kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sportler

Sportler var i Sverige med början på 1600-talet en avgift som en enskild person betalade direkt till en statlig ämbetsman som handlagt ett ärende. Ämbetsmannens fasta lön var ofta låg eller obefintlig och han var därför beroende av denna förtjänst. Samtidigt inbjöd systemet till korruption. Det avskaffades i långsam takt från mitten av 1800-talet men var inte helt borta förrän på 1960-talet.

Etymologi och äldre historik 
Orden sportel (singular) och sportler (plural) är bildade av latinets sporta, en flätad korg. I en liten flätad korg, en sportula, var det under antiken vanligt att rika romare delade ut mat till sina fattiga klienter. I korgen kunde också ligga penninggåvor till de behövande. I fornkyrkan fick präster ofta sådana korgar. Under senantiken och medeltiden fick sportulae betydelsen avgifter man betalade till domstolarna. Sportelsystemet fanns i Sverige under 1600-talet även om själva termen inte är känd i svenskan förrän 1729.

Sporteln förekom i de tyska områdena under 1400- till 1700-talet som benämning på den avgift domstolspersonal uppbar för intyg som utfärdades. Ett liknande system med beteckningen sportler fanns också i Danmark och Norge men det började att avvecklas på 1800-talet.

Sverige 
I Sverige var det vanligt långt fram på 1800-talet att man måste betala sportler när man var i kontakt med myndigheter. Det gällde ofta avgifter enligt fastställd taxa för skrivna dokument, pengar som ämbetsmännen själv behöll. Länsmän fick provision för utskrivna böter. Posttjänstemän på landsbygden fick ersättning direkt ner i egen ficka för vissa tjänster. Detta var ett avsiktligt och smidigt sätt för staten att komplettera den fasta lön som statsanställda fick. Samtidigt inbjöd systemet till korruption. Statsmakten var medveten om risken och sportlersystemet avskaffades successivt men det dröjde ändå till 1960-talet innan sportlerna var helt borta. Den nutida stämpelskatten vid fastighetsförvärv har sitt ursprung i 1600-talets sportlersystem.

Några exempel från 1900-talet 

 Inom domstolsväsendet uppbar häradshövdingarna avgifter på utfärdade dokument. För dessa sportler skulle de sedan bekosta domsagornas utgifter. Motsvarande gällde häradsskrivarna inom fögderierna.
 Inom tullväsendet kunde den tullman som gjorde ett beslag själv behålla två tredjedelar av värdet. 1923 ändrades detta så att beloppet i stället hamnade i Tullverkets smuggelfond. Härifrån kunde tullmännen sedan erhålla individuella belöningar på upp till 800 kr. 1949 upphörde smuggelfonden och tulltjänstemännen fick enbart fast lön.
 På 1950-talet avskaffades sportlerna inom skeppsmätningen.
 Riksheraldikerämbetet bekostades med sportler. Myndigheten – och därmed sportlersystemet – upphörde 1953 och dess uppgifter togs över av Riksarkivet.
 De sista som hade sportler inom den svenska statsförvaltningen var indrivningsmän på landsbygden. De fick två procent av restavgiften vid skatteindrivning. 1961 avskaffades systemet.

Källor

Ekonomi
Handel
Förvaltning
Arbetsrätt
All Kinds of Everything

All Kinds of Everything var Irlands bidrag till Eurovision Song Contest 1970. Den skrevs av Derry Lindsay och Jackie Smith, medan Dana Rosemary Scallon sjöng. Låten vann tävlingen.

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
 All Kinds Of Everything @ eurosong.net

Bidrag till Eurovision Song Contest 1970
Irlands bidrag i Eurovision Song Contest
Låtar som vunnit Eurovision Song Contest
Engelskspråkiga sånger
Salomé (sångare)

Salomé, född Maria Rosa Marco 21 juni 1943 i Barcelona, är en spansk sångerska. Hon sjöng Vivo cantando, en av de vinnande låtarna i Eurovision Song Contest 1969, året då fyra bidrag delade på segern.

Referenser

Externa länkar
 
 Sångtext: "Vivo Cantando"

Artister som representerat Spanien i Eurovision Song Contest
Födda 1943
Kvinnor
Levande personer
Spanska sångare under 1900-talet
Deltagare i Eurovision Song Contest 1969
Hans Bettembourg

Nation:  

Hansjörg "Hans" Bettembourg, född 28 mars 1944 i Neuruppin, Tyskland, är en svensk före detta tyngdlyftare. Han blev olympisk bronsmedaljör i mellantungvikt 90 kg i München 1972 efter de två bulgarerna Andon Nikolov och Atanas Sjopov.

Hans Bettembourg är född och uppväxt i Berlin i slutet av 1950-talet. Han höll på med både brottning och rodd och när han var 15 år började han med bodybuilding. Den första kontakten med Sverige fick han på en semesterresa 1963, när han var 19 år gammal, och väl hemma i Berlin igen hade han bestämt sig för att flytta till Sverige, vilket han gjorde redan samma år.

I oktober 1969, i Malung, satte han sitt första av de totalt 13 världsrekord som han satte under tre år. Karriären på landslagsnivå fick ett abrupt slut vid VM på Filippinerna 1974 där hans axel hoppade ur led. Han fortsatte att tävla på nationell nivå och tyngdlyftningskarriären fick först sitt slut i samband med det sista SM-guldet 1978.

Världsrekord

Källor
Hans Bettembourg - Sveriges Olympiska Kommitté Läst 27 maj 2016

Födda 1944
Svenska tyngdlyftare
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Sverige
Tävlande i tyngdlyftning vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Levande personer
Personer från Berlin
Un jour, un enfant

Un jour, un enfant var Frankrikes bidrag till Eurovision Song Contest 1969. Den skrevs av Emile Stern och Eddy Marnay, medan Frida Boccara sjöng. Låten vann tävlingen, året som fyra bidrag delade på vinsten.

Låten startade som nummer åtta,, efter Västtysklands Siw Malmkvist med "Primaballerina" och före Portugals Simone de Oliveira med "Desfolhada portuguesa". När röstningen var över, hade låten fått 18 poäng. 16 låtar var med.

Låten är en ballad om barn. Boccara spelade också in sången på andra språk, förutom franska även på engelska (som "Through the Eyes of a Child"), tyska ("Es schlägt ein Herz für dich"), spanska ("Un día, un niño") och italienska ("Canzone di un amore perduto".

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
 Official Eurovision Song Contest-webbplats, historik efter år, 1969
 Detaljerad information & sångtext, Diggiloo Thrush, "Un jour, un enfant".

Bidrag till Eurovision Song Contest 1969
Frankrikes bidrag i Eurovision Song Contest
Låtar som vunnit Eurovision Song Contest
Franskspråkiga sånger
De troubadour

De troubadour var Nederländernas bidrag till Eurovision Song Contest 1969. Den skrevs av Lenny Kuhr och David Hartsema, medan Lenny Kuhr sjöng. Låten vann tävlingen, det året delade fyra bidrag på vinsten.

Låten är en ballad inspirerad av folksånger, och handlar om en trubadur under Medeltiden, och betydelsen som musiken har på hans publik. Låten spelades också in på engelska (som "The troubadour"), franska ("Le troubadour"), tyska ("Der troubadour"), italienska ("Un canta storie") och spanska ("El trovador"). Tävlingen hölls i Madrid, Spanien under Francisco Francos diktatur. 5 år efter tävlingen spelade Kuhr in låten igen med text på nederländska, då som "De generaal", då nederländska fotbollslandslagets tränare Rinus Michaels kallades "De Generaal" av spelarna.

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
 De troubadour @ eurosong.net

Bidrag till Eurovision Song Contest 1969
Nederländernas bidrag i Eurovision Song Contest
Låtar som vunnit Eurovision Song Contest
Nederländskspråkiga sånger
Vivo cantando

Vivo cantando var Spaniens bidrag till Eurovision Song Contest 1969. Den skrevs av Aniano Alcalde och Maria José de Cerato, medan Salomé sjöng. Låten vann tävlingen, året som fyra bidrag delade på vinsten.

Låten är en upptempolåt med dansnummer, något som inte tilläts i Eurovision Song Contest vid denna tid; Salomé bestraffades dock inte, då även Republiien Irland och Storbritannien haft dansnummer samma år.

Salomé recorded the song in six languages; Spanish (Castellano), Catalan (as "Canto i vull viure"), Basque ("Kantari bizi nais"), English ("The Feeling of Love"), French ("Alors je chante") and Italian ("Vivo cantando").

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 Official Eurovision Song Contest-webbplats, historik efter år, 1969.
 Detaljerad information och sångtext, Diggiloo Thrush, "Vivo cantando".

Bidrag till Eurovision Song Contest 1969
Låtar som vunnit Eurovision Song Contest
Spaniens bidrag i Eurovision Song Contest
Spanskspråkiga sånger
Stalker

Stalker kan syfta på:
 Stalker – en person som ägnar sig åt stalkning, se förföljelsesyndrom
 Stalker (kriminalroman) – en kriminalroman av Lars Kepler från 2014
 Stalker (film) – en film från 1979
 Stalker (TV-serie) – en amerikansk TV-serie från 2014
 Stalker (bok) – en bok
 Din Stalker, artistnamn för Hannes Stenström

En serie datorspel 
S.T.A.L.K.E.R. – en akronym, se S.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl
 S.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl
 S.T.A.L.K.E.R.: Clear Sky
 S.T.A.L.K.E.R.: Call of Pripyat
Boom Bang-a-Bang

Boom Bang-a-Bang var Storbritanniens bidrag till Eurovision Song Contest 1969. Den skrevs av Alan Moorehouse och Peter Warne, medan Lulu sjöng. Låten kom tillsammans med tre andra bidrag på delad första plats. Österrike, Portugal, Norge, Sverige och Finland protesterade mot röstningsreglerna som möjliggjort detta genom att inte delta nästföljande år.

Listplaceringar

Referenser

Fotnoter 

Bidrag till Eurovision Song Contest 1969
Låtar som vunnit Eurovision Song Contest
Storbritanniens bidrag i Eurovision Song Contest
Singelettor i Irland
Singelettor i Norge
Engelskspråkiga sånger
Circle of Life

Circle of Life (svensk titel "En värld full av liv") är en sång hämtad från filmen Lejonkungen från 1994. Sången, som skrevs av Elton John och Tim Rice, spelas i filmens första scen där man ser hur djur vallfärdar till lejonungen Simbas födelse.

I den engelska filmversionen sjunger Lebo M sångens inledning på Zulu, följt av Carmen Twillie i den efterföljande engelska texten. När den senare släpptes som singel så var det Elton John själv som sjöng, och det är också denna version som brukar anses som den mest kända. Den svenska versionen framförs av Meta Roos och texten till den är skriven av Monica Forsberg.

Sången nominerades till en Oscar för bästa sång 1995, men det priset gick istället till Can You Feel the Love Tonight, även den från Lejonkungen.

Filmmusik
Disneysånger
Sånger av Elton John
Sånger 1994
Everett, Massachusetts

Everett är en stad i Middlesex County i delstaten Massachusetts i nordöstra USA. År 2007 hade staden 37 269 invånare.

Staden är uppkallad efter politikern Edward Everett.

Referenser 

Orter i Massachusetts
Cumbia villera

Cumbia villera är en argentinsk variant av cumbia som upstod i kåkstäderna i Buenos Aires ytterområden i slutet av 90-talet. Musikstilen kom att få stort genomslag i samband med den ekonomiska krisen i Argentina 2001-2002. Skillnaden från vanlig cumbia är den mer genomgående användandet av elektroniska instrument, texter med sexistiska inslag eller som beskriver narkotikabruk och kriminalitet.

En förgrundsgestalt inom den argentinska cumbia villera är artisten och producenten Pablo Lescano som startade ett av de första kända banden, Flor de Piedra, och numera leder ett av de kändaste banden inom genren, Damas Gratis.

Externa länkar 
Damas Gratis 
Portal för cumbia villera

Musikgenrer
Danser
Musik i Latinamerika
Hedner

Hedner är ett svenskt efternamn, som burits av bland andra:

 Anders Hedner.
 Lars Hedner.
 Olof Johan Hedner.

Svenska efternamn
Caspers spöklika jul

Caspers spöklika jul (originaltitel: Casper's Haunted Christmas) är en kanadensisk-amerikansk animerad film från år 2000 som regisserades av Owen Hurley.

Handling 
Kibosh, härskaren över alla spöken, bestämmer att det snälla spöket Casper måste lyckas skrämma någon riktigt ordentligt innan jul. Om han misslyckas, så går han ett hemskt öde till mötes.

Så Casper åker till Kriss i Massachusetts där han träffar familjen Jollimore och lär känna familjens dotter, Holly. De blir snabbt nära vänner.

Casper försöker verkligen att skrämmas, dock utan resultat. Då dyker hans farbröder Fatso, Skinkie och Stretch upp för att hjälpa honom. Farbrödernas knep fungerar inte heller, och julen kommer allt närmre. Till slut får farbröderna en idé - att hämta Caspers kusin Spooky, som ser ut precis som Casper, och låta honom göra jobbet istället. Men det visar sig snart att den idén inte var särskilt genomtänkt....

Om filmen 
Filmen släpptes direkt på video och på ganska många ställen refererar Caspers spöklika jul till andra filmer, exempelvis Psycho, Scream, Ghost och Ghostbusters - Spökligan.

Rollista i urval 
 Brendon Ryan Barrett - Casper
 Kathleen Barr - Carol Jollimore
 David Kaye - Berättarröst
 Graeme Kingston - Fatso
 Terry Klassen - Skinkie
 Scott McNeil - Stretch
 Tegan Moss - Holly Jollimore
 Colin Murdock - Kibosh
 Sam Vincent - Spooky

Externa länkar 

Amerikanska filmer 2000
Amerikanska animerade filmer
Amerikanska familjefilmer
Amerikanska fantasyfilmer
Kanadensiska animerade filmer
Kanadensiska familjefilmer
Kanadensiska fantasyfilmer
Amerikanska julfilmer
Amerikanska spökfilmer
Massachusetts på film
Engelskspråkiga filmer
Animerade filmer 2000
Animerade julfilmer
Badin (olika betydelser)

Badin eller Bādīn kan syfta på:

Personer
 Gustav Badin (~1747–1822), svart hovtjänare i Stockholm

Geografi

Pakistan 

 Badin (distrikt) – distrikt i provinsen Sindh.
 Badin, Pakistan, stad i Sindh,

USA 

 Badin, North Carolina – en ort i North Carolina, Stanly County,
Stortorget, Karlskrona

Stortorget i Karlskrona är stadens största torg. Det ligger centralt, mitt på ön Trossö. Torget är beläget på öns högsta punkt och omges  av flera monumentala byggnader; Fredrikskyrkan, Trefaldighetskyrkan och Rådhuset, som alla ingår i världsarvet Örlogsstaden Karlskrona.

Torget omfattar ett område på cirka 200x100 meter och är rektangulärt med undantag för dess östra sida som har en spets som slutar där Kyrkogatan tar vid. Dess dimensioner syns inte fullständigt då Fredrikskyrkan egentligen ligger mitt på torget, strax väster om dess visuella mittpunkt med statyn över Karl XI. Det visuella torgets yta är endast cirka 140x100 meter.

Från järnvägsstationen i Karlskrona går längs Hoglands park ett stickspår som går söderut in i en tunnel under Stortorget. Tunneln mynnar ut i Amiralitetsparken söder om torget och går ner till örlogsbasen.

Klaipedaplatsen

Norr om torget ligger Klaipedaplatsen med fontänen Stora fisken av Carl Milles, lokalt kallas platsen bara "Fisken" efter fontänen. Här uppe ligger affärs- och gågatan Ronnebygatan som går i väst-östlig riktning. Öster om Klaipedaplatsen längs torgets nordvästra sida ligger Bankhuset och Hotell Statt.

Fredrikskyrkan

Mitt på torget ligger Fredrikskyrkan. Torget sträcker sig egentligen runt kyrkan, men visuellt ser det ut som att Fredrikskyrkan ligger väster om torget. Kyrkan, som började byggas den 9 september 1720., är en typisk barockkyrka ritad av Nicodemus Tessin d.y. och ersatte Storkyrkoförsamlingens provisoriska träkyrka på Drottninggatan, kallad Hedvig Eleonora. Först 1744 invigdes kyrkan.

I kyrkans södra torn finns ett klockspel med 35 klockor installerat 1967 av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Klockspelet hörs tre gånger om dagen och är skänkt av advokaten Povel Grönvall.

Vattenborgen

Söder om Fredrikskyrkan ligger "Vattenborgen". Den är en kulturminnesmärkt nyromantisk byggnad föreställande en borg i normandisk stil på Stora Torget i Karlskrona. Den byggdes 1861 - 1863 som vattenresorvar på Trossö i Karlskrona i samband med byggandet av ett vattenledningverk från fastlandet. Mellan 2009 och 2018 inrymde anläggningen konstmuseet The Kulenovic Collection.

Trefaldighetskyrkan

Sydväst om torget ligger Trefaldighetskyrkan. Även denna kyrka är ritad av  Nicodemus Tessin den yngre. Kyrkan är en åttakantig centralkyrka med kupoltak och mot torget visar den upp en mäktig portik med fyra kolonner. — Stilen, främst kupolen, har Pantheon i Rom som uppenbar förebild.

Trefaldighetskyrkan kallas även för ”Tyska kyrkan”, då den ursprungligen var den tyska församlingens kyrka. Församlingen bildades 1689 och fanns kvar till 1847, då den gick upp i Karlskrona stadsförsamling.

Tillsammans med Fredrikskyrkan i Karlskrona brukar Trefaldighetskyrkan räknas till den klassiska, romerska barockens främsta monument i Sverige.

Rådhuset

I sydväst ligger Ristorgsbacken med Stadsbiblioteket. Väster om torget ligger Karlskronas gamla rådhus. Rådhuset inrymmer idag Blekinge tingsrätt.
Karlskrona
Örlogsstaden Karlskrona

Externa länkar
Jac

Jac, pseudonym för Carl Agnar Jacobsson, född 7 november 1884 i Älgå församling, Värmlands län, död 24 augusti 1942 i Stockholm, var en svensk tecknare och illustratör.

Biografi
Jac medverkade i Dagens Nyheter från 1912. Här tecknade han fram till 1942 varje dag till dagsverserna på Namn och Nytt-sidorna, där han skapade karaktären herr Carl Ferdinand Lundin. Den lille, knubbige herr Carl Ferdinand Lundin var troligen Jacs alter ego. Han var elegant klädd i stormhatt och damasker och var älskad av läsarna som någon de kunde identifiera sig med.

Jac gjorde även skarpa karikatyrer och porträtt samt illustrerade dramatiska politiska händelser, bland annat i Söndags-Nisse och dess årsbok Lutfisken.

På Riksarkivet finns både Carl A Jacobssons teckningssamling med cirka 14500 teckningar och Carl A Jacobssons arkiv som består av brev och handlingar efter Jacs liv och verksamhet. Båda arkiven ingår i Sveriges Pressarkiv. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 
Örjan Romefors: Tidningstecknaren Carl Jacobsson, EB-Nytt 1997
Nina Linder: Breven till Carl Ferdinand Lundin, Presshistorisk årsbok 2009

Noter

Externa länkar 
https://www.google.se/search?q=carl+agnar+jacobsson&rlz=1C2AVSA_enSE444SE456&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=ihNQUvijPIbJ4AT9w4HYCw&ved=0CEMQsAQ&biw=619&bih=460&dpr=1

Svenska skämttecknare
Karikatyrtecknare
Män
Födda 1884
Avlidna 1942
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska illustratörer
Personer från Älgå socken
Pseudonymer
Helen Dannetun

Helen Marianne Dannetun, född 17 februari 1957, är en svensk fysiker. 

Helen Dannetun utbildade sig till civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik med examen 1980 från Tekniska högskolan vid Linköpings universitet. År 1987 disputerade hon i tillämpad fysik med en avhandling om katalytiska reaktioner på metallytor. Hon blev universitetslektor 1994 och professor i fysik 2002. 

Från år 2000 till 2003 var Dannetun prefekt vid Institutionen för fysik, biologi och kemi, och valdes 2004 till dekanus för Tekniska högskolan vid Linköpings universitet. I juni 2011 utsåg regeringen henne till rektor. Helen Dannetun var 2015-2018 ordförande för Sveriges universitets- och högskoleförbund.. Den 30 juni 2020 slutade hon som rektor vid Linköpings universitet.

Dannetun är styrelseledamot i Stiftelsen för strategisk forskning och ingick i Teknikdelegationen 2008–2010. Hon invaldes 2015 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien, i dess avdelning för utbildning och forskning.

Utmärkelser
  H. M. Konungens medalj i guld av 12:e storleken (Kon:sGM12 2021) för betydande insatser inom svenskt universitetsväsende

Källor

Noter

Externa länkar
Om Helen Dannetun på Linköpings universitets webbplats
Publikationer Helen Dannetun, Linköping University Electronic Press.

Svenska ingenjörer i teknisk fysik
Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Linköpings universitet
Alumner från Linköpings universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Kvinnor
Födda 1957
Levande personer
David Leonard Clarke

David Leonard Clarke, född 1937, död 1976), var en arkeolog från Kent i England. Han studerade vid Peterhouse i Cambridge och blev där en så kallad fellow 1966. Hans forskning om analytisk arkeologi i slutet av 1960-talet hade stor påverkan på europeisk arkeologi. Clarke visade betydelsen av systemteorier, kvantifiering och vetenskapliga tankegångar i arkeologin. Han knöt också band mellan arkeologin och ekologin, geografin, och antropologin, och var en pionjär inom processuell arkeologi. Clarke blev aldrig fullt accepterad av hierarkin vid Cambridge, men var omtyckt av sina studenter for sin jordnära, inkluderande attityd mot dem.

Externa länkar
Citat av Clarke, från artikeln The Loss of Innocence i American Antiquity 47:100 (1973)

Brittiska arkeologer
Alumner från Universitetet i Cambridge
Personer från Kent
Födda 1937
Avlidna 1976
Män
Hallfreda Gård

Hallfreda Gård är en herrgård i Follingbo socken  på Gotland. Hallfeda gård är en av öns större gårdar. Gården köptes in av Sveriges lantbruksuniversitet 2006. Tidigare ägare från 1900-2006 var släkten von Corswant. 

Hallfredes grund skall härröra från 1300-talet, nuvarande byggnads nedervåning uppfördes 1768, medan övervåningen byggdes på 1793. Ett brandförsäkringsprotokoll finns från 1799, då gården tillhörde Georg Mathias Donner.

På gården bedrivs växtodling av spannmål, ärtor och oljeväxter. Det bedrivs även hotell, konferens och caféverksamhet i ett fristående aktiebolag. Gotlands Hushållningssällskap bedriver fältodlingsförsök på gården.

Arealen utgörs av 562 hektar varav 316 hektar åkermark och 246 hektar skog. Boningshuset (Hotellet) är byggt i italiensk stil med koppartak.

Källor  

https://web.archive.org/web/20120610055827/http://www.hallfredahotell.se/index.pab
http://gutarforr.tingstade.com/index2.php?option=com_content&do_pdf=1&id=96
https://web.archive.org/web/20110606040738/http://www.helagotland.se/nyheter/artikel.aspx

Herrgårdar på Gotland
Byggnader och anläggningar i Gotlands kommun
Barbro Gardberg

Barbro Johnsdotter Gardberg, född 6 december 1924 i Helsingfors, död 26 mars 2011 i Mjölbolsta, var en finländsk textilkonstnär. 

Gardbergs textilproduktion är omfattande, med största betoning på transparanger. Hennes kyrkotextiler kan hittas i flera kyrkor och kapell, bl.a. i Åbo domkyrka, Tenala kyrka, Bromarvs kyrka samt Sankta Katarina kyrka i Karis. 

Gardberg var flitigt anlitad som lärare och höll kurser i bandvävning både i Finland och utomlands, på Island, i Norge, Sverige och i Estland. Hon forskade i historiska band, vävar, symboler och ornamentik och gjorde banbrytande forskning om forntextiler i de nordiska länderna och i Baltikum. Hon höll åtskilliga utställningar både i Finland och utomlands. Hennes textiler finns också i Svenska kyrkan i Tallinn, i Nuckö kyrka i Estland och på Island. Hon tilldelades Karis kulturpris 1992.

Källor 
 Kulttuurikahvi ja kulttuuripalkinto 
 Tenala kyrka
 
 http://fiberarts.org/design/articles/rigidheddle1.html
 http://fiberarts.org/design/articles/rigidheddle2.html 
 https://web.archive.org/web/20100901074323/http://www.santacruzhandweavers.org/anneblinks/rogge.html
 http://www.nba.fi/fi/kaukonen_tutkimusaineistot2

Noter 

Födda 1924
Avlidna 2011
Kvinnor
Finländska textilkonstnärer
Konstnärer från Helsingfors
Everett

Everett kan avse: 

 14593 Everett - en asteroid
 Everett (efternamn) – ett efternamn och personer med namnet

Geografi

USA

 Everett, Massachusetts
 Everett, Pennsylvania
 Everett, Washington