kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rödmaskad amazon

Rödmaskad amazon (Amazona pretrei) är en hotad fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar. Den förekommer endast i sydöstra Brasilien. IUCN kategoriserar den som sårbar.

Utseende och läte 
Rödmaskad amazon är en 32 cm lång papegoja i grönt och rött. Fjäderdräkten är huvudsakligen grön med ett mörkt fjälligt utseende. Den har vidare varierande mängd rött på panna, tygel och runt ögonen samt i spridda fläckar på andra stället på huvudet. Den är även röd på skuldrorna, ibland delvis dolt av andra fjädrar. Arm- och handpennorna är blåspetsade. Bland lätena hörs genomträngande ljusa skrin, men också hesa "caw caw keeu keeu" och upprepade "hee-o hee-o hee-o".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i sydöstra Brasilien i Rio Grande do Sul, tillfälligt till Paraguay och Argentina. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Rödmaskad amazon häckar i öppen savannskog och flodnära skog under 1000 meters höjd. Den häckar i trädhål, med över 30 olika sorters träd noterade. Häckningssäsongen är från slutet av september till januari, med flygga ungar vanligen i slutet av december. Utanför häckningstid ses den ofta nära Araucaria angustifolia, men kan också ses i plantage med akacia och eukalyptus. Föda består av frön från A. angustifolia och Podocarpus lamberti, men den tar även frukt, frön och blommor från 25 olika trädarter.

Status och hot 
Fram tills nyligen minskade arten kraftigt till följd av habitatförlust och illegal fångst. Beståndsutvecklingen har dock sedermera stabilisterats. Internationella naturvårdsunionen IUCN gör dock bedömningen att den tros minska i framtiden, varför den är upptagen på deras röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU). Världspopulationen uppskattas till 15 600 vuxna individer.

Namn 
Rödmaskad amazon beskrevs taxonomiskt som art av Coenraad Jacob Temminck 1830. Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Jean-Gabriel Prêtre (1768-1849), schweizisk konstnär anställd vid Muséum national d'histoire naturelle i Paris. 

Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Bildgalleri

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödbrynad amazon

Rödbrynad amazon (Amazona rhodocorytha) är en hotad papegojfågel som förekommer i Brasilien.

Utseende och läten 
Rödbrynad amazon är en 35 lång papegoja med lysande grön fjäderdräkt. Pannan är starkt röd, övergående i lilabrunt mot hjässans baksida. Den är orange på tygeln och gul där bakom medan den är blå till violett på kinder och strupe. På rygg och mantel syns mörkare fjällning. Även vingarna är mörkare, med svarta handpennor med rött i basen. Stjärten är grön med röda teckningar och gul spets. Lätena beskrivs som mörka och nasala "craw" och andra gnissliga skrin.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i östra Brasilien, i Alagoas och Bahia till Rio de Janeiro och São Paulo. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Arten förekommer övervägande i låglänt fuktig skog, men individer har också hittats upp till 1000 meters höjd. Fågeln födosöker i trädtoppar på jakt efter frukt, frön, bär och knoppar. Den har noterats födosöka även i odlingar med papaya, jackfrukt, mango, kakao, banan och kaffe. Äggen kläcks möjligen i oktober och par med ungar har observerats i januari.

Status och hot 
Rödbrynad amazon har ett begränsat utbredningsområde och en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 2 500–10 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, 
sedan 2017 som sårbar från att tidigare ha behandlats som starkt hotad. Arten tros hotas av avskogning, jakt och illegal fångst.

Taxonomi och namn 
Rödbrynad amazon beskrevs taxonomiskt som art av Tommaso Salvadori 1890. Det vetenskapliga artnamnet rhodocorytha betyder "rosentofsad", av grekiska rhodon för "rosa" och ändelsen -koruthos, "försedd med tofs". Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Brasilien
Tucumánamazon

Tucumánamazon (Amazona tucumana) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Tucumánamazonen är en 31 cm lång genomgående grön papegoja. Svarta fjäderkanter ger en fjällig effekt på huvud, nacke, övre delen av manteln och undersidan. På huvudet syns en vit ring med bar hud runt ögat och ibland rött på pannan och tygeln. Den har vidare orangegula "lår", gulaktigt på undre stjärttäckare och stjärtspets, röda handpennetäckare och blåspetsade handpennor.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergsskogar i sydöstra Bolivia och nordvästra Argentina. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Tucumánamazonen har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 6 000–15 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal till följd av habitatförlust och fångst för burfågelindustrin. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU).

Taxonomi och namn 
Tucumánamazon beskrevs taxonomiskt som art av Jean Cabanis 1885. Tucumán är en provins tillika namnet på dess huvudstad i nordvästra Argentina.

Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Hispaniolaamazon

Hispaniolaamazon (Amazona ventralis) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Hispaniolaamazonen är en starkt grön papegoja med en kroppslängd på 28–31 cm. Den har i övrigt vit panna, blåfärgade handpennor, rött i stjärten och en rödbrun fläck på buken. Bland lätena hörs olika skrin, i flykten ett trumpetande.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer på Hispaniola med satellitöar. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Hispaniolaamazonen har en liten världspopulation bestående av uppskattningsvis endast 6 000–15 000 vuxna individer. Den tros också minska i antal. Den är därför upptagen på internationella naturvårdsunionen IUCN:s röda lista över hotade arter, kategoriserad som sårbar (VU).

Taxonomi och namn 
Hispaniolaamazonen beskrevs taxonomiskt som art av Philipp Ludwig Statius Müller 1776. Det vetenskapliga artnamnet ventralis betyder "av buken", syftande på artens mörka fläck. Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter på Hispaniola
Saintluciaamazon

Saintluciaamazon (Amazona versicolor) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utseende och läte 
Saintluciamazonen är en 43 cm lång färggglad papegoja. Den har blått på ansikte och panna, rött på bröstet, mot buken mera rödbrunt och fläckat. På vingarna syns mörkblå handpennor och röd vingspegel. Stjärten är gulspetsad. Bland lätena hörs ljudliga skrin, men också kacklande, tutande och spinnande ljud.

Utbredning och status 
Fågeln förekommer i bergsskogarna på Saint Lucia (Små Antillerna). IUCN kategoriserar arten som sårbar.

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter på Saint Lucia
Lilabröstad amazon

Lilabröstad amazon (Amazona vinacea) är en starkt utrotningshotad papegojfågel som förekommer i Sydamerika.

Utseende och läten
Lilabröstad amazon är en 30 cm lång, färgglad papgoja. Fjäderdräkten är lysande grön med mörka fjäderspetsar som ger den ett fjälligt utseende. På huvudet syns röd panna och tygel, ljusblå nacke och rosaröd näbb med gulare spets. Handpennorna är turkostonade och det finns en röd vingspegel. Stjärten är grön med rött längs in på de yttre stjärtpennorna. Bröstet har en lilabrun anstrykning som gett arten dess namn. Lätena beskrivs som ljusa och nasala "cráu" eller "rac-rac" eller ihåliga "créu" på sittplats.

Utbredning och status
Fågeln förekommer från östra Brasilien (Bahia) till östra Paraguay och norra Argentina. IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Taxonomi och namn 
Lilabröstad amazon beskrevs taxonomiskt som art av Heinrich Kuhl 1820. Det vetenskapliga artnamnet vinacea betyder "vinfärgad". Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödkronad amazon

För Amazona pretrei, se rödmaskad amazon

Rödkronad amazon (Amazona viridigenalis) är en starkt utrotningshotad papegojfågel som är endemisk för nordöstra Mexiko.

Utseende och läten 
Rödkronad amazon är en 33 cm lång papegoja med grön fjäderdräkt och iögonfallande röd panna. Ett blått streck sträcker sig från bakom ögat nerför sidan av nacken. På vingarna syns mörkblå handpennor och en röd vingspegel. De yttre stjärtpennorna är gulspetsade. Lätet beskrivs i engelsk litteratur som ett gällt skri följt av tre mörkare och fallande toner: "clee-u crack crack crack".

Utbredning och systematik 
Arten förekommer i låglänta områden i nordöstra Mexiko, från Nuevo León till norra Veracruz. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Fågeln lägger 1-3 ägg som ruvas i 26 dagar och ungarna lämnar boet efter cirka 70 dagar.

Status 
IUCN kategoriserar arten som starkt hotad.

Taxonomi och namn 
Gulnäbbad amazon beskrevs taxonomiskt som art av John Cassin 1853. Det vetenskapliga artnamnet viridigenalis betyder "grönkindad". Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Mexiko
Puertoricoamazon

Puertoricoamazon (Amazona vittata) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar, den enda nu levande arten av släktet Amazona i Puerto Ricos arkipelag, där den är endemisk.

Utseende 
Fågeln är 28–30 centimeter lång, övervägande grön papegoja med röd panna, vita ringar runt ögonen och blå tvåtonade handpennor. Den i Puerto Rico införda hispaniolaamazonen har vit panna, rödbrun buk och blått även på armpennorna.

Levnadssätt 
Puertoricoamazon når könsmognad vid mellan tre och fyra års ålder. Den häckar en gång per år i hål i trädstammar. När honan har lagt äggen stannar hon kvar i boet och ruvar dem kontinuerligt tills de kläcks. Ungarna matas av båda föräldrarna och blir flygga 60 till 65 dagar efter kläckning. Den här papegojans föda är varierad och består av blommor, frukter, blad, bark och nektar som erhålls från skogens toppskikt.

Utbredning och systematik 
Puertoricoamazon delas in i två underarter med följande utbredning:
 Amazona vittata vittata – förekommer i bergsskogarna på östra Puerto Rico
 Amazona vittata. gracilipes – förekom tidigare på Culebra utanför östra Puerto Rico, numera utdöd

Status och hot 
Arten är den enda kvarvarande inhemska papegojan i Puerto Rico och har varit listad som akut hotad av Internationella naturvårdsunionen sedan 1994. Den tidigare omfattande och väl spridda populationen minskade drastiskt under 1800-talet och tidigt 1900-tal på grund av att de flesta av dess naturliga livsmiljöer förstördes. Arten har helt försvunnit från öarna Vieques och Mona, Puerto Rico, som båda ligger nära den största ön i Puerto Rico-arkipelagen. Insatser för att rädda arten från utrotning påbörjades 1968. År 2012 uppskattades den totala populationen till 58-80 individer i det vilda och drygt 300 individer i fångenskap.

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Bilder

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Matsvinn

Matsvinn eller livsmedelssvinn är livsmedel eller ingredienser till det som kastats i onödan när det istället hade kunnat konsumeras av människor. Matsvinn förekommer i hela ledet från produktion till konsument.

Storleksordningen av matsvinnet är lika stort i medelinkomstländer och höginkomstländer (2021).

Matsvinn i olika delar av produktionskedjan

Hushåll, restauranger, storkök och catering 
I detta led räknas inte till exempel äggskal eller plommonkärnor in, eftersom det normalt inte konsumeras. Hushållens matsvinn i Sverige uppgår enligt officiella uppgifter till 28 kilo per person och år (2012). Det inkluderar inte flytande livsmedel som hälls ut i avlopp och vask som uppgår till 26 kilo per person och år (2014). Det egentliga värdet på svenska hushålls genomsnittliga matsvinn är därmed 54 kilo per person och år.

Detaljhandel och grossister
I detta led ingår även delar som inte kan ätas, eftersom hela livsmedlet hade sålts om det hanterats rätt. Exempel på detta är ägg eller plommon, där även äggskalet och plommonkärnan räknas som svinn.

Industri
I detta led räknas även ingredienser till livsmedel och även de delar som inte kan ätas, till exempel ägg, där även äggskalet räknas som svinn.

Primärproduktion
Inom primärproduktionen, exempelvis bondgårdar, räknas matsvinn som livsmedel som hade kunnat konsumeras av människor i senare led men som inte tas till vara. Exempel på detta är när grödor inte skördas eller säljs av ekonomiska anledningar. I detta led ingår även delar som inte kan ätas, till exempel plommon, där även kärnan räknas som svinn.

Effekt
Mat som slängs har en mycket större påverkan på klimatet än flyg och fartygsfrakt tillsammans. Matsvinn beräknas stå för mellan 8 % och 10 % av de växthusgaser som människor släpper ut (2021).

Se även 
Containerdykning
Matavfall
Svinn

Referenser

Externa länkar
Naturvårdsverkets information om konsumtion och klimat (arkiverad 2012)
Livsmedelsverkets information om matsvinn (arkiverad 2012)
Jordbruksverkets rapport "Matsvinn — ett slöseri med resurser?" (arkiverad 2011)

Ekonomi
Mat
Konsumtion
Yucatánamazon

Yucatánamazon (Amazona xantholora) är en fågel i familjen västpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från sydöstra Mexiko (Yucatánhalvön och Cozumel) till Belize. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen 20 000 till 50 000 vuxna individer.

Namn 
Släktesnamnet Amazona, och därmed det svenska gruppnamnet, kommer av att Georges-Louis Leclerc de Buffon kallade olika sorters papegojor från tropiska Amerika Amazone, helt enkelt för att de kom från området kring Amazonfloden. Ursprunget till flodens namn i sin tur är omtvistat. Den mest etablerade förklaringen kommer från när kvinnliga krigare attackerade en expedition på 1500-talet i området ledd av Francisco de Orellana. Han associerade då till amasoner, i grekisk mytologi en stam av iranska kvinnokrigare i Sarmatien i Skytien. Andra menar dock att namnet kommer från ett lokalt ord, amassona, som betyder "förstörare av båtar".

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Blågrön ara

Blågrön ara (Anodorhynchus glaucus) är en akut utrotningshotad och möjligen utdöd sydamerikansk papegojfågel.

Utseende 
Blågrön ara är en stor och långstjärtad ara med en kroppslängd på 70 centimeter. Den är överlag blekt turkosblå med grått på det stora huvudet. I ansiktet syns en gul bar ögonring och halvmåneformade flikar kring den mycket kraftiga näbben. Dess läten är okända.

Utbredning och status 
Fågelns utbredningsområde var tidigare i södra Brasilien, norra Argentina, södra Paraguay och nordöstra Uruguay. Fågeln blev sällsynt på 1800-talet och endast två dokumentationer av vilda exemplar har gjorts sedan 1900-talet.  Ihärdiga rykten om senare observationer, lokala rapporter och förekomst av fåglar i burfågelshandeln indikterar att arten ännu inte är utdöd. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som akut hotad, sedan 2019 med tillägget "möjligen utdöd".

Referenser

Externa länkar

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Indigoara

Indigoara (Anodorhynchus leari) är en starkt utrotningshotad papegojfågel som enbart förekommer i Brasilien.

Utseende och läten 
Indigoaran är en stor (70 cm) och blå ara, på huvudet något ljusare blå, med gul bar hud i ansiktet. Näbben är kraftig och stjärten lång. Liknande hyacintaran är mycket större, medan blågrön ara i stort sett är identisk men är något mindre och ljusare och endast burrymlingar kan förekomma i indigoarans utbredningsområde. Bland lätena hörs olika kväkande och skrikande ljud, noterbart ljusare och mindre gutturala än hyacintarans.

Utbredning och status 
Arten förekommer i caatinga i östra Brasilien (norra Bahia). Den var på gränsen till utrotning på 1990-talet, men åtgärder för att bevara arten har sedan dess ökat populationen. 2001 uppskattades det finnas 246 fåglar och 2008 uppskattades det finnas 960 fåglar. Fram till 2008 var arten rödlistad som akut hotad. Sedan 2009 kategoriserar IUCN arten som starkt hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Edward Lear (1812-1888), en engelsk författare och konstnär.

Noter

Externa länkar 

Västpapegojor
Fåglar i neotropiska regionen
Rödvingad papegoja

Rödvingad papegoja (Aprosmictus erythropterus) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Utseende 
Rödvingad papegoja är en bjärt ljusgrän papegoja med röda skuldror och blå övergump som syns tydligt i flykten, som i sig påminner om en stor duvas. Hanen har vidare svart rygg.

Utbredning och systematik 
Rödvingad papegoja delas in i två underarter:
 A. e. coccineopterus (inklusive papua) – förekommer i Trans Fly-låglandet på södra Nya Guinea samt i norra Australien
 A. e. erythropterus – förekommer i det inre östra Australien

Levnadssätt 
Rödvingad papegoja hittas i en rad olika miljöer, men födosöker huvudsakligen i träd.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och tros öka i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Östpapegojor
Fåglar i australiska regionen
Nordmarkit

Nordmarkit är en ljus, oftast rödaktig kvartssyenit bestående av alkalifältspat, alkalirik hornblände eller pyroxen, ibland mörk glimmer och oftast något kvarts.

Förekomst
Nordmarkit förekommer bland annat i Nordmarka vid Oslo, där den bryts för byggnadsändamål.

Källor
Meyers varulexikon, Forum, 1952

Mineral
Timorpapegoja

Timorpapegoja (Aprosmictus jonquillaceus) är en fågel i familjen östpapegojor inom ordningen papegojfåglar.

Utbredning och systematik 
Timorpapegoja delas in i två underarter:
 A. j. jonquillaceus – förekommer på östra Små Sundaöarna (öarna Timor och Roti)
 A. j. wetterensis – förekommer på Wetar (östra Små Sundaöarna)

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Noter

Externa länkar 

Östpapegojor
Fåglar i orientaliska regionen