kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Georg Henrik Lybecker

Georg Henrik Lybecker, född den 10 december 1618 i Stora Skedvi socken i Dalarna, död 1683 i Kungälv, var en svensk militär och ämbetsman.

Biografi

Georg Henrik Lybecker var son till bergmästaren och direktören Otto Henrik Lybecker från Nieder-Pfalz och Catharina Cronberg från en ort i närheten av Köln, och yngre bror till bergmästaren Hans Philip Lybecker d.ä. Georg Henrik Lybecker tog värvning som ryttare redan i 17-18-årsåldern, och kom snart ut i 30-åriga kriget där han gjorde sig känd som en framgångsrik krigare, blev kornett 1641, ryttmästare 1647 och adlades 1650. Tillsammans med Karl X Gustav deltog han i tåget över Bält 1658, och enligt dagboksanteckningar lär han ha gått brutalt fram och "spridit död och förskräckelse kring fienden".

Lybecker blev 27 januari 1659 chef vid ett nyuppsatt kavalleriregemente, vilket han mer eller mindre byggde upp från grunden. Regementet kom bland annat att brukas mot snapphanar på skånska landsbygden, och blev känt som Lybeckers ryttare. Han utnämndes till generalmajor 1677, men kvarstod som regementschef till 1679. Den 16 oktober 1679 utnämndes han till landshövding i Kristianstads län, och blev därefter i september 1680 landshövding för Bohus län. Lybecker dog 1683, och avled enligt uppgift av fetma. Lybecker begravdes i Norra Strö kyrka nordväst om Kristianstad.

Lybecker var i andra äktenskapet gift med Catharina Grissbach, de fick sonen Georg Lybecker.

Referenser

Svensk obetitlad adel
Landshövdingar i Kristianstads län
Guvernörer i Göteborgs och Bohus län
Män
Födda 1618
Avlidna 1683
Personer under stormaktstiden
Personer från Stora Skedvi socken
Deltagare i tåget över Bält
Södra Kortedala

Södra Kortedala är ett primärområde i stadsområde Nordost i Göteborgs kommun, beläget i stadsdelen Kortedala i Göteborg. Södra Kortedala är ett av två primärområden i stadsdelen Kortedala, det andra är Norra Kortedala.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Östra Göteborg och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Nordost.

Referenser 

Primärområden i Göteborg
Norra Kortedala

Norra Kortedala är ett primärområde i stadsområde Nordost i Göteborgs kommun, beläget i stadsdelen Kortedala i Göteborg. Norra Kortedala är ett av två primärområden i stadsdelen Kortedala, det andra är Södra Kortedala.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Östra Göteborg och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Nordost.

Referenser

Externa länkar 

Primärområden i Göteborg
Erytem

Erytem är en hudrodnad som beror på onormalt stor genomströmning av blod i ytligt liggande blodkärl. Tillståndet kan angripa större eller mindre områden, bero på en sjukdom, vara en läkemedelsbiverkning, ge klåda, eller inte ge några besvär alls.

Ringformat erytem (Erythema chronicum migrans) beror ofta på fästingbett, och är då ett allvarligt tecken eftersom det tyder på borrelia. Kutan tuberkulos ("hudtuberkulos") uppträder på vaderna vid kyla, och är blåröda i färgen (Erythema induratum). Erytemen kan innehålla blåsor, som vid Erythema multiforme.

Erytem i handflatorna kallas palmarerytem, och kan bero på graviditet eller vara ett symtom på en underliggande sjukdom.

Hudtuberkulos kan behandlas med ultravioletta ljusstrålar, vilket gjordes i början på 1900-talet. För detta erhöll Niels Ryberg Finsen nobelpris 1903.

Den variant av erytem som vanligtvis beror på en infektion, reaktion till följd av användning av ett läkemedel eller någon annan överkänslighetsreaktion kallas erythema multiforme. Som namnet antyder kan förändringen på huden ha någon av flera former, såsom mindre svullnader, större svullnader, platta fläckar eller blåsor. 80 procent av fallen utgörs av erythema multiforme minor, medan det även finns en mer allvarlig form av tillståndet som går under namnet multiforme major.

Se även
 Rodnad
 Pallor
 Livedo reticularis
 Petekier

Källor
MeSH

Noter 

Hudmanifestationer
Silence

Silence kan syfta på:
 Silence Records – ett svenskt skivbolag
 Silence (Sonata Arctica) – ett album av Sonata Arctica
 Silence (A.C.T) – ett album av A.C.T
Kärralund

Kärralund är ett primärområde i stadsområde Centrum i Göteborgs kommun, beläget i stadsdelen Kålltorp i Göteborg.

Historik

Områdets namn kommer från gården Kärralund, en stor lantegendom som byggdes som frälsehemman redan på 1500-talet, då under namnet Kärra. Gården övertogs vid 1700-talets början av familjen Carlberg och stadsingenjör Bengt Wilhelm Carlberg bodde här själv fram till 1772 då han flyttade till den intilliggande gården Lilla Torp. Kärralunds gård ingick i det vidsträckta Örgryte socken som inkorporerades i Göteborg först 1922. Vid inkorporeringen delades markerna upp i delområden som fick namn efter de gamla gårdarna som legat i socknen. I dagens Kärralund hittar vi därför områdena Bö och Torp som minner om två av gårdarna som legat här.

Till Kärralunds gård hörde stora markområden med flera underliggande torp. Vid sekelskiftet 1900 började ägorna runt gården styckas av till olika intressenter. På ett av de avstyckade markområdena anlades Kärralunds villastad av Fastighets AB Kärralund. Vid Hagelyckegatan, Skillnadsgatan och Welandergatan hittar man flera trävillor uppförda under perioden 1900–1925 i utpräglat nationalromantisk stil.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Örgryte-Härlanda och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Centrum.

Referenser 

Primärområden i Göteborg
Redbergslid

Redbergslid är ett primärområde i stadsområde Centrum i Göteborgs kommun, beläget i stadsdelen Olskroken i Göteborg. Området består företrädesvis av landshövdingehus ifrån 1920-talet.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Örgryte-Härlanda och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Centrum.

Källor 

Primärområden i Göteborg
Nya dikter

Nya dikter kan syfta på:

Nya dikter (Fröding) – en diktsamling av Gustaf Fröding
Nya dikter (Heidenstam) – en diktsamling av Verner von Heidenstam
El Escorial

El Escorial (på spanska Real Monasterio de San Lorenzo de El Escorial, "Kungliga Sankt Lars kloster i El Escorial") är ett komplex som inrymmer ett kungligt slott, en basilika, ett panteon, ett bibliotek, en skola och ett kloster. Det är beläget i San Lorenzo de El Escorial, ca 45 km nordväst om Madrid, Spanien.

Slottet planerades under andra hälften av 1500-talet av kung Filip II och hans arkitekt Juan Bautista de Toledo, fastän senare tillkom arkitekterna Juan de Herrera, Juan de Minjares, Giovanni Battista Castello (El Bergamasco) och Francisco de Mora. Kungen tänkte sig ett stort multifunktionellt komplex, kloster och palats, formgivet av Juan Bautista de Toledo.

Det stora komplexet, vars frontfasader i öst och väst mäter vardera 206 meter i längd, har en murhöjd av 17 meter. Hörnen kröns av torn.

Grundplanen var tänkt att efterlikna ett halster, Sankt Laurentius attribut. Det uppfördes mellan 1563 och 1584 av grå granit.  Arkitekt var huvudsakligen Juan de Herrera, vilket gett upphov till ett speciellt begrepp Arquitectura herreriana.

Stilen är italiensk högrenässans i Michelangelos anda. Slottskyrkan har kopierat dennes plan för Peterskyrkan om än i något mindre format. Förutom den stora centralkupolen har den två fasadtorn.

Slottet var bostad för den spanska kungafamiljen, basilikan med sitt panteon är gravplats för de spanska kungarna och klostret  - grundat av munkar i Hieronymusorden – innehas för närvarande av munkar i Augustinerorden. Det är ett av Spaniens och Europas mest framstående arkitektoniska verk från renässansen. Slottet upptar en yta av 33 327 m², på den sydliga sluttningen av monte Abantos, på en höjd av 1028 meter över havet i Sierra de Guadarrama. Slottet administreras av Patrimonio Nacional.

Trots åtskillig förstörelse under krig och eldsvådor har slottet bevarat en mängd skatter, bland annat ett berömt bibliotek med klassiska och arabiska handskrifter. En särskild tavelsamling omfattar värdefulla verk av nederländska och spanska mästare som Rogier van der Weyden, Hieronymus Bosch, El Greco med flera. I några av rummen finns minnen från Filip II. Det senare residenset upptog norra flygeln. 

Under kyrkans högkor finns ett "panteon", ett gravrum för den kungliga familjen, med guldbeslagna kistor av svart marmor.

UNESCO införde den 2 november 1984 Real Monasterio de San Lorenzo de El Escorial på Världsarvslistan. Det är en populär turistattraktion, mer än 500 000 besökare kommer till El Escorial varje år..

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 

Världsarv i Spanien
Slott i Spanien
Världsarv inskrivna 1984
Kungliga residens i Spanien
Kannebäck

Kannebäck är ett primärområde i stadsområde Sydväst i Göteborgs kommun. Området består av både småhus och flerfamiljshus och här ligger även Opaltorget. 

Söderut finns en byggnad för fågelskådning samt djurhållning av höglandskor.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Västra Göteborg och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Sydväst.

Referenser 

Primärområden i Göteborg
Momentnyckel

Momentnyckel kallas ett spärrskaft som kan ställas in för att dra åt muttrar eller skruvar med ett bestämt vridmoment för noggranna monteringsarbeten. Man använder en momentnyckel t.ex. till topplocket på bilen då det inte får vara för hårt eller för löst åtdraget. Momentnycklar har oftast fyrkanttapp att fästa hylsor på, t.ex. 1/2". För att få korrekt moment måste man hålla momentnyckeln i handtaget. Används momentnyckeln ihop med en kråkfot måste vinkeln mellan dessa vara 90 grader. Använder man "klicknyckel" är det väldigt viktigt att dra åt i lugn och jämn takt, drar man för fort är risken stor att inställt värde överskrids. Man ska bara dra tills klick-ljudet hörs en gång, inte upprepa!

En annan sak att tänka på är att om inställningen för momentet är fjäderbelastat (vilket det vanligtvis är) så ska man alltid ställa verktyget på dess lägsta värde efter avslutat arbete. Om fjädern är belastad under lång tid kan den mattas ut så att momentnyckeln visar högre värde än den faktiskt ger.

Se även 
 Hylsnyckel
 Insexnyckel
 Momentskruvmejsel
 Nyckel (verktyg)
 Skiftnyckel
 Blocknyckel

Nyckelverktyg
Skattegården

Skattegården är ett primärområde i stadsområde Sydväst i Göteborgs kommun.

Bebyggelsen i Skattegården domineras av Smyckeparken, det stora flerfamiljshusområdet vid Smyckegatan och Björkhöjdsgatan, med lamellhus som byggdes åren 1965-1968. Husen är grupperade kring ett grönområde och har garage under jord. Området har närmare 900 lägenheter. Fastigheterna hade stora tekniska brister och en mycket omfattande standardhöjande renovering 1992-1994, förändrade den ursprungliga betongarkitekturen genom påbyggnad av våningar, nya hissar och tillkomsten av en stor samlingslokal. Då ombyggnaden var klar såldes fastigheterna av det allmännyttiga Bostads AB Poseidon till privata ägare.

Det finns även ett sextiotal småhus i området och Johannesgården, en katolsk kursgård samt S:t Gabriels syrisk-ortodoxa kyrka, som vänder sig till assyrier.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Västra Göteborg och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Sydväst.

Referenser

Noter

Övriga källor 
Bostads AB Poseidon - - Bygger de för framtiden? Chalmers Tekniska Högskola: Marknadsstrategi och affärsstrategiskt ledarskap, HT06. 2007-01-07. Grupp 7

Primärområden i Göteborg
Ängås

Ängås är ett primärområde i stadsområde Sydväst i Göteborgs kommun.

Primärområdet har fått sitt namn av Ängås gård, en av de mycket få ännu bevarade ursprungliga gårdarna i Västra Frölunda socken, vars huvudbyggnad är från mitten av 1700-talet.

Bostädernas upplåtelseformer idag fördelar sig på 60 procent hyresrätt, 22 procent bostadsrätt och 17 procent äganderätt. På Toftaåsgatan finns 79 radhuslägenheter med specialanpassning för rörelsehindrade och därintill ligger Toftaåsens äldreboende.

Reningsborg var stadens första moderna reningsverk, som invigdes 1954. Det lades ner 1972 och hela området ägnas nu åt återbruk, med bland annat loppmarknad och verkstäder i kristen regi.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Västra Göteborg och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Sydväst.

Referenser 

Reningsborg

Primärområden i Göteborg
Hagen, Göteborg

Hagen är ett primärområde i stadsområde Sydväst i Göteborgs kommun. Primärområdet sträcker sig i väster till Käringberget, i söder till Torgny Segerstedtsgatan och Berglärkan, och i öster till Kungssten och Nya Varvet.

Historia
Hagen ligger i Västra Frölunda socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Västra Frölunda landskommun. I denna inrättades 19 augusti 1910 Hagens municipalsamhälle, vilket 1 januari 1922 uppgick i Älvsborgs municipalsamhälle. Detta i sin tur upplöstes 1 januari 1945 när landskommunen uppgick i Göteborgs stad. 

Hagen har huvudsakligen småhusbebyggelse, men på 1990-talet byggdes områden med lägenheter i Tore Dammsbergen.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Västra Göteborg och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Sydväst.

Referenser

Vidare läsning

Primärområden i Göteborg
Käringberget

Käringberget är ett område i stadsdelen Älvsborg i Göteborg.

Namnet Käringberget är belagt sedan 1530-talet, genom det förra hemmanet Käringberget och skrevs då Kerlingeborg. Namnutvecklingen har varit; Kiæringhaberik (1565), Kiäringeberget (1573-1679), Kierringeberget (1777), Kärringeberget (1825).

Namnet innehåller käring'' i betydelsen "sjömärke, röse till ledning för sjöfarande". Signalering från berget omtalas omkring år 1774. "Käringebergs rös" revs cirka 1896 i samband med att staten köpte marken. Den lokala ortstraditionen anger dock denna tolkning av namnet: "När alla karlarna varit ute på sjön och nalkades hemmet, brukade de se käringarna stå uppe på berget och speja efter dem."

År 1887 uppfördes vid Käringberget en cistern, tillverkad vid Lindholmens verkstad, som rymde 12 000 fat petroleum. Cisternen fylldes direkt från de tankfartyg, ägda av Nobelbolagen, som ankom från Sankt Petersburg. 

Vid Käringberget finns militärbasen Göteborgs garnison, Sjö- och flygräddningscentralen (JRCC) och Kustbevakningens ledningscentral för Region Väst.

Se även
Göteborgs garnison

Referenser

Externa länkar

Områden i Göteborgs kommun
Påvelund

Påvelund är ett område i stadsdelen och primärområdet Fiskebäck i Göteborg, tillhörande stadsdelsnämndsområdet Västra Göteborg. 

I området finns högstadieskolan Nya Påvelundsskolan som har 597 elever. I området ligger Furåsens kyrka, som tillhör Älvsborgs församling, Svenska kyrkan.

Navet i Påvelund är Påvelunds Centrum där man finner mataffär, frisör, pizzeria samt en mäklarfirma.

Referenser 
Källor
 Göteborgs stad - Stadsdelar och primärområden Läst 2011-02-06.

Områden i Göteborgs kommun
Fiskebäck
Sandarna

Sandarna eller Sanna, är en stadsdel och primärområde i stadsområde Centrum i Göteborgs kommun, beläget cirka 4 kilometer sydväst om Göteborgs centrum. Stadsdelen har en areal på 111 hektar.

Kännetecken
Stadsdelens kännetecken är de ljusa fyrvåningshusen med putsad fasad i funktionalistisk stil. Stadsdelen uppfördes på 1930- och 1940-talet som en fortsättning på bebyggelsen i Kungsladugård, vars äldre byggnadsstil gradvis anpassats till funktionalismen. I övergången mellan stadsdelarna vid Sannaplan byggdes friliggande landshövdingehus i rader utan gårdar. De var de sista landshövdingehusen som byggdes innan den funktionalistiska stilen kom att dominera.

Belägenhet

Stadsdelen står på en ås som stiger upp från Kungsladugård och Klippan, åsen fortsätter väster om stadsdelen med naturområdet Sjöbergen med tillhörande Sjöbergens koloniområde. Älvsborgsbron har sitt södra fäste uppe på bergen och stadsdelen avgränsas västerut av den tillhörande trafikapparaten.

Stadsdelen avgränsas i söder av den så kallade Sannabacken som egentligen heter Fridhemsgatan, i söder gränsar så stadsdelen till den vidsträckta Västra kyrkogården och längst i väster även till Kungstens industriområde. Gatan utgör vägen från Kungsladugård till Kungsten och här går spårvägsspåren från staden till Saltholmen. Vid backens slut i öster ligger Sannaplan, varifrån vägen och spårvägen fortsätter in i Kungsladugård som Mariagatan. Vid Sannaplan ligger infarten till västra kyrkogården och här övergår stadsdelen i Kungsladugård. På den norra sidan av Mariagatan går dock stadsdelen ytterligare något kvarter fram till Kennedygatan i öster där spårvagnshållplatsen Sannaplan ligger.

Forntid
Stadsdelen har också givit namn åt Sandarnakulturen som är en period i svensk stenålder. Själva stenåldersboplatsen låg i sluttningen mellan Sannaskolan och spårvagnsstallarna.

Skolor

Sannaskolan uppfördes 1941 efter ritningar av arkitekten Åke Wahlberg.

Gatunamn och torg med mera
Sven Brolids Väg (2013)

Byggnadskvarter

1 kv. Asperö
2 kv. Styrsö
3 kv. Orust
4 kv. Donsö
5 kv. Brännö
6 kv. Känsö
7 kv. Hönö
8 kv. Öckerö
9 kv. Köpstadsö
10 kv. Vrångö 
11 kv. Björkö 
12 kv. Öland
13 kv. Gotland
14 kv. Rörö
15 kv. Hyppeln
16 kv. Vargö
17 kv. Källö
18 kv. Rivö
20 kv. Galterö
21 kv. Rävholmen
22 kv. Kårholmen
23 kv. Amundö
24 kv. Grötö
25 kv. Hälsö
26 kv. Stuvö

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Majorna-Linné och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Centrum.

Se även
Stadsdelar i Göteborgs kommun
Stadsplanering i Göteborg
Stadsplanering i Sverige

Referenser

Vidare läsning

Skönlitteratur
 - Roman byggd på Hesslinds barndom och uppväxt i barnrikehusen i Sandarna.

Externa länkar

Stadsdelar i Göteborg
Primärområden i Göteborg
Punji

Punji hänvisar traditionellt till typer av små fixerade spjut som används i lönnfällor ämnade att skada vederbörande som faller för fällan. De består vanligen av vässade och härdade spikar, träpålar eller bambuspett och används traditionellt i botten av en mindre kamouflerad fallgrop eller liknande, en kombination som mest ökänt användes under Vietnamkriget. Sådana fallgropar kamouflerades genom att täckas över med till exempel en kamouflerad filt eller annat material som fanns i närheten. När någon klev över den så föll vederbörande ner i gropen med en eller båda fötterna och spetsades av spjuten. Målsättningen med fällan var främst att skada vederbörandes fötter i syfte att sinka fienden när den vederbörande sedan kräver vård, transport och sjukplats.

Användningen av dylika vapen är förbjudna enligt Genèvekonventionen sedan 1980.

Liknande arrangemang 
Försåtminering

Referenser

Noter 

Vietnamkriget
Vapen
Bräcke, Göteborg

Bräcke är en stadsdel på västra Hisingen i Göteborg med stadsdelsnummer 29. Stadsdelen bildades genom beslut av magistraten i Göteborg den 15 juni 1923 och ingick fram till dess i Lundby socken. Stadsdelsgrannar är: nr 30 Biskopsgården i norr; nr 32 Kyrkbyn i nordost; nr 34 Sannegården i öster; nr 27 Rödjan i söder; nr 64 Arendal i väster och Torslanda däremellan. Stadsdelen har en areal på 186 hektar. och tillhör administrativt primärområde 414 Kyrkbyn. 

Namnet Bräcke påträffas 1550 med namnformen Breckio och Bräcke först 1777. Betydelsen är av fornsvenskans Brækko, "bred sluttning, backe".

Historia 
Hemmanet Bräcke var beläget i Lundby socken. Området inkorporerades i Göteborgs stad år 1906. Det var då landsbygd och den första nybyggnaden därefter uppfördes 1914, då en större villa uppfördes vid gården Bräcke. Stadsplanen för Bräcke egnahemsområde fastställdes 1934.

Bebyggelse

Bräcke småstugeområde 
Området tillkom 1934 och var Göteborgs första. Landshövdingen Malte Jacobsson blev inspirerad av ett besök i stockholmska småstugeområden och motionerade i Göteborgs stadsfullmäktige om att man även i Göteborg borde skapa möjligheter för mindre bemedlade att uppföra en småstuga. Efter en utredning kom man fram till att lämpliga områden var Bräcke, Fräntorp och Utby. Minimala tomter och smala gator skulle hålla kostnaderna nere. Man byggde efter de funktionalistiska idealen med husen orienterade i nord-sydlig riktning. Egnahemsbolaget beskriver husen: "Småstugan var en mycket tidstypisk produkt. Strikt funktionalistiska och standardiserade vad gällde utseende, innehåll och byggnadsmetod". Tvåvåningshusen gav association till lådor på högkant och de fick öknamn som sockerlåda och tändsticksask. De som fick kontrakt med egnahemsbolaget, valde ut en tomt, betalade den låga kontantinsatsen och påbörjade det egna arbetet. Själva husen kom monteringsfärdiga och restes på en till tre dagar. Först då bygget var klart började amorteringen på lånen. Områdena kring Bräcke Diakoni är mest grönområde med små dungar mellan gatorna.

Bräcke gård 
Gårdens före detta huvudbyggnad uppfördes på 1790-talet och byggdes om 1885. Den är uppförd i trä och har en våning och inredd vindsvåning. År 1914 lät grosshandlaren C Leffler bygga en villa i nationalromantisk stil, ritad av E Krüger, på gårdens område. Byggnaden har en våning och inredd vindsvåning och är belägen i en park.

Bräckeskolan 
Bräckeskolan uppfördes 1946 efter ritningar av Gotthard Ålander och har två-fyra våningar uppförda i gult tegel. Den byggdes till 1968 med en flygel om en-två våningar.

Bilder

Se även
Stadsdelar i Göteborgs kommun
Stadsplanering i Göteborg
Stadsplanering i Sverige

Referenser

Noter

Källor 
 , s. 336-341

Externa länkar 
 

Stadsdelar i Göteborg
 
Hisingen
Brämaregården

Brämaregården är en stadsdel i Göteborg. Stadsdelen består främst av landshövdingehus, vilka var 124 stycken 2001. Stadsdelen har en areal på 76 hektar. Det tidigare primärområdet Brämaregården delades den 1 januari 2012 upp i primärområdena Rambergsstaden och Lindholmen, vilka ingår i stadsområde Hisingen.

Historia 
Området som idag kallas Brämaregården var tidigare vassmarker, men dessa torrlades under 1870- och 80-talet för att inrätta området i kvarter och gator. Runt Kvilletorget, som blev Hisingens handelscentrum i slutet av 1800-talet, byggdes de första bostäderna och sedan byggdes flera landshövdingehus runt om i den nya stadsdelen. 1906 införlivades Brämaregården i Göteborg och senare, 1921, upprättades utbyggnadsplaner av Albert Lilienberg.

Med början under 1940-talet revs flera av de äldre husen, bland annat de annorlunda landshövdingehusen i fyra våningar. Sedan dess har flera hela eller delar av kvarter rivits, bland annat runt Kvilletorget som sedan bebyggts med nya liknande bostäder.

Området mellan Ramberget och Vågmästareplatsen med sex gula t-formade punkthus byggdes av HSB åren 1959-60. Området är utformad efter tanken om ”hus i park”, i linje med de funktionalistiska tankarna om ljus och luft och har som sådant hämtat inspiration från Le Corbusier. Likheter finns med punkthusen i Norra Guldheden. Tanke vare sin tidstypiska karaktär är området upptagen i Göteborgs Stads bevarandeprogram.

Kyrkan 
Brämaregårdens kyrka uppfördes efter ritningar av arkitekt Sigfrid Ericson, invigdes 1925 och renoverades 1963. Kyrkans ingång vätter norrut, vilket är ovanligt. Anledningen är att ingången var riktad mot den öppna plats som nu är parkeringar.

Se även 
Stadsdelar i Göteborgs kommun
Stadsplanering i Göteborg
Stadsplanering i Sverige
Östra Hisings härad

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Stadsdelar i Göteborg