kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stefan Fernholm

Bengt Stefan Fernholm, född 2 juli 1959, Norrköping död 11 mars 1997, Västerås var en svensk friidrottare, aktiv i kula och diskus under 1980- och 1990-talet.

Fernholm slog igenom som kulstötare i början av 1980-talet, som bäst nådde han 19,99. Därefter drabbades han av en båtbensskada och tre diskbråck som kom att påverka stora delar av hans karriär. Efter flytt till USA bytte han gren till diskus och på sommaren 1983 lyckades han med flera kast över 60 meter. Året därefter tog han en meriterande åttondeplats vid OS i Los Angeles.
Under resten av 1980-talet fortsatte framgångarna och 1987 segrade han i såväl finnkampen som  Europacupen samt noterade personligt rekord med 68,30 men framgångarna i stora mästerskap uteblev. Han blev exempelvis utslagen i kvalet vid VM i Rom 1987. När två av landslagskamraterna, Göran Svensson och Lars Sundin, i mitten av 1980-talet åkte fast för dopning sjönk även Fernholms resultat (i likhet med stora delar av övriga världseliten) högsta-lägsta nivå med ett par meter.

Efter ett uppehåll i början på 1990-talet p.g.a. motivationsbrist och flera skador kom Fernholm tillbaka till säsongerna 1995-1996 då han kastade strax över 65 m och kvalificerade sig till finalen vid VM i Göteborg. Han kvalade även in till OS i Atlanta, men avstod från att åka då han återigen skadat sig.

I mars 1997 var Fernholm mitt inne i en utbildning till sjukgymnast när han plötsligt avled. Den 3 augusti 2008 porträtterades Fernholm och hans öde i en dokumentär av Tom Alandh i SVT:s satsning inför OS i Peking.

Meriter

 OS 1984 - 8:e plats
 EM 1986 - 10:e plats
 VM 1991 - utslagen i kvalet
 EM 1990 - 11:e plats
 VM 1991 - inget resultat
 VM 1995 - 12:e plats i diskus
 OS 1996 - kvalade in men avstod p.g.a. skada

Källor

Iaaf:s webbsida

Födda 1959
Svenska kulstötare
Svenska diskuskastare
Avlidna 1997
Män
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Svenska mästare i diskuskastning
Idrottare från Norrköping
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1984
Mackenziefloden

Mackenziefloden (engelska Mackenzie River, franska fleuve Mackenzie, denespråk Deh Cho) är en 1 790 kilometer lång flod i västra Kanada. Floden är Kanadas längsta. Om man räknar med floden Slave River samt dess tillflöde Peace River blir Mackenziefloden cirka 4 241 kilometer och därmed Nordamerikas näst längsta flod, efter flodsystemet Missouri-Mississippi. 

Källfloderna Athabascafloden och Peace River förenas nedanför Athabascasjön till Slave River som flyter genom den Laurentiska urbergsplatån och devonbergarterna längre norrut. Efter att ha genomflutit Stora Slavsjön kallas den Mackenziefloden och möter Liardfloden och senare Stora Björnfloden som kommer från Stora Björnsjön. Vid Saint Saultforsarna lämnar Mackenziefloden klippiga bergens kuperade randområden och flyter därefter genom ett slättland av krit- och lignitförande tertiärlager. Vid mynningen i Norra Ishavet bildar Mackenziefloden ett stort, hastigt växande delta, Mackenzie Delta.

På grund av det nordliga läget är Mackenziefloden segelbar endast tre månader om året. Om sommaren är floden segelbar omkring 2.000 kilometer av sin längd upp till Fort Smith med fartyg upp till 1,5 meters djupgående.

Genom de många sjöarna, mossarna och skogsrikedomen i området som Mackenziefloden genomflyter är vattenflödet tämligen jämnt över året.

Den är uppkallad efter upptäcktsresanden Alexander Mackenzie som kartlade flodens lopp.

Referenser

Externa länkar 

Vattendrag i Northwest Territories
Mackenzieflodens avrinningsområde
FSC

FSC kan syfta på: 

 FSC – ett certifieringssystem, se Forest Stewardship Council
 FSC – ett tidigare försvarsmaktsgemensamt centrum, se Försvarsmaktens sjukvårdscentrum
 FSC – porrindustrins branschorganisation i USA, se Free Speech Coalition
Spartakus (roman)

Spartakus är en historisk roman om slaven Spartacus skriven av Howard Fast 1951 (på svenska 1953). Romanen ligger till grund för filmen Spartacus. Boken framställer slavägarna som brutala förtryckare och innehåller flera händelser som det inte finns historiska belägg för.

Skönlitteratur 1951
Historiska romaner
Amerikanska romaner
498 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Grekland 
 Amyntas I efterträds av sin son Alexander I som kung av Makedonien.
 Aten och Eretria svarar på den joniska vädjan om hjälp mot Persiska riket och skickar trupper, genom att en atensk-eretriansk flotta transporterar atenska trupper till Efesos. Tillsammans med en jonisk styrka marscherar de därifrån mot Sardis, som är den lydiske satrapen och persiske kungen Dareios I:s bror Artafernes huvudstad. Artafernes, som har skickat de flesta av sina trupper att belägra Miletos, blir överraskad. Han lyckas dock retirera till citadellet och hålla det. Även om grekerna inte lyckas ta citadellet plundrar de staden och tänder eldar som bränner ner Sardis till marken.
 De grekiska styrkorna retirerar till kusten, där de möts av Artafernes trupper och besegras i slaget vid Efesos.
 Kaunos och Karien gör också uppror mot perserna, snart åtföljda av Byzantion och städerna på Hellesponten. Slutligen går också Cypern med i upproret då staden Salamis pro-persiske kung Gorgos blir avlägsnad från tronen av sin bror Onesilos.

Sicilien  
 Efter mordet på tyrannen Kleandros av Gela överförs makten till hans bror Hippokrates, som kuvar sikelerna och erövrar deh chalkidiska städerna Callipoli, Leontini, Naxos och Zancle (nuvarande Messina). Dessutom erövrar han den syrakusiska staden Camarina, men hindras från att erövra själva Syrakusa då Korinth och Korkyra ingriper i kriget.

Efter ämne

Litteratur 
 Den grekiske poeten Pindaros skriver det första epinikion (pythiskt ode nummer 10), som har bevarats till våra dagar.

Födda

Avlidna 
 Amyntas I, kung av Makedonien sedan 547 f.Kr.
 Kleandros, tyrann av Gela sedan 505 f.Kr.

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.
Kåge Gustafson (tecknare)

Karl-Gustaf "Kåge" Helge Gustafson, född den 26 mars 1917 i Tranemo, död den 21 juli 2006 i Mariestad, var en svensk tecknare som under en lång period arbetade på Vägverkets trafikbyrå och Trafiksäkerhetsverket där han tecknade vägskyltar. Han har bland annat tecknat de svenska skyltarna varning för älg och övergångsställe, "Herr Gårman".

Gustafson har också konstruerat teckensnittet Tratex, som används på de svenska vägskyltarna.

Källor
 Expressen - "Herr Gårmans" skapare ur tiden.
 GP - "Herr Gårmans" skapare död.
 Aftonbladet - Kåge har tagit ned skylten.
 Artikel från Aftonbladet om Herr Gårman och Fru Gårman

Noter

Födda 1917
Avlidna 2006
Svenska illustratörer
Personer relaterade till vägmärken
Män
Underjordens hemlighet

Underjordens hemlighet är en svensk dramafilm från 1991 som är skriven och regisserad av Clas Lindberg med bland andra Gösta Ekman, Robert Gustafsson och Oliver Loftéen i rollerna.

Handling 
Nisse har svår astma och läggs in på sjukhus. Där träffar han den två år äldre och svårt sjuke pojken Lelle, som har en negativ inställning till livet. Lelle är ensam och övergiven, men har en dröm; att bygga ett stort luftskepp, lasta det fullt med sjukhusets mat, och ge maten till svältande barn i andra länder. De två pojkarna blir vänner och börjar tillsammans utforska och försöka förverkliga Lelles planer.

Rollista 

 Max Vitali – Leif "Lelle", 12 år
 Oliver Loftéen – Nisse Ekström, 10 år
 Gösta Ekman – Carson, patient
 Kristina Törnqvist – syster Sara
 Gunnel Fred – Nisses mamma
 Hans Wigren – Nisses pappa
 Ulf Eklund – läkare
 Ana-Yrsa Falenius – sjuksköterska
 Weiron Holmberg – vaktmästare
 Robert Gustafsson – ung man
 Marie Öhrn – fritidsfröken
 Bojan Westin – provtagningssköterska
 Jenny Fogelquist – sjuksköterskeelev
 Olof Rhodin – Robinson
 Kim Åström – biträde
 Bo Holmqvist – nyhetsuppläsare i Rapport

Produktion 
Filmen producerades av FilmTeknik i samproduktion med Cinetofon, Svenska Filminstitutet, Sandrew Film & Teater och Sveriges Television och spelades in sommaren 1990 i Enskede och Södersjukhuset i Stockholm.

Mottagande 
Underjordens hemlighet nominerades till Guldbaggen för bästa film.

De svenska filmkritikerna var generellt positiva och ansåg att det var en meningsfull barnfilm.

Referenser

Externa länkar 
OmegaFilm: Underjordens hemlighet

Filmer 1991
Svenska familjefilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer i regi av Clas Lindberg
Svenska 1990-talsfilmer
Guldbaggenominerade
Filmer vars manusförfattare belönades med Guldbaggen för bästa manus
Brödgran

Brödgran (Araucaria araucana), även kallat apträd eller apskräck, är ett barrträd som i sin naturliga miljö kan bli nästan 50 meter högt. Trädet växer naturligt i södra Chile och avgränsade delar av Argentina. Barren är tjocka och fjällika. Kottarna är klotrunda med en diameter på 10 till 20 cm. Fröna är ätliga och påminner till utseendet om små kokosnötter och är 2 till 4 cm långa. Växten är oftast tvåbyggare, men kan ibland ha han- och honplantor på samma individ.

Utbredning, användning
Tidigare var brödgran ett viktigt timmerträd och de stora näringsrika fröna har varit en viktig födokälla för Mapuchefolket.

I dag är trädet utrotningshotat och fridlyst i Chile. Fröna från trädet som är ätliga plockas och tillagas på olika sätt. I bland annat Skottland undersöker man möjligheterna att odla trädet för dess ätliga frön som skulle kunna bli en ny matresurs i en annars karg och obördig miljö.

Trädet är härdigt i de mildaste delarna av Sverige, till exempel på Gotland och på Västkusten.

Olika namn
Andra namn är 'pehuén' som för mapuchefolket är ett heligt träd, där man använder barren och trädet för olika ändamål. Ett annat namn på trädet är apskräck. Det engelska namnet monkey-puzzle tree började användas på 1800-talet efter att en engelsman visade upp det då mycket ovanliga trädet för några vänner, och en av dem kommenterade att de vassa barren säkert är avskräckande för apor. Namnet är dock något oegentligt eftersom trädet inte växer i områden där apor lever.

Se även
Rumsgran

Referenser

Araukariaväxter
Träd
Br Växtindex
Sydamerikas flora
Johann Wilhelm Schirmer

Johann Wilhelm Schirmer, född 1807 i Jülich, död 1863 i Karlsruhe, var en tysk landskapsmålare. Schirmer var professor vid konstskolan i Karlsruhe.

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Konstnärer under romantiken
Tyska landskapsmålare
Födda 1807
Avlidna 1863
Män
Personer från Jülich
Ian McCulloch

Ian Stephen McCulloch, född 5 maj 1959 i Liverpool, England, är en brittisk sångare och frontman i rockbandet Echo & the Bunnymen. Han har även medverkat i grupperna Electrafixion och Crucial Three och gjort solokarriär. Han är inspirerad av bland andra David Bowie och Lou Reed.

Diskografi, solo 
Album

 (samlingsalbum)

Källor 

Födda 1959
Brittiska rocksångare
Engelska sångare
Män
Levande personer
Personer från Liverpool
Jade Empire

Jade Empire är ett tv-spel från 2005 för Xbox och PC, och har senare lanserats för iOS och surfplattor. Det är utvecklat av spelstudion Bioware.

Spelets handling utspelar sig i fantasilandet Jade Empire, som inspirerats av gammal kinesisk kultur och historia. Det handlar om en Kung-fu-elev som på sin examensdag från kampsportsskolan får se sin lärare, tillika adoptivfar, kidnappad och sin hemby nedbränd till grunden, av ingen mindre än kejsarens mest fruktade underhuggare, The Lotus Assasins. Eleven ger sig ut på en resa för att rädda sin mästare och ta reda på kejsarens motiv till kidnappningen.

Jade Empire räknas som ett actionrollspel. Innan spelet verkligen börjar får spelaren välja en figur man vill ha som hjälte i spelet, eller skapa en hjälte själv med ett enkelt system där man får välja om man prioriterar en hjälte som tål mycket stryk, kan använda mycket magi eller är duktig på att svinga svärd eller liknande.

Gameplay
Jade Empire använder sig av ett mycket simpelt stridssystem då man bara använder sig av en knapp för att slåss. Dock finns det många stridsstilar, och alla är unika på sina sätt.

Externa länkar

Action-datorrollspel
Datorspel 2007
Xbox-spel
Xbox 360-spel
Windows-spel
Macintosh-spel
Datorspel utvecklade av Bioware
Fantasydatorspel
HBTQ-relaterade datorspel
S 1

S1, S 1  eller S-1 kan syfta på:

 S 1 – signalregemente placerat i Solna 1937–1957, se Signalregementet (Sverige)
 S 1 – signalregemente placerat  i Uppsala 1957–1982, och i Enköping 1982–2007, se Upplands regemente (signal) 
S 1 (flygplan) – ett flygplan
S 1 (fartyg) – en finländsk torpedbåt
S 1 (väg) – en del av det georgiska vägnätverket
 S1 (ånglok) – ett svenskt ånglok
Torneälvdalsfinska

Torneälvdalsfinska betecknas den undervarietet av de nordbotniska dialekterna av finska som talas i framförallt i Pajala, Övertorneå och Haparanda kommuner i Sverige och i Enontekis, Kolari, Muonio, Pello och Övertorneå kommuner i Finland. 

I Sverige kallas torneälvdalsfinska meänkieli. Torneälvdalsfinskan har i hög utsträckning även varit normerande för utvecklingen av meänkieli, eftersom de flesta språkaktivister som skapat skrift- och talspråket meänkieli har hemort i någon av dessa kommuner.

Finska
Meänkieli
Tornedalen
S 2

S2, S 2  eller S-2 kan syfta på:

 S 2 – ett signalförband inom svenska armén i Karlsborg åren 1944–1997, se Göta signalkår
 S 2 (torpedbåt) – en finsk torpedbåt
 S 2 – ett svenskt spaningsflygplan, se Heinkel HE 1
 Grumman S-2 Tracker – ett amerikanskt ubåtsjaktflygplan (1952)
 S 2 – syftar inom språkvetenskap på målspråk
 S-2 (ubåt) – en sovjetisk ubåt som sänktes i Ålands hav under andra världskriget
 Audi S2 – en bilmodell från Audi
 S2 Games – en datorspelsutvecklare
 En variant av bilen Bentley S-type
S3

S3, S 3  eller S-3 kan syfta på:

S 3 –  ett signalförband inom svenska armén, åren 1915–1925, 1937–2000, se Norrlands signalkår
S 3 (fartyg) – en rysk torpedbåt
S 3 (flygplan) – ett svenskt spaningsflygplan
Lockheed S-3 Viking – ett amerikanskt ubåtsjaktflygplan
S3 Graphics – en amerikansk tillverkare av grafikkort.
Audi S3 – en sportigare variant av bilmodellen Audi A3.
Magslemhinna

Magslemhinnan är den slemhinna inuti magsäcken som innehåller dess körtlar.

Magsäckens insida uppvisar längsgående veck (rugae gastricae) samt talrika mindre fåror som delar in ytan i områden (areolae gastricae) som är några millimeter i diameter.  Dessa uppvisar i sin tur ett stort antal små trattliknande gropar (foveolae gastricae) som är ca 0,2 mm djupa; i botten på dessa mynnar magslemhinnans körtlar. Hos människan uppgår magslemhinnans yta till omkring 5 dm², och dess tjocklek är i medeltal 1 mm.

Slemhinnans uppbyggnad
Slemhinnan består av tre delar:

 Epitelceller, som täcker magslemhinnana yta och bildar körtelrören
 Stödjevävnad mellan körtlarna (lamina propria)
 Ett tunt muskellager under körtlarnas bas. (Lamina muscularis mucosae).

Det finns tre typer av körtlar:
1.  Cardiakörtlar inom en några cm bred zon nedanför övre magmunnen (cardia);
2.  Huvudkörtlar, som är den dominerande typen av körtlar;
Parietalceller
Huvudceller (Chief cells)
3.  Antrumkörtlar inom en flera cm bred zon närmast innan nedre magmunnen (pylorussfinktern)
G-celler
D-celler
ECL-celler

Cardiakörtlarna och antrumkörtlarna producerar huvudsakligen slem, medan huvudkörtlarna förutom slem även producerar saltsyra och pepsinogen, ett förstadium till pepsin samt enzymet lipas och hormonet leptin.

Epitelceller
Ytepitelcellerna täcker hela slemhinnans yta samt de små trattliknande groparna. Dessa celler är högt cylindriska, med en höjd upp till 40 μm och en vidd av omkring 6 μm. Epitelcellerna producerar ett tjockflytande slem som ligger sig som ett geleaktigt skikt över epitelcellerna. Detta skyddar mot syraangrepp och mekanisk skada. Den övre delen av cytoplasman uppvisar talrika sekretkorn som innehåller slem. I samband med måltider och vid irritation av magen töms sekretet ut och lägger sig som en skyddande film på magslemhinnans yta. Här sker också en sekretion av bikarbonat, som kan neutralisera en del av magsyran som tränger in i slemskiktet på yta.

Längre ned i foveolae samt i körtlarnas övre del (halsen) dominerar de mukösa halscellerna. Även dessa avsöndrar slem, men de deltar också i nybildningen av epitelcellerna. De slemproducerande epitelcellerna i cardiakörtlarna och antrumkörtlarna påminner mycket om mukösa halsceller.

Den nedersta delen av huvudkörtlarna domineras av chief cells, som producerar pepsinogen, ett förstadium till pepsin. Dessa celler är till stor del fyllda med sekretkorn, som vid stimulering med föda töms ut i körtelns utförsgång.

En liten andel av epitelcellerna utgörs av endokrina celler. Dessa producerar hormoner, såsom gastrin, somatostatin och ghrelin. De enterokromaffin-lika (ECL) cellerna i huvudkörtlarna är speciellt intressanta eftersom de utsöndrar histamin vilket stimulerar saltsyrasekretionen.

Stödjevävnaden mellan körtlarna (Lamina propria). Ungefär 1/3 av slemhinnan utgörs av stödjevävnad mellan körtlarna. Här finns bindväv, blodkapillärer, lymfkapillärer, nervtrådar, glatta muskelceller samt inflammatoriska celler.

Källor
.

Mag- och tarmsystemet
Nyquist-Shannons samplingsteorem

Nyquist-Shannons samplingsteorem, även kallad Nyquistteoremet, Shannonteoremet eller samplingsteoremet, talar om med vilken frekvens man måste mäta en vågrörelse med hjälp av sampling för att kunna återskapa signalen. Teoremet går i grova drag ut på att man måste, för att undvika fel, sampla med en frekvens som är minst dubbla signalens bandbredd annars blir resultatet av mätningen lägre än signalens verkliga frekvens.

Teoremet har sitt namn efter Claude Shannon och Harry Nyquist, som ungefär vid samma tidpunkt beskrev vilka krav som ställs på det antal mätpunkter man behöver per tidsenhet för att kunna återskapa en signal.

Se även 
Nyquistfrekvensen

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Learning by Simulations
 Undersampling and an application of it
 Journal devoted to Sampling Theory
 "The Origins of the Sampling Theorem" by Hans Dieter Lüke published in "IEEE Communications Magazine" April 1999

Signalbehandling
Satser
Mads Rydman

Mads Edvin Rydman, född 8 september 1930 i Stockholm, död 11 augusti 1991 i Stockholm, var en svensk poet, kåsör och kulturarbetare.

Mads Rydman växte upp i ett arbetarhem i västra Stockholm. I början av 1950-talet studerade han vid Sigtuna folkhögskola där han träffade sin blivande hustru Gunhild Holmgren som han gifte sig med julen 1955. Från mitten av 1950-talet till 1985 bodde Mads Rydman med sin familj i Bagarmossen. 

Mads Rydman gav 1977 Karavanföraren () på Bonniers. Denna diktsamling skildrar livet som en flykt från Stockholmsförorten Bagarmossen. Jaget som flyr bort från vardagen flyr förorten för världens öknar, däribland Gobiöknen.

Diktsamlingen När jag vaknade och dog () kom ut 1987 på Bonniers. I denna diktsamling är huvudtemat kärleken och man kan ana en saknad efter Rydmans döda hustru.

Författaren och journalisten Gunnar Ohrlander, signaturen Dr. Gormander har skrivit boken Skriet från Bagarmossen där Rydman är huvudperson i ett av kapitlen. 

Rydman var kåsör i tidningen Dagens Nyheter på sidan Namn & Nytt, främst under åren 1988-1991.

Mads Rydman hade också några mindre filmroller under åren 1967-1973, till exempel i Badarna från 1968 där han spelar intern på alkoholistanstalten.

Filmografi 
 1967 – Livet är stenkul
 1968 – Badarna
 1973 – Döden tänkte jag mig så

Källor

Fotnoter 

Svenskspråkiga författare
Svenskspråkiga poeter
Födda 1930
Avlidna 1991
Svenska författare under 1900-talet
Män
Svenska kåsörer
Tupolev Tu-95

Tupolev Tu-95, kort Tu-95 (NATO-rapporteringsnamn: Bear), är ett sovjetiskt bombflygplan, och det mest lyckade strategiska bombplanet och robotplattformen från sovjettiden. Flygplanet togs i tjänst år 1956 och används än idag (mars 2023). Flygplanet drivs av fyra turboprop-motorer från Kuznetsov. Varje motor driver två motroterande propellrar. Tu-95 är det hittills enda bombplanet med turboprop-framdrivning som tagits i tjänst som kan uppnå hastigheter nära ljudvallen, och är ett av de snabbaste propellerdrivna flygplan som någonsin byggts.

Idag (mars 2023) är Ryssland den enda användaren av Tu-95 och planet förväntas finnas kvar i tjänst till år 2040. Ryska flottan har även en variant för ubåtsjakt med beteckningen Tu-142.

Varianter
Tu-95A – Kärnvapenbestyckat bombflygplan (NATO: Bear-A).
Tu-95B – Konventionellt bombflygplan (Bear-A).
Tu-95M – Bombflygplan med lufttankningsbom.
Tu-95K – Vapenplattform för kryssningsroboten Mikojan Ch-20 (Bear-B).
Tu-95U – Övningsflygplan för pilotutbildning (Bear-T).
Tu-95KU – Övningsflygplan för utbildning i användandet av Ch-20.
Tu-95V – Bombflygplan specialbyggt för att bära särskilt kraftiga kärnvapen som Tsarbomben.
Tu-95RTs – Marint spaningsflygplan med den kraftfulla radarn Uspech (Bear-D).
Tu-95MR – Fotospaningsversion (Bear-E).
Tu-95KM – Tu-95K uppgraderad att bära tre stycken Raduga Ch-22 i stället för en Ch-20 (Bear-G).
Tu-95MS – Vapenplattform för kryssningsroboten Raduga Ch-55 (Bear-H).
Tu-95LAL – Atomdrivet provflygplan.
Tu-114 – Passagerarflygplan (Cleat).
Tu-126 – AEW-flygplan (Moss).
Tu-142 – Ubåtsjaktflygplan (Bear-F).

Bilder

Referenser

Källor

Externa länkar 

Sovjetiska bombflygplan
Sovjetiska militärflygplan under kalla kriget
Flygplan tillverkade av Tupolev
Vikning

Vikning är ett fenomen inom signalteori som uppstår vid sampling av en signal som innehåller frekvenskomponenter över Nyquistfrekvensen. De höga frekvenserna "viks" ner i samplingsområdet, där de inte kan skiljas från lägre frekvenser och därför orsakar vikningsdistorsion.

Vikning är ett problem i de flesta sammanhang där det finns signaler med högre frekvens än vad som kan samplas.
 I samplat ljud kan vikningsdistortion uppfattas som gnissel eller surr i toner som borde vara rena. Det åtgärdas vanligen genom att signalen lågpassfiltreras innan den samplas. Den klassiska typen av filter för detta ändamål har sedan 1980-talet varit ett så kallat cic-filter (engelska Cascaded integrator–comb filter), då det kräver väldigt lite resurser och helt saknar multiplikationer. 
 I en digital eller tryckt bild kan vikningsdistortion uppfattas som större mönster i små mönster. Det kallas ibland för moirémönster.
 I videofilm kan vikningsdistorsion uppfattas i hjul som snurrar så snabbt att de ser ut att snurra baklänges eller mycket långsammare. Samplingsfrekvensen för film är vanligen 25–30 bildrutor per sekund. Ett hjul med fyra ekrar som snurrar snabbare än en åttondels varv per bildruta ser då ut att gå bakåt. Samma effekt kan uppnås med ett stroboskop, som gör att ögat eller kameran bara uppfattar de rörelser som sker när ljuset är på.

Programexempel 

Verilog kod för decimering och cic lågpassfiltrering av ljud:
always @ (posedge clk15Mhz) begin  //ändra clk!
reg signed [27:0] i1,i2,c1,c2,t1,t2,d1,d2;
reg [1:0] ds; //dvs 2^2=4 måste stämma med rad 5 (0-3 är 4st olika värden). 
i1<=i1+indata; i2<=i2+i1;     //integratorer
ds<=ds+1; if (ds==3) begin  //decimering.c1<=i2-d1; utdata<=(c1-d2)/64;   //kamfilter, (64=4*decimering*decimering= 4*4*4).d1<=t1;t1<=i2; d2<=t1;t2<=c1;    //fördröjningar, (om man lägger till ett fördröjningssteg så blir "64" på rad6, 8*4*4 osv)''
end
end

Signalbehandling
Greg Rutherford

Greg Rutherford, född 17 november 1986 i Storbritannien, brittisk friidrottare som tävlar i längdhopp och 100 meter. Hans hemmaklubb är Marshall Milton Keynes AC. Rutherford tog en silvermedalj i längdhoppet i EM i friidrott 2006 i Göteborg med ett hopp på 8,13 m. Han tog OS-guld i London 2012. Hans personbästa är 8,51 m.

Källor 
 Fakta på IAAF:s webbplats

Födda 1986
Brittiska längdhoppare
Olympiska guldmedaljörer 2012
Olympiska bronsmedaljörer 2016
Brittiska olympiska guldmedaljörer
Brittiska olympiska bronsmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Storbritannien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Storbritannien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Storbritannien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2016
Män
Levande personer
Världsmästare i längdhopp