flottan.

Historik
Hon var det fjärde fartyget i amerikanska flottan med det namnet. Hon togs i tjänst i augusti 1943 och deltog i flera strider under stillahavskriget, framför allt slaget vid Leytebukten. Hon togs ur tjänst kort efter kriget, moderniserades och togs åter i tjänst i början av 1950-talet som ett attackhangarfartyg (CVA). Hon blev till slut ett ubåtjaktshangarfartyg (CVS). Under hennes andra tjänstgöringsperiod tjänstgjorde hon huvudsakligen i Atlanten men deltog i Vietnamkriget. Hennes mer anmärkningsvärda bedrifter var som återhämtningsfartyg för rymdfärderna Mercury och Gemini. På grund av hennes framträdande roll i strid fick hon smeknamnet "Fighting I", medan hennes återkommande otur och tid i torrdocka för reparation gav henne smeknamnet "Dry I". Hon togs ur tjänst 1974.

1982 blev Intrepid som museifartyg grunden för Intrepid Sea, Air & Space Museum i vid Hudsonfloden i staden New York.

Galleri

Referenser

Externa länkar

Essex-klass
Fartyg sjösatta 1943
Amerikanska hangarfartyg under andra världskriget
Amerikanska hangarfartyg under kalla kriget
Amerikanska hangarfartyg under Vietnamkriget
Museifartyg i USA
Fartyg byggda i Virginia
Museer i New York
Guldstare

Guldstare (Mino anais) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Guldstaren är en rätt stor stare i svart, gult och vitt. Den är svart på ansikte, rygg och buk, medan den är gul på bröst, hals och nedre delen av buken. Den har vitt på undersidan av stjärten och en vit vingfläck som syns väl i flykten. Näbben är ljust och ögat gult. Fåglar i nordväst har helsvart huvud, medan de i centrala delen av utbredningsområdet har gul hjässa. Arten liknar papuastaren, framför allt i flykten, men guldstaren har till skillnad från denna svart ansikte och gult på bröst och gump. Bland lätena hörs en ljus fallande vissling, en kort melodisk klockliknande fras som upprepas i intervaller samt ett raspigt och grodlikt "gauu!".

Utbredning och systematik 
Guldstare delas in i tre underarter:
 M. a. anais – förekommer i låglänta områden på nordvästra Nya Guinea och Salawati
 M. a. orientalis – förekommer på norra Nya Guinea (i öster till Huonhalvön) och Yapen
 M. a. robertsonii – förekommer på södra Nya Guinea (i öster till Milne Bay)

Levnadssätt 
Guldstaren är en ovanlig fågel som hittas i trädkronor i låglänta skogar. Den ses ofta i flockar vid fruktbärande träd, ibland tillsammans med papuastaren.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i australiska regionen
Papuastare

Papuastare (Mino dumontii) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Papuastaren är en rätt stor tätting med huvudsakligen svart fjäderdräkt. Den är gul i en bar fläck runt ögat samt på buken. Näbben är orangegul med ett tunt gult streck som leder ner från mungipan. Vidare är den vit på över- och undergump, och i flykten syns även en vit fläck i flykten. Arten liknar guldstaren, särskilt i flykten, men papuastaren skiljer sig på bara huden runt ögat, svart bröst och vit övergump. Lätet är ett nasalt och grodliknande "gau-wak!".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på Nya Guinea, Aruöarna och västpapuanska öarna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som livskraftig. Beståndsutvecklingen är dock oklar.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i australiska regionen
Rodriguesstare

Rodriguesstare (Necropsar rodericanus) är en utdöd fågel i familjen starar inom ordningen tättingar. Den placeras som enda art i släktet Necropsar. Den förekom tidigare på ön Rodrigues i Indiska oceanen men är försvunnen, senast rapporterad 1750. IUCN kategoriserar arten som utdöd.

Referenser

Externa länkar

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Vitvingad stare

Vitvingad stare (Neocichla gutturalis) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Vitvingad stare är en udda stare med grått huvud, ljust öga, svart haka och vita vingfläckar, därav namnet. Det vanligaste lätet är en serie med grälande raspiga ljud. Arten är mest lik flikstaren, men skiljer sig tydligt genom de vita vingfläckarna och det ljusa ögat.

Utbredning och systematik 
Vitvingad stare placeras som enda art i släktet Neocichla och delas in i två underarter med följande utbredning:
 Neocichla gutturalis gutturalis – förekommer i områden med brachystegiaväxter i inre sydvästra Angola och västra Zambia
 Neocichla gutturalis angusta – förekommer i östra Zambia till Tanzania och norra Malawi

Levnadssätt 
Vitvingad stare förekommer sällsynt i öppna miomboskogar. Där uppträder den vanligen i små flockar.

Status och hot 
Artens populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig. Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som lokalt vanlig i västra Angola.

Noter

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Vitnäbbad glansstare

Vitnäbbad glansstare (Onychognathus albirostris) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergstrakter i Eritrea och Etiopien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Somaliaglansstare

Somaliaglansstare (Onychognathus blythii) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Somaliaglansstaren är en rätt stor (28 cm) och mörk stare med en lång kilformad stjärt. Hanen är mestadels enhetligt lilasvart med viss glans och rödbruna handpennor med ett smalt svart band nära spetsen. Ögat är rödbrunt, näbben och benen svarta. Honan skiljer sig från hanen genom askgrått på huvud och bröst.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från Eritrea och Etiopien till norra Somalia samt på öarna Abd Al Kuri och Sokotra. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den engelske zoologen Edward Blyth (1810-1873).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Sokotraglansstare

Sokotraglansstare (Onychognathus frater) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Sokotraglansstaren är en rätt stor (25 cm) och mörk stare med lång, något kilformad stjärt. Fjäderdräkten är enhetligt glansigt svart utom rödbruna handpennor med mörkbrun spets. Ögat är mörkbrunt, liksom näbben, medan benen är svarta. Könen är lika, men ungfågeln är sotbrun med mer färglösa handpennor, kortare stjärt och gråaktig näbb. Det vanligaste lätet är en vittljudande vissling, "pee-hoo". Den varnar vidare med ett hårt "scraich" medan kontaktlätet mellan paret är ett dämpat enstavigt "huid".

Utbredning och systematik 
Fågeln är endemisk för ögruppen Sokotra, utanför nordöstra Somalias kust. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Arten häckar och tar nattkvist i klippiga områden, men födosöker i mer beskogade, där den också besöker stadsträdgårdar. Födan består av frukt och insekter, men även snäckor vars skal den likt taltrasten krossar på utvalda stenar. Den födosöker också trastlikt i vegetationen snarare än ute på öppen mark eller bland boskap som många starar. Den kan också ta sig in i bebyggelse och ta matrester och avfall. Fågeln hittas i par eller smågrupper.

Häckning 
Sokotraglansstaren har noterats bygga bo och ruva i november, men fynd av ungfåglar tyder på att häckning också sker december–mars. Boet är i stort sett en hög av gräs och kvistar som placeras i en hålighet inne i en kalkstensgrotta. Föräldrar sses generellt bara med en flygg unge.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter på Sokotra
Brunvingad glansstare

Brunvingad glansstare (Onychognathus fulgidus) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Brunvingad glansstare delas in i tre underarter i två grupper:
 O. f. fulgidus – förekommer på öarna Bioko och São Tomé i Guineabukten
 hartlaubii/intermedius-gruppen
 O. f. hartlaubii – förekommer från Sierra Leone till västra Sudan
 O .f. intermedius – förekommer i Gabon, Kongo, Demokratiska republiken Kongo och Angola

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet är relativt litet, uppskattat till 10 000 vuxna individer.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Rödvingad glansstare

Rödvingad glansstare (Onychognathus morio) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Rödvingad glansstare är en stor och glansigt svart stare med kilformad stjärt och tegelröda fönster i vingarna som syns tydligt i flykten. Hanen har svart huvud, honan grått. Rödvingad glansstare förväxlas lättast med smalnäbbad glansstare, men denna har tunnare näbb och längre stjärt. Lätet är karakteristiskt, ett fylligt och ljudligt gyllinglikt "wher-teooo". Även andra melodiska visslingar och melodier kan höras.

Utbredning och systematik 
Rödvingad glansstare delas in i två underarter med följande utbredning:
 Onychognathus morio morio – förekommer på savannen i Afrika söder om Sahara
 Onychognathus morio rueppellii – förekommer från Eritrea till Etiopien och nordligaste Kenya

Levnadssätt 
Rödvingad glansstare hittas kring klippiga utsprång och raviner. Den har också anpassat sig till byggnader i urbana områden. Fågeln undviker skog.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig eller mycket vanlig i de flesta områden.

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Blekvingad glansstare

Blekvingad glansstare (Onychognathus nabouroup) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i öknar från sydvästra Angola till Namibia och det torra inre Sydafrika. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Hjälmglansstare

Hjälmglansstare (Onychognathus salvadorii) är en fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i centrala Etiopien, nordvästra och södra Somalia samt i norra Kenya. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den italienska ornitologen Tommaso Salvadori (1835-1923).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen
Smalnäbbad glansstare

Smalnäbbad glansstare (Onychognathus tenuirostris) är en afrikansk fågel i familjen starar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Smalnäbbad glansstare är en stor stare med just en lång och smal näbb, men även påtagligt lång och avsmalnad stjärt. Grundfärgen hos hanen är blåsvart, hos honan mörkgrå. På vingarna syns en stor röd fläck som är väl synlig i flykten. Arten liknar rödvingad glansstare, men har längre och mer avsmalnad stjärt samt smalare näbb.

Utbredning och systematik 
Smalnäbbad glansstare delas vanligen in i två underarter med följande utbredning:
 Onychognathus tenuirostris tenuirostris – förekommer i bergstrakter i Eritrea och Etiopien
 Onychognathus tenuirostris theresae – förekommer från östra Demokratiska republiken Kongo till Kenya, Tanzania och norra Malawi

Levnadssätt 
Smalnäbbad glansstare hittas i en rad olika miljöer på medelhög till hög höjd, som skogslandskap, hedar, klippor och ibland även bland byggnader. Den formar ofta stora flockar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Starar
Fåglar i etiopiska regionen