kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Eric Iljans

Eric Iljans, född 17 november 1969 i Nora, är en svensk skicrossåkare som deltog i de Olympiska vinterspelen 2010 i Vancouver där han gick till kvartsfinal. Eric Iljans är gift med skicrossåkaren Magdalena Iljans.
Han är nu förbundskapten för svenska skicrosslandslaget.

Källor

Externa länkar 
Eric Iljans, SOK

Svenska skicrossåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Sverige
Personer från Nora
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2010
Män
Födda 1969
Levande personer
Svenska idrottare under 2000-talet
Lars Lewén

Lars Lewén, född 7 oktober 1975 i Bromma, är en svensk skicrossåkare. Lewén tävlade senast för skicrossföreningen Stockholm Skicross Club.

Hans meriter är fem vinster i världscupen och ytterligare 5 pallplatser, 5 medaljer i X-games (2 guld, 2 silver och ett brons), rankad som världsetta 3 år i rad 2003–2005, guld i US Open, guld i Tignes air wave 2009, 2:a efter Daron Rahlves (bland annat VM-guld i super G, 12 WC-segrar i alpint) i King of the Mountain, 8 SM-guld, tävlade i OS i Vancouver 2010. Lewén har slagit många storheter så som Casey Puckett, Daron Rahlves och Reggie Crist på deras hemmabanor.

Lewén har åkt skidor sedan han var drygt tre år gammal. Han började tävla i slalom och storslalom när han var åtta år. Han gick sedan på skidgymnasium i Gällivare och kom då med i junior-landslaget i alpin skidåkning och tog bland annat medalj i alla grenar vid junior-SM 1994 (varav 3 guld). Han har åkt Europacup i alpint samt någon enstaka tävling i puckelpist. Lewén blev meddragen till skicross av några kompisar 2001 och fastnade direkt. Vid alpina SM 2002 slutade han som topp 5 i 4 grenar och vann kombinationen. Sedan 2003 har han varit professionell skicross-åkare för ett märkesteam och först 2007 bildades landslaget i skicross. Då var Lewén given och har sedan varit en frontfigur för svensk skicross, både nationellt och internationellt.

Lewén har varit lite skadedrabbad under åren och har bland annat opererat båda knäna och brutit foten.

Externa länkar 
Lars Lewén, SOK

Svenska skicrossåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Sverige
Män
Födda 1975
Levande personer
Idrottare från Stockholm
Svenska idrottare under 2000-talet
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2010
Michael Forslund

Michael Forslund, född 22 juli 1986 i Mora, är en svensk skicrossåkare som deltog i de Olympiska vinterspelen 2010 i Vancouver. Forslund tävlar för skicrossklubben IFK Mora Alpina.
Forslunds första stora mästerskap var Junior-VM i ryska Krasnoe Ozero där han placerade sig på en 16:e plats.
I VM 2007 placerade han sig på en 26:e plats.
Under OS 2010 slutade han på en 27:e plats.

Det var först säsongen 2009/2010 som han tog det riktiga klivet in i världseliten då han kvalade till final i 7 av 9 världscuptävlingar.
Han placerade sig bl.a:
15:e i Grindelwald Schweiz och 13:e i Meiringen-Hasliberg Schweiz

Resultat totala världscupen

Bästa resultat

Externa länkar 
Michael Forslund, SOK

Svenska skicrossåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Sverige
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Sverige
Tävlande i freestyle vid olympiska vinterspelen 2014
Idrottare från Mora
Födda 1986
Levande personer
Män
Svenska idrottare under 2000-talet
Heterarki

Heterarki är en organisationsform där mycket oklara ansvars- och maktförhållanden råder. 

Med heterarki inom ett geografiskt område menas en ständig ändring av maktförhållanden där det inte finns en organiserad stat eller liknande.

Se även
Hierarki

Organisationsformer
Struktur
Sociologiska termer
Jeanine Hennis-Plasschaert

Jeanine Antoinette Hennis-Plasschaert, född 7 april 1973 i Heerlen, är en nederländsk politiker och före detta medlem av Europaparlamentet. Hon är medlem av Folkpartiet för Frihet och Demokrati, som är ett liberalt och EU-vänligt parti. I Europaparlamentet var hon ledamot av transportutskottet. Hennis-Plasschaert var 2012-2017 Nederländernas försvarsminister i regeringen Mark Rutte II.

Hon har en universitetsutbildning i administration vid Eurac och är sedan 2003 gift med Erik-Jan Hennis.

Referenser

Noter

Externa länkar
Hemsida
Blog
Jeanine Hennis-Plasschaert i EU-parlamentet

Ledamöter av Europaparlamentet från Nederländerna
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Nederländernas försvarsministrar
Personer från Heerlen
Födda 1973
Levande personer
Kvinnor
Johann Matthias Gesner

Johann Matthias Gesner, född 9 april 1691, död 3 augusti 1761, var en tysk filolog.

Gesner blev rektor vid Thomasskolan i Leipzig 1730, professor i Göttingen 1734, och ivrade varmt för höjandet av den klassiska bildningen i skolorna i Tyskland och utgav i detta syfte ett stort antal upplagor av klassiska författare och lexika.

Källor
Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Tyska filologer
Tyska skolledare
Tyska professorer
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Tyska forskare under 1700-talet
Födda 1691
Avlidna 1761
Män
Svensk uppslagsbok
Töcksmarks kyrka

Töcksmarks kyrka är en kyrkobyggnad som hör till Töcksmarks församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger på en udde i sjön Töck, i västra delen av samhället Töcksfors, omkring fem kilometer från norska gränsen.

Medeltidskyrkan
På samma plats där nuvarande kyrka ligger fanns en medeltida träkyrka. Enligt ett visitationsprotokoll från 1717 var den en långhuskyrka, utvändigt beklädd med spån och tjärstruken. På långhusets vardera sida fanns fyra rundbågade fönster som satt relativt högt upp. Tornet var högt och spetsigt och hade en kyrkklocka. 1764 utökades kyrkan med korsarmar. I början av 1800-talet var kyrkan i så dåligt skick att man lät riva den och bygga en ny.

Nuvarande kyrka
Nuvarande kyrka uppfördes 1819 - 1821 i liggtimmer som en korskyrka med tresidigt avslutat kor i öster och kyrktorn i väster. En separat sakristia tillbyggdes först på 1880-talet i vinkeln mellan norra och östra korsarmen. 1981 ersattes den av nuvarande sakristia. Huvudingången ligger i väster och går via tornets bottenvåning. Ännu en ingång finns på den södra korsarmsgaveln. Kyrkans exteriör är tämligen välbevarad. Den stående panelen är vitmålad under skiffertäckta sadeltak. Kyrktornet är avtrappat i tre språng och täcks av skiffertak. Högst upp finns en lanternin krönt av ett kors med kulor och stavar. Under lanterninen finns en avsats med fyra urtavlor - en urtavla åt varje väderstreck.

Kyrkorummet täcks av två korsade tunnvalv med slätpanel och profilerad taklist. Vid restaureringen 1924 - 1925 framtogs dekorativa och figurativa målningar från byggnadstiden i valven och kring fönsteröppningarna.

Inventarier
 Dopfunten av täljsten är daterad till mitten av 1100-talet. Den har fyrkantig cuppa med rundade hörn och står på fyra ben. I dopfuntens mitt finns uttömningshål.
 Nattvardskärlets fot är från 1500-talet. Tillhörande paten är troligen från 1600-talet.
 En mässhake i svart sammet är från 1800-talet.
 Ett rökelsekar av malm är från 1200-talet.
 Altaruppsatsen är ursprungligen ett barockarbete från 1730-talet, men kompletterades 1819 med ny underdel, skulpterad av bonden Olof Persson i Östervallskog, som också förfärdigade två basunblåsande änglar.
 Predikstolen tillverkades 1859 av Anders Andersson i Stenbyn.

Orgel
Man använde innan 1946 års orgel ett harmonium.
 Nuvarande orgel är byggd av H Lindegren, Göteborg och installerades 1947. Orgeln är mekanisk och har 13 stämmor, två manualer samt pedal.

Referenser

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 579, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor
 Länsstyrelsen Värmland

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Kyrkobyggnader i Årjängs kommun
Kyrkobyggnader invigda 1821
1821 i Sverige
Otto Gessler

Otto Karl Gessler (eller Geßler), född 6 februari 1875 i Ludwigsburg, död 24 mars 1955 i Lindenberg im Allgäu, var en tysk liberal politiker under Weimarrepubliken.

Gessler var ursprungligen jurist, 1911 blev han förste borgmästare i Regensburg, och var 1914-1919 överborgmästare i Nürnberg. 1920-1924 var han medlem av riksdagen, och blev 25 oktober 1919 riksminister för återuppbyggnaderna och 27 mars 1920 representant för demokraterna riksvärnsminister (motsvarande försvarsminister), på vilken post han kvarstod under tolv regeringar, till han 28 januari 1928 avgick av privata skäl, och ersattes av Wilhelm Groener.

Efter Adolf Hitlers maktövertagande drog han sig tillbaka från politiken. Han hade insyn i planerna på attentatsförsöket mot Hitler den 20 juli 1944, och placerades därefter i koncentrationslägret Ravensbrück, där han torterades och blev kvar till krigsslutet. Efter kriget var han 1950–1952 styrelsemedlem i Tyska röda korset, och 1950–1955 medlem av Bayerska lantdagen.

Källor
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Externa länkar 

Män
Födda 1875
Avlidna 1955
Tysklands försvarsministrar
Personer från Ludwigsburg
Storofficerare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Atahualpa Yupanqui

Atahualpa Yupanqui, född 31 januari 1908, död 23 maj 1992, var en argentinsk sångare, visdiktare, gitarrist och författare. Han anses vara den mest betydande argentinska folkmusikanten under 1900-talet.

Yupanqui föddes som Héctor Roberto Chavero Aramburo i Pergamino i provinsen Buenos Aires på Pampas ca 20 mil från Buenos Aires. Familjen flyttade till Tucumán då han var tio år. Som en gest till två kungar i Inkariket tog han sig namnet Atahualpa Yupanqui.

Argentinska sångare
Argentinska musiker
Argentinska författare under 1900-talet
Män
Födda 1908
Avlidna 1992
Ginette Neveu

Ginette Neveu, född 11 augusti 1919, död 28 oktober 1949 var en fransk violinist. 

Neveu studerade först för sin mor och därefter vid Pariskonservatoriet och för George Enescu. År 1935 vann hon Henryk Wieniawski Violin Competition. Hon turnerade i Polen och Tyskland samma år, i Sovjet 1936, USA och Kanada 1937 och efter andra världskrigets slut debuterade hon i London 1945 och turnerade sedan i Sydamerika och USA 1947. 

Neveu omkom i en flygolycka på väg till USA 1949. Bland andra omkomna passagerare var hennes bror och ackompanjatör, konsertpianisten Jean-Paul Neveu, samt boxaren Marcel Cerdan.

Källor

Vidare läsning 

Födda 1919
Avlidna 1949
Franska violinister
Kvinnor
Sunna Gestsdóttir

Sunna Gestsdóttir, född 27 juni 1976, är en isländsk friidrottare som tävlade på nationell elitnivå.

Gestsdóttir var en friidrottens allkonstnär och vann isländska mästerskap i flera olika grenar som sällan utövas av samma personer. Sina främsta resultat uppnådde hon dock på kortdistanslöpning och i längdhopp.

Personliga rekord

Källor 
 Presentation hos isländska friidrottsförbundet inklusive länkade sidor
 Presentation hos IAAF

Fotnoter 

Födda 1976
Isländska kortdistanslöpare
Isländska medeldistanslöpare
Isländska häcklöpare
Isländska längdhoppare
Isländska trestegshoppare
Isländska spjutkastare
Isländska kulstötare
Isländska mångkampare
Kvinnor
Levande personer
Nodar Kumaritasjvili

Nodar Kumaritasjvili (georgiska: ნოდარ ქუმარიტაშვილი), född 25 november 1988 i Bordzjomi, Georgiska SSR, Sovjetunionen, död 12 februari 2010 i Whistler i British Columbia, var en georgisk rodelåkare som omkom under de olympiska vinterspelen 2010 i Vancouver. Kumaritasjvili nådde 55:e plats i Världscupen i rodel 2008/2009.

Kumaritasjvili blev den 28:e av 32 deltagare i sin sista världscuptävling i Cesana i italienska Dolomiterna i januari 2010.

Nodar Kumaritasjvilis far Dato Kumaritasjvili är tidigare landslagsrodler i Sovjetunionens landslag. Faderns kusin Felix Kumaritasjvili är ordförande i Georgiens Rodelförbund.

Kumaritasjvili omkom under sitt sjätte träningsåk i Whistler Sliding Centre i Whistler i Kanada. Enligt fartmätningen från träningen färdades han i 144,3 km/h strax innan han i slutet av banan föll ur sin rodel och kraschade rakt in i en stålbalk. Han slogs omedelbart medvetslös och trots att han snabbt kom under vård och inom 20 minuter befann sig på sjukhus, gick hans liv inte att rädda och han avled senare av sina skador. Kumaritasjvili var den fjärde deltagaren att dö under ett pågående vinter-OS. Det var inte heller första gången som OS-rodeln som sport drabbats av dödsfall. Under OS i österrikiska Innsbruck 1964 omkom den brittiske rodelåkaren Kazimierz Kay-Skrzypecki under ett träningsåk.

Invigningsceremonin tillägnades Kumaritasjvilis ära och en tyst minut hölls för honom. När de georgiska idrottarna tågade in iklädda svarta sorgeband fick de stående ovationer av publiken. Kumaritasjvili kommer enligt TT Nyhetsbyrån att få en nybyggd rodelbana uppkallad efter sig i hemlandet Georgien, och en gata i hembyn Bakuriani har redan fått hans namn.

Se även 
Lista över dödsfall i samband med olympiska spelen

Källor 
Olympics Star Dies In Horror Luge Crash
Rodelåkare dog efter våldsam krasch -svt.se 12 februari 2010
Död rodelåkare får bana -  svt.se 13 februari 2010

Noter 

Födda 1988
Avlidna 2010
Män
Personer som dött av idrottsolyckor
Georgiska rodelåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Georgien
Personer från Bordzjomi
Dödskyssen (film, 1995)

Dödskyssen är en amerikansk thriller från 1995 med David Caruso, Samuel L. Jackson och Nicolas Cage.

Handling 
I Barbet Schroeders thriller spelar David Caruso en före detta fängelsekund som lockas tillbaka till brottets bana för att göra en sista kupp. När en polis (Samuel L. Jackson) erbjuder honom frihet mot att han tjallar på en gangster (Nicolas Cage), blir han motvilligt en speljäs i kampen mellan FBI och maffian. Skådespelarna Ving Rhames, Helen Hunt, Stanley Tucci och Michael Rapaport är också med i den här stilsäkra historien i bästa film noir-stil.

Om filmen 
Dödskyssen är en nyinspelning av filmen Kiss of Death från 1947.

Manusförfattaren Richard Price döpte filmens huvudperson, polisofficeren Calvin Hart, efter en verklig polis från Jersey City. Tidigare har samma polis inspirerat Price till porträttet av Jätten Andre i boken "Clockers", som också har filmatiserats.

Rollista (urval) 
David Caruso - Jimmy Kilmartin
Samuel L. Jackson - Detective Calvin Hart
Nicolas Cage - Little Junior Brown
Helen Hunt - Bev Kilmartin
Kathryn Erbe - Rosie Kilmartin
Stanley Tucci - D.A. Frank Zioli
Michael Rapaport - Ronnie Gannon
Ving Rhames - Omar

Externa länkar

Amerikanska thrillerfilmer
Filmer 1995
Filmer i regi av Barbet Schroeder
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Twentieth Century Fox

ja:死の接吻 (1947年の映画)#1995年・リメイク
Kagghamraån

Kagghamraån är en å på Södertörn, Stockholms län. Den är det största vattendraget i Kagghamraåns sjösystem och därför används namnet även om hela sjösystemet. Själva Kagghamraåns huvudfåra börjar där Axån, Iselstabäcken och Norrgaån flyter ihop vid länsväg 257 intill Rosenhill. Ån rinner ut i Kaggfjärden i Östersjön.

Kagghamraån är en av de viktigaste reproduktionslokalerna för havsöring längs Sveriges ostkust. Även stensimpa och bäcknejonöga trivs i ån.

Referenser 
Kagghamraån Botkyrka kommun

Vattendrag i Botkyrka kommun
Vattendrag i Södermanland
Kungariket Island

Kungariket Island () var en konstitutionell monarki som fanns mellan 1 december 1918 och 17 juni 1944, då republiken Island bildades.

Ursprung ur danskt styre 

Island hade kontrollerats av Danmark sedan 1380, även om man formellt var en norsk besittning fram till 1814. 1874, ungefär 1 000 år efter första kända bosättningen, gav Danmark självstyre till Island, vilket utökades 1904. Konstitutionen, som skrevs 1874, förnyades 1903 då en minister för isländska affärer, förlagd till Reykjavik, blev ansvarig för Alltinget, Islands parlament.

Kungariket bildas

Unionsakten från 1 december 1918, ett avtal med Danmark, erkände Islands självständighet, men förenad med Danmark under personalunion.  Kungariket ritade en egen flagga, och bad Danmark att sköta utrikes- och försvarsaffärer. Man beslutade att 1940 skulle akten kunna ändras, och skulle kunna upphöra tre år senare om inget avtal nåddes.

Andra världskriget och republikens bildande

Tysklands militära närvaro i Danmark under andra världskriget från den 9 april 1940 försvårade kommunikationerna mellan Danmark och Island. Den 10 april det året beslutade Islands parlament att ta kontroll över utrikes ärenden, och valde Sveinn Björnsson som provinsguvernör, och han kom senare att bli republikens förste president.

Under andra världskrigets första år höll Island strikt neutralitet, och agerade mot både Storbritannien och Tysklands styrkor om de äventyrade neutralitetens lagar. Den 10 maj 1940 påbörjades Operation Fork då brittiska soldater började anfalla Island genom att landstiga i Reykjaviks hamn. De isländska myndigheterna överlämnade en protest mot vad som kallades "uppenbar kränkning" av Islands neutralitet. Under invasionsdagen läste Islands statsminister Hermann Jónasson ett radiotal till Islands folk om att behandla de brittiska soldaterna som gäster. Den allierade ockupationen av Island pågick kriget ut.

Storbritannien hade som mest 25 000 soldater stationerade på Island, bland annat i Reykjavik och på andra strategiskt viktiga platser. I juli 1941 togs ansvaret för Islands försvar över av USA efter ett försvarsavtal mellan USA och Island. Storbritannien behövde ta hem så många soldater man kunde, och Island fick då sluta avtal med USA. Upp till 40 000 soldater var stationerade på Island, fler än antalet vuxna män på Island. (Vid den tiden hade Island en befolkning på omkring 120 000 invånare.)

Efter en folkomröstning den 24 maj 1944, blev Island en självständig republik den 17 juni 1944. De tyska soldaterna fanns då kvar i Danmark, och många danskar kände att detta steg togs vid fel tid. Kung Kristian X av Danmark skickade dock ett gratulationsmeddelande till Islands folk.

Källor

Fotnoter

Island
Island under 1900-talet
Historiska nordiska stater
Stater och territorier bildade 1918
Stater och territorier upplösta 1944
Tidigare danska besittningar
Relationer mellan Danmark och Island
Storebro kyrka

Storebro kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Vimmerby församling i Linköpings stift. Kyrkan ligger i bruksorten Storebro söder om Vimmerby.

Kyrkobyggnaden
Träkyrkan är tillverkad av Oresjö Sektionshus efter ritningar av arkitekterna Hansson & Persson i Göteborg. Den är en så kallad vandringskyrka med formen av en treskeppig basilika.
Kyrkan sattes på plats 24 mars 1969 och var då helt färdigställd och färdigmålad. Församlingshemmet tillkom en vecka senare, även det färdigmonterat. En fristående klockstapel tillverkades av Fribärande Träkonstruktioner i Töreboda. Stapeln försågs med två klockor från Bergholtz klockgjuteri, Sigtuna.
3 maj 1969 invigdes kyrkan av biskop Ragnar Askmark.
1976 genomgick församlingshemmet en om- och tillbyggnad. 1990 renoverades kyrkan invändigt då golvets heltäckningsmatta togs bort och ersattes av eklamell. 1991 utfördes en yttre renovering av kyrka, klockstapel och församlingshem, då de mörkgröna fasaderna målades röda.

Inventarier
 Nuvarande altare i ek är utformat av Sten Öberg och tillkom vid renoveringen 1990.
 Guldsmeden Sven Albrechtsson i Lund har tillverkat nattvardssilvret.
 Storebro kyrkliga syförening har skänkt merparten av kyrkans textilier i de liturgiska färgerna.
 Rektor Axel Nilsson har snidat krucifixet och takkronorna.

Orgel
 Orgeln med fem stämmor är tillverkad 1960 av Magnussons Orgelbyggeri i Göteborg. Orgeln är mekanisk.

Källor

Externa länkar
 Vimmerby församling informerar
 Kinda-Posten

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Kyrkobyggnader i Vimmerby kommun
Kyrkobyggnader invigda 1969
1969 i Sverige
Bertil Groth

Bertil Sixten Groth, född 27 maj 1893 i Lyrestads församling, Skaraborgs län, död 22 juni 1975, var en svensk kemiingenjör. 

Bertil Groth var son till disponent Sixten Groth och Maria Ahlén. Han avlade ingenjörsexamen 1918 vid KTH och disputerade 1926 vid Uppsala universitet. Han var 1945–1959 professor i teknisk organisk kemi vid KTH. Han invaldes 1946 i Ingenjörsvetenskapsakademien.

Källor

Noter 

Svenska professorer i teknisk kemi
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1893
Avlidna 1975
Personer från Lyrestads socken
Jösta Hagelbäck

Jösta Hagelbäck, ursprungligen Nils Gösta Hagelbäck, född 13 oktober 1945 i Kolsva (Bro-Malma), Västmanland, död 23 oktober 2009 i Köping, Västmanland, var en svensk filmregissör. Han var far till författaren Lina Hagelbäck.

Biografi
Efter studier vid Dramatiska Institutets filmutbildning väckte Hagelbäcks examensfilm Besöket uppmärksamhet i filmkretsar och han inbjöds till och med till projektdiskussioner i Hollywood. Långfilmsdebuten Kejsaren (1979), efter Birgitta Trotzigs roman Sjukdomen (1972), om lantarbetarmotsättningar mot utländska gästarbetare i Skåne under första halvan av 1900-talet, belönades 1979 med Guldbagge för Bästa skådespelare till Anders Åberg. Filmens fotograf Sten Holmberg erhöll Silverbjörnen vid Filmfestivalen i Berlin för Bästa foto, samtidigt som filmen också nominerades som Bästa film vid samma festival. 

I början av 1980-talet gjorde han tv-serien Furstespegeln, som med sin provokativa form dock väckte sådan anstöt och uppståndelse, att den censurerades av Sveriges Television och 1983 fortsatte han med tv-produktionen Gråtvalsen med en flintskallig Ernst-Hugo Järegård i centrum. Hagelbäck var en komplicerad konstnärspersonlighet och fann inspiration i den tyske filmregissören Werner Herzog, vilket framgick av ett kombinerat intervjuprogram med dem båda av Nils Petter Sundgren. Han eftersträvade ett eget, expressionistiskt filmspråk bortom sedvanliga svenska normer och hade svårt att passa in. Under senare delen av 1980-talet följde han upp den linje han påbörjat med diktsamlingen Substitutstaden (1972), om oron inför en ensidig teknologisk samhällsutveckling. Detta resulterade i en tvåtimmars intervjufilm med professorn i informationsvetenskap Lars Kristiansson 1985 och den konspiratoriska miljöförstöringsthrillern Venus 90 1988.

Utöver film ägnade han sig mycket åt musik, måleri och poesi, med flera diktsamlingar ännu outgivna på grund av praktiska omständigheter.

Fotografen Thomas Ljungqvist gjorde 2005 den prisbelönta dokumentärfilmen Desperadon från Kolsva om Jösta Hagelbäck. "Så vill jag bli ihågkommen", sade Hagelbäck om porträttet.

Filmografi 
 Regi

Musikkortfilmer
1980 – Strix Q
1980 – Rock de luxe
1980 – Factory

 Roller

Bibliografi
1972 – Substitutstaden
1988 – Poeternas krig

Referenser

Noter

Källor 
Fokus november 2009, om Jösta Hagelbäck

Externa länkar

Sveriges Radio P1, "Tendens" – "Samtalet med Jösta Hagelbäck" (radioprogram för avlyssning)

Svenska filmregissörer
Män
Födda 1945
Avlidna 2009
Personer från Kolsva
Malmsjön (Grödinge socken, Södermanland)

Malmsjön är en sjö i Botkyrka kommun i Södermanland som ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Axån. Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gers fångats i sjön.

Malmsjön ingår i Kagghamraåns sjösystem. Sjön är övergödd på grund av näringsämnen från dagvatten från Vårsta och lakvatten från soptippen i Hall som når sjön via Skälbyån. Sjön har dock mycket god buffertkapacitet och har därför inte drabbats av försurning. Under sommaren 2002 uppnådde sjön pH-värde på 8,8.

Delavrinningsområde 
Malmsjön ingår i delavrinningsområde (656114-161500) som SMHI kallar för Utloppet av Malmsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Axån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt två vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (46 procent), öppen mark (12 procent) och jordbruk (23 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 9 procent av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:
 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Löja
 Mört

Se även 
 Lista över insjöar i Botkyrka kommun
Malmsjö gård

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Malmsjön Miljödatabasen

Insjöar i Tyresån-Trosaåns kustområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Botkyrka kommun
Kagghamraåns avrinningsområde