kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christian Diesen

Harald Christian Diesen, född 9 mars 1948 i Stockholm, död 10 maj 2021, var en svensk juridisk forskare och professor i processrätt vid Stockholms universitet.

Från doktorsavhandlingen Utevarohandläggning och bevisprövning i brottmål (1993) och framåt har han framför allt sysslat med bevisvärdering i brottmål och utgivit ett 10-tal böcker i ämnet. Förundersökning och förhörsteknik är andra ämnen som behandlats inom denna ram. I sin forskning har Diesen också tagit upp brottsoffrets rättigheter, asylrätten, lekmän som domare och likheten inför lagen. I forskarantologin, Likhet inför lagen (Natur & Kultur 2005), visar han bland annat att rättsapparaten tenderar att bedöma invandrare strängare än infödda svenskar. Senare publicerade arbeten har handlat om övergreppsproblematik och redovisats bl.a. i rapportboken Övergrepp mot kvinnor och barn - den rättsliga hanteringen (2009) och i EU-rapporten Different systems - similar outcomes (CWASU, London 2009). Där framkommer att Sverige har överlägset flest anmälda våldtäkter per capita inom EU. Den senaste forskningen handlar om terapeutisk juridik ("therapeutic jurisprudence"), om att jurister behöver beteendevetenskaplig kunskap för att åstadkomma långsiktiga lösningar på konflikter (Terapeutisk juridik, Liber 2011).

Diesen har också anlitats som kommentator vid rättsfallsbevakning i media (bl.a. Malexander-, Knutby- och Anna Lindh-fallen) och skrivit skönlitteratur (bl.a. kriminalromaner tillsammans med Ingemar Härd). I artikeln Inga bevis för oskyldigt dömda påstod Christian Diesen att en man var en dömd våldtäktsman. Juridisk tidskrift betalade skadestånd till den felaktigt utpekade mannen.

Under 1970-talet var Diesen känd som skribent i tidningen Musikens makt.

Han är son till överingenjören Anton Diesen och riksdagsledamoten Ingrid Diesen.

Noter 

Svenska professorer i processrätt
Svenska jurister
Personer inom proggrörelsen
Födda 1948
Män
Avlidna 2021
Jurister från Stockholm
Håkan Hydén

Håkan Hydén, född 1945, är professor i rättssociologi vid Lunds universitet. Sedan 2008 innehar han den särskilda "Torsten och Ragnar Söderbergs stiftelsers professur till Samuel Pufendorfs minne" där. Han har författat flera rättsvetenskapliga böcker.

Håkan Hydén är bror till Göran Hydén.

Bibliografi (urval)
1977 - Rättsregler : en introduktion till juridiken 
1978 - Rättens samhälleliga funktioner 
1981 - Arbetsrätt bokserie i nio delar tillsammans med Boel Flodgren och Mona Kristensson
1981 - Arbetsrätt : om rättens innehåll och tillämpning i arbetslivet (tillsammans med Boel Flodgren och Torsten Sandström) 
1982 - Arbetsrättens grunder (tillsammans med Boel Flodgren) 
1984 - Ram eller lag? : om ramlagstiftning och samhällsorganisation 
1985 - Arbetslivets reglering 
1997 - IT & social förändring (tillsammans med Anders Ewerman) 
1997 - Rätt i förändring : om kristendenser i svensk rätt (tillsammans med Alf Thoor) 
1998 - Rättssociologiska perspektiv på hållbar utveckling (Tillsammans med Marie Appelstrand) 
1998 - Rättssociologi som rättsvetenskap 
1999 - Rättssociologi som emancipatorisk vetenskap

Externa länkar
 

Personer verksamma vid Lunds universitet
Svenska professorer i sociologi
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1945
Män
Levande personer
Rättssociologer
Robert Boman

Robert Boman, född 15 februari 1926 i Lugnvik, Kramfors kommun, död 29 juli 2002 i Uppsala, var professor i processrätt vid Uppsala universitet.

Biografi
Boman avlade studentexamen vid Härnösands läroverk, och studerade därefter juridik vid Uppsala universitet. Han blev juris kandidat 1952, juris licentiat 1960, och juris doktor på en avhandling med titeln "Om åberopande och åberopsbörda i dispositiva tvistemål" samt docent 1964. Han tillträde en tjänst som preceptor 1966, och var professor i processrätt från 1972 (då han efterträdde Per Olof Ekelöf) till sin pensionering 1991. Efter Ekelöfs bortgång arbetade Boman med att ge ut nya upplagor av Ekelöfs böcker i serien Rättegång.

Tillsammans med Lars Lambert skrev han under pseudonymen Bob Alman två detektivromaner i Uppsalamiljö: Den farliga kunskapen (1965) och Mordsommarfesten (1966).

Han kallades år 1971 till hedersledamot vid Norrlands nation i Uppsala.

Bibliografi (i urval)

Referenser

Externa länkar
 
 

Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Svenska kriminalförfattare
Män
Födda 1926
Avlidna 2002
Svenska professorer i processrätt
Personer från Kramfors
Per Olof Ekelöf

Per Olof Ekelöf, född 3 maj 1906 i Stockholm, död 17 september 1990 i Stockholm, var en svensk jurist och professor i processrätt vid Uppsala universitet.

Biografi 
Ekelöf studerade bl.a. för Hägerström och Phalén, vars filosofi han vidareförde till juridiken. Ekelöf blev fil kand 1928, disputerade den 11 december 1937 vid Uppsala universitet, där han från 1943 till 1972 var professor i processrätt.

Ekelöf författade ett flertal verk i ämnet, bland annat en läroboksserie med titeln Rättegång I–V. Hans böcker och artiklar i juridiska tidskrifter och festskrifter har haft stort inflytande på processrätten; särskilt intresse har hans undersökningar av bevisvärdering rönt.

Ekelöf blev 1962 ledamot av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala, 1968 ledamot av Kungliga humanistiska vetenskapssamfundet i Uppsala och 1969 ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Han var jur hedersdoktor vid universiteten i Köln (1967), Oslo (1969) och Köpenhamn (1979). 

Ekelöf var under ett antal år ledamot i styrelsen för stiftelsen som äger och ger ut Upsala Nya Tidning och var 1956–1972 Inspektor för Stockholms nation i Uppsala. 

Ekelöf ligger begravd på Galärvarvskyrkogården i Stockholm.

Familj 
Per Olof Ekelöf var son till  överste Nils (Edvard) Ekelöf och Marie-Louise, född Blixén. Ekelöf gifte sig 1944 med departementssekreteraren jur.kand. Marianne Hesser, född 23 november 1919, dotter till professor Carl Hesser och Thyra Hesser, född Almquist. Marianne Ekelöf var syster till justitierådet Torwald Hesser. Ekelöf är far till professor Tord Ekelöf.

Bibliografi (urval) 
 Om interventionsgrunden, Almqvist & Wiksell, Uppsala 1937, (277 s) Akad avh
 Straffet, skadeståndet och vitet, Lundequistska bokhandeln, Uppsala 1942 (216 s)
 Är den juridiska doktrinen en teknik eller en vetenskap? Gleerup, Lund 1952 (50 s)
 Processuella grundbegrepp och allmänna processprinciper, Norstedt, Stockholm 1956 (292 s)
 Kompendium över rättsmedlen, Juridiska föreningen, Uppsala  1956, duplic (167 s)
 Rättegång, Första häftet, Norstedt, Stockholm 1957 (182 s)
 Rättegång, Andra häftet, Norstedt, Stockholm 1958 (205 s)
 Rättegång, Tredje häftet, Norstedt, Stockholm 1960 (193 s)
 Rättegång, Fjärde häftet, Norstedt, Stockholm 1963 (193 s)
 Rättegång, Femte häftet, Norstedt, Stockholm 1966 (213 s)
 Supplement till Rättegång I–V, Norstedt, Stockholm 1975 (51 s)

Källor 

Poul Lübcke (red.), Filosofilexikonet (1988)

Svenska jurister
Svenska professorer i processrätt
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Processrättsexperter
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1906
Avlidna 1990
Män
Ledamöter av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Jurister från Stockholm
Henrik Edelstam

Henrik Edelstam, född den 18 november 1957, är en svensk professor i processrätt.

Biografi 
Efter jur. kand. examen vid Stockholms universitet 1983 arbetade Edelstam som notarie vid Handens tingsrätt och vid polismyndigheten i Handen. Edelstam genomgick forskarstudier vid Juridiska fakulteten i Uppsala och disputerade där 1991 på sin avhandling Sakkunnigbeviset. Samma år fick han anställning vid Stockholms universitet som universitetslektor i processrätt. 1993 utnämndes Edelstam till docent i processrätt. Efter att bl.a. ha författat en monografin Offentlighet och sekretess i rättegång anställdes Edelstam som professor i processrätt vid Stockholms universitet. Under sin tid som professor var Edelstam både kursföreståndare och ämnesföreståndare i processrätt. han är mottagare av priset årets lärare vid Stockholms universitet.

Under åren 1999–2004 var han föreståndare för Vetenskapliga institutet för skiljedomsrätt vid Stockholms universitet samt ledamot i institutets styrelse. Periodvis har Edelstam varit adjungerad som domare i Svea hovrätt. Edelstam gick i pension 2019.

Under två decennier arbetade Edelstam med att revidera Per Olof Ekelöfs läroboksserie Rättegång I–V, ett verk som under lång tid har använts som lärobok i juristutbildningen vid flertalet juridiska fakulteter i Sverige. Vidare har Edelstam reviderat Per Olof Ekelöfs lärobok Rättsmedlen.

Bibliografi (urval) 
1991 - Sakkunnigbeviset: en studie rörande användningen av experter inom rättsväsendet 
2001 - Offentlighet och sekretess i rättegång: principen om förhandlingsoffentlighet

Utmärkelser
 Årets lärare på Stockholms universitet (2002)
 Rättsriddare av Johanniterorden i Sverige (R-RJohO 2009, RJohO 1998)
För Nit och Redlighet i rikets tjänst (2017)

Familj 
Edelstam, som är barnbarn till civilingenjör Otto Edelstam, är son till avdelningsdirektör Fabian Edelstam (1920–2011) och hans hustru Brita, född Fahnehielm (1920–2012).

Edelstam är sedan 1984 gift med gynekologen, docent Greta Edelstam, född Sihlbom.

Källor

Externa länkar
 

Svenska professorer i processrätt
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1957
Män
Levande personer
Henrik
Tore Sigeman

Tore Ivan Sigeman, född 1 september 1927 i Laxsjö, Jämtland, död 5 juni 2014 i Uppsala, Uppland, var en svensk professor i civilrätt (särskilt arbetsrätt) vid Uppsala universitet och Stockholms universitet. 

Sigeman, vars far hette Johansson, blev juris licentiat 1963 och juris doktor vid Uppsala universitet 1967 med avhandlingen Lönefordran, och efterträdde 1976 Folke Schmidt på den svenska riksprofessuren i arbetsrätt vid Stockholms universitet.

Han utsågs till hedersdoktor vid  Friedrich-Schiller-Universität Jena för sina insatser inom jämförande och europeisk arbetsrätt vid Stockholms och Uppsala universitet.

Källor
Sigeman, Tore I i Vem är det, sid 987, 1993

Externa länkar

Tore Sigeman på Uppsala universitet

Svenska professorer i civilrätt
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Personer från Laxsjö socken
Födda 1927
Avlidna 2014
Män
Åke Malmström

Per Filip Åke Malmström, född den 5 oktober 1905 i Jönköping, död den 23 augusti 1985 i Uppsala, var en svensk rättslärd. Han var son till Gottfried Malmström.

Malmström avlade juris kandidatexamen i Uppsala 1928 och juris licentiatexamen där 1932. Sistnämnda år promoverades han även till juris doktor vid Uppsala universitet, där han blev docent 1933. Malmström var professor i civilrätt vid Lunds universitet 1940–1947 och professor i civilrätt med internationell privaträtt vid Uppsala universitet 1948–1972. Han invaldes som ledamot av Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund 1942, av Vetenskapssamhället i Uppsala 1954 och av Humanistiska Vetenskapssamfundet i Uppsala 1963. Malmström blev riddare av Nordstjärneorden 1947 och kommendör av samma orden 1958. Han är begraven på Uppsala gamla kyrkogård.

Bibliografi 
 Till frågan om villkor vid fastighetsköp I–II (1932, 1933)
 Successionsrättsliga studier (1938)
 Det så kallade kvalifikationsproblemet inom internationell privaträtt (1938)
 Lärobok i civilrätt för nybörjare av Carl Georg Björling, 9:e–15:e bearbetade upplagorna (1943–1961)
 Norstedts juridiska handbok (1946, 12:e upplagan 1983, medförfattare)
 Betänkande med förslag om upphävande av äldre giftermålsbalken (1947)
 Föräldrarätt (1957)
 Civilrätt (1962, 10:e upplagan 1983)
 Juridiska fakulteten i Uppsala. Studier till fakultetens historia I (1976)

Källor 

 
 Kommendörer av Kungl. Nordstjärneorden i Sveriges statskalender 1969
 Bra Böckers lexikon, 1977
 
 
 Malmström, Per Filip Åke på SvenskaGravar.se

Svenska professorer i civilrätt
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund
Ledamöter av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Uppsala
Ledamöter av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
Kommendörer av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska forskare under 1900-talet
Jurister från Jönköping
Forskare från Jönköping
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1905
Avlidna 1985
Män
Lars Heuman

Lars Heuman, född 1941, är professor i processrätt vid Stockholms universitet samt rättsvetenskaplig författare.

Bibliografi
1970 - Process- och straffrätt för juridisk översiktskurs
1973 - Målsägande 
1980 - Reklamationsnämnder och försäkringsnämnder 
1981 - Specialprocess : utsökning och konkurs 
1982 - Rättshjälp och pilotfall : Prozesshilfe und Musterprozesse  
1983 - Skriftligt hovrättsförfarande i brottmål  
1986 - Advokatsamfundets skiljedomsprövning av arvodestvister mellan advokater och klienter  
1986 - Processrättsliga uppsatser  
1987 - Advokatens rättsutredningar : metod och ansvar   
1990 - Current issues in Swedish arbitration  och  
1992 - Festskrift till Per Olof Bolding  
1993 - Argumentationsformer inom processrätten  
1999 - Skiljemannarätt 
2003 - Arbitration law of Sweden : practice and procedure 
2005 - Bevisbörda och beviskrav i tvistemål 
2006 - The Swedish Arbitration Act of 1999, Five Years On: a critical review of strengths and weaknesses

Externa länkar
 

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska jurister
Svenska professorer i processrätt
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Födda 1941
Män
Levande personer
Ulf Bernitz

Ulf Bernhard Bernitz, född 28 februari 1936 i Stockholm, död 23 juli 2022 i Stockholm, var professor i europeisk integrationsrätt vid Stockholms universitet.

Ulf Bernitz avlade jur.kand.-examen vid Stockholms högskola 1959 och blev efter tingsmeritering 1960–1962 utnämnd till fiskal i Svea hovrätt 1963. Samma år blev han Master of Comparative Jurisprudence i New York. Han blev jur.lic. vid Stockholms universitet 1966 och disputerade 1969 på avhandlingen Marknadsrätt: en komparativ studie av marknadslagstiftningens utveckling och huvudlinjer. Samma år blev han docent i civilrätt och anställdes som biträdande professor vid Stockholms universitet. Bernitz blev professor i civilrätt 1975, professor i civilrätt, särskilt konsument- och marknadsrätt 1980 och professor i europeisk integrationsrätt 1993, allt vid Stockholms universitet. År 2000 blev han visiting professor vid King’s College i London.

Han invaldes som utländsk ledamot av Finska Vetenskapsakademien 1988 och som ledamot av Det Norske Videnskaps-Akademi 1995. Bernitz är begravd på Katolska kyrkogården i Stockholm.

Källor

Externa länkar 
 Profil vid Juridicum Stockholms universitet
 Ulf Bernitz

Svenska professorer i juridik
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Ledamöter av Det Norske Videnskaps-Akademi
Forskare från Stockholm
Gravsatta på Katolska kyrkogården i Stockholm
Födda 1936
Avlidna 2022
Män
Peter Seipel

Peter Seipel, född 25 juni 1939, är professor i rättsinformatik vid Stockholms universitet  samt rättsvetenskaplig författare. 1968 inrättade han Institutet för rättsinformatik (IRI) vid juridiska fakulteten på Stockholms universitet. 1977 disputerade han vid Stockholms universitet.

Bibliografi
1971 - Rättsskydd av datorprogram
1971 - Datorprogrammering - en upphovsrättslig undersökning av variationsvidd och bundenhet
1974 - ADB-försäkring
1975 - ADB och juridik - en problemöversikt 
1976 - Informationssystem för rättsväsendet
1979 - Databanker i juristutbildningen
1982 - Introduktion till rättsinformatiken 
1983 - Offentlighetens begrepp 
1986 - Elektronisk rättsinformation
1986 - Nordiska rättsdatabaser
1988 - ADB-upptagningars offentlighet
1989 - Datorer och juridik 
1990 - Juristen och datorn 
1990 - Datorn som rättskälla 
1990 - Databasrätt 
1998 - Klarar den svenska offentlighetsprincipen mötet med cyberrymden? 
2000 - Insynens gränser - allt eller intet?
2006 - Rätten och säkerheten i IT-samhället

Källor

Externa länkar
 

Svenska professorer i rättsvetenskap
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Födda 1939
Män
Levande personer
Samhällets styvbarn

Riksförbundet för Samhällets styvbarn är intresseorganisation för Sveriges tidigare barnhems-, fosterhems- och familjehemsbarn, samt deras anhöriga. Samhällets Styvbarn bildades 20 mars 2004 vid ett möte på f.d. Vidkärrs barnhem i Göteborg.

Verksamhet
Samhällets styvbarn verkar enligt sitt program på tre områden: för ömsesidigt stöd mellan alla samhällets styvbarn, för upprättelse åt dem som utsatts för övergrepp eller vanvårdats inom samhällets barnavård, samt med bevakning av dagens barnpolitik som rör samhälleliga omhändertaganden. Riksförbundet samarbetade med den utredning som 2006 tillsattes för att granska vanvård inom den sociala barnavården.

Riksförbundets arbete grundas enligt dess stadgar på demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter.

Riksförbundet utger sedan 2008 ett nyhetsblad, Styvbarnen informerar. Ordförande sedan 2014 är Robert Wahlström.

Historia
Samhällets styvbarn startades efter en serie radioprogram, producerade av Ylva Mårtens, vilka bl.a. behandlade barnhemsbarn. Initiativtagare var Kent Sänd, Kerstin Aleryd och Pia (som ville vara anonym).

Ett inslag i SVT:s Dokument inifrån i november 2005 gav Samhällets styvbarn stor uppmärksamhet. Kent Sänd och hans bror Bengt Sändh intervjuades om övergrepp de utsatts för på Vidkärrs barnhem. Programmet fick stor respons från tittarna och många vittnade om övergrepp även på andra barnhem.

Samhällets styvbarn startade som en förening, men ombildades 28 februari 2009 till ett riksförbund.

Namnet
Namnet Samhällets styvbarn var den tidiga kvinnorörelsens beteckning på barnhemsbarn och utomäktenskapliga barn. Beteckningen kommer ursprungligen från Danmark, där det hette "Samfundets stedbarn". Beteckningen har även använts om andra utsatta grupper i samhället.

Se även
 Vanvårdsutredningen
 Upprättelseutredningen

Källor

Externa länkar
Riksförbundet för Samhällets Styvbarn

Intresseföreningar i Sverige
Organisationer bildade 2004
Hans-Heinrich Vogel

Hans-Heinrich Vogel, född 27 mars 1941 i Hamburg, Tyskland, är professor emeritus i offentlig rätt vid Lunds universitet, tidigare professor i samma ämne vid Stockholms universitet. Till hans specialiteter hör EG-förvaltningsrätt.

Vogel avlade tysk Referendar-examen 1965 och Assessorsexamen 1971. Detta år blev han även doktor vid Hamburgs universitet och följande år juris kandidat vid Lunds universitet. 1990 utsågs han till professor i offentlig rätt vid Stockholms universitet.

Referenser

Tyska professorer
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Män
Levande personer
Födda 1941
Johan Donner

Ej att förväxla med Johan af Donner.
Johan Anders Donner-Amnell, född 20 oktober 1955, är en finlandssvensk filmregissör, manusförfattare och filmproducent, verksam i Sverige. Han är son till filmskaparen Jörn Donner och författaren Inga-Britt Wik samt halvbror till Rafael Donner och Otto Gabrielsson.
Johan Donner är mest känd för filmen Ebba the Movie.

Externa länkar 
 

Svenska filmproducenter
Svenska manusförfattare
Svenska filmregissörer
Födda 1955
Levande personer
Män
Nigel Simmonds

Nigel E Simmonds är en brittisk professor och rättsfilosof. Han är knuten till Corpus Christ College vid Universitetet i Cambridge.

Simmonds har skrivit ett antal rättsvetenskapliga böcker, vilka bland annat använts som kurslitteratur vid svenska universitet.

Bibliografi
 The Decline of Juridical Reason (Manchester 1984)
 Central Issues in Jurisprudence (London 1986, 2:a upplagan 2002; i svensk översättning som Juridiska principfrågor 1988)
 A Debate over Rights (1998)
 Law as a Moral Idea (2007).

Externa länkar
 Presentation av lärare i juridik vid Corpus Christ College

Brittiska filosofer
Brittiska jurister
Män
Aleksander Peczenik

Aleksander Peczenik, född 1937 i Kraków, död 2005 i Lund. Professor i allmän rättslära vid Lunds universitet, professor i rättslig argumentation och retorik vid universitetet i Szczecin samt rättsvetenskaplig författare. 2003-2004 innehade han den särskilda "Torsten och Ragnar Söderbergs stiftelsers professur till Samuel Pufendorfs minne" vid Lunds universitet.

Bibliografi i urval
1970 - Essays in legal theory 
1974 - Juridikens metodproblem : rättskällelära och lagtolkning 
1979 - Causes and damages  
1979 - Reasoning on legal reasoning (tillsammans med Jyrki Uusitalo) 
1983 - The basis of legal justification 
1985 - Rationalitet och empiri i rättsvetenskapen 
1986 - Rätten och förnuftet : en lärobok i allmän rättslära 
1987 - Rättsnormer 
1995 - Vad är rätt? : om demokrati, rättssäkerhet, etik och juridisk argumentation 
1995 - Juridikens teori och metod : en introduktion till allmän rättslära 
1999 - Löser juridiken demokratins problem? (tillsammans med Joakim Nergelius och Ola Wiklund)

Externa länkar
Aleksander Peczenik 
 

Personer verksamma vid Lunds universitet
Svenska professorer i allmän rättslära
Polska författare under 1900-talet
Polska professorer
Födda 1937
Avlidna 2005
Män
Stora Billingen

Stora Billingen är en mindre höjd (40 m) strax väster om Nya Varvet, i riktning mot Tångudden, i stadsdelen Älvsborg i västra Göteborg. Stora Billingen ligger söder om Lilla Billingen.

I berget under Stora Billingen insprängdes utrymmen för Nya Varvet, när militär verksamhet fortfarande bedrevs där. HSB köpte marken i mitten av 1990-talet, och 2004 tillstyrktes en detaljplan som innebar att 50 småhus med bostadsrätt skulle byggas på området. 2006 var alla överklaganden avslagna, och byggnationen påbörjades.

Källor

Göteborgs geografi
Joakim Nergelius

Joakim Nergelius, född 1962, är sedan 2003 professor i rättsvetenskap vid Örebro universitet samt rättsvetenskaplig författare.

I sin forskning har Nergelius sysslat med maktdelning, demokratibegreppet och konstitutionell rätt, samt författat läromedel i statsrätt.

1987 tog Nergelius jur.kand. och hade notarietjänst i Malmö tingsrätt. 1990 blev han forskare och lärare vid universitetet i Lund. Han doktorerade vid Lunds universitet i konstitutionell rätt 1996 med avhandlingen Konstitutionellt rättighetsskydd – Svensk rätt i ett komparativt perspektiv, och blev docent samma år. 1997-98 tjänstgjorde han vid EG-domstolen som handläggare vid forsknings- och dokumentationsavdelning, och var därefter verksam som lektor i offentlig rätt vid Juridiska fakulteten, Lunds universitet. 2002-2003 var han tjänsteman vid EU:s regionkommitté. 2003 utnämndes han till professor i rättsvetenskap vid Örebro universitet.
Han deltog i Demokratiutredningen 1998-2000.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 2000)

Källor

Svenska professorer i juridik
Statsrättsexperter
Personer verksamma vid Örebro universitet
Födda 1962
Levande personer
Män
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Torun Lindholm

Anna Torun Lindholm, även Lindholm Öjmyr, född 19 april 1962 i Stockholm, är en svensk författare och professor i psykologi verksam vid Stockholms Universitet.

Bibliografi i urval
1995 – Vittnesmål och våldsbrott : effekter av etnisk grupptillhörighet hos vittne, offer och gärningsman, av Torun Lindholm och Sven Å. Christianson
1999 – Group membership and eyewitness testimony (avhandling)
2021 –

Referenser

Externa länkar
Torun Lindholm på Libris
http://w3.psychology.su.se/staff/tlm/

Svenskspråkiga författare
Kvinnor
Levande personer
Födda 1962
Personer från Stockholm