kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Morten Thrane Brünnich

Morten Thrane Brünnich, född 30 september 1737 i Köpenhamn, död 19 september 1827 i Köpenhamn, var en dansk zoolog och mineralog. Han var son till konstnären Andreas Brünnich.

Han blev student 1757, cand.theol. 1760, men övergick därefter till att studera naturvetenskap och disputerade 1761 på avhandlingen Prodromus insectologiæ Siællandicæ. Han skrev entomologiska bidrag till Erik Pontoppidans "Danske Atlas" (1763) och utgav samma år Eder-Fuglens beskrivelse. År 1764 utkom hans Ornithologia borealis och Entomologia, det första vetenskapliga zoologiska arbete som skrevs på danska.

År 1765 utnämndes han till lektor i ekonomi och naturalhistoria och inledde samma år en fyraårig studieresa i utlandet, under vilken han ägnade sig åt zoologi, mineralogi och gruvnäringen. Det zoologiska resultatet av denna resa publicerades i hans Ichthyologia massiliensis (1768). Kort före sin hemkomst blev han utnämnd till professor vid Köpenhamns universitet och verkade där ivrigt för inrättandet av ett naturhistoriskt museum (1770). År 1772 utgav han Zoologiæ fundamenta; men därefter förhindrades hans forskning en längre tid, då han beordrades att inträda i en kommission angående Kongsbergs silververk. 

År 1782 utkom första bandet av hans Dyrenes Historie og Dyresamlingen udi Universitetets Naturteater, men fortsättningen utkom aldrig, och såväl manuskriptet som hans bibliotek förstördes i Köpenhamns brand 1795. År 1784 utkom Litteratura Danica scientiarum naturalium, en förteckning över dansk naturalhistorisk litteratur, men redan 1789 tvangs han resa till Kongsberg, där han anställdes som bergshauptman och senare som direktör för silververket. Vid sin återkomst till Danmark 1814 återupptog han, trots sin höga ålder, sin litterära verksamhet och utgav 1819 Historiske Efterretninger om Norges Bjergværker. I sitt 89:e år publicerade han första delen av ett arbete om Kongsbergs silververk, men döden hindrade honom från att avsluta den andra delen.

Auktorsnamnet Brün. har i zoologiska namn länge varit en hänvisning till honom.

Referenser

Noter 

Danska zoologer
Danska mineraloger
Danska professorer
Födda 1737
Avlidna 1827
Män
Danska entomologer
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Salmonsens
Alumner från Köpenhamns universitet
Forskare från Köpenhamn
Ib Spang Olsen

Ib Spang Olsen, född 11 juni 1921 i Köpenhamn, död 15 januari 2012 i Köpenhamn, var en dansk illustratör och författare.

Olsen tog lärarexamen 1943 och studerade därefter på konstakademien i Köpenhamn 1945-1949 samt på Den Grafiske Skole 1947-1949. Han var därefter anställd som lärare på Bernadotteskolen under åren 1952-1961, var ordförande för Kulturministeriets arbetsgrupp för Barn och Kultur 1982-1990 och medlem av Akademirådet.

Han var speciellt känd för sina frodiga och rustika illustrationer till böcker, bokomslag och Halfdan Rasmussens barnböcker med rim och ramsor; men han har också givit ut egna böcker.

Olsen var far till författaren och skådespelaren Martin Spang Olsen och filmregissören Lasse Spang Olsen.

Bibliografi utgivet på svenska 
 Farmors väggbonad 1960
 Pojken i månen 1962
 Katthuset 1968
 Röken 1971
 Vuxenfällan 1990
 När jag gjorde tjänst hos bergagubben 1999

Priser och utmärkelser 
 Kulturministeriets barnbokspris 1963 för Drengen i månen
 Kulturministeriets barnbokspris 1964 för Det lille lokomotiv, Blæsten och Regnen
 Kulturministeriets barnbokspris 1967 för Mosekonens bryg
 H.C. Andersen-medaljen 1972

Referenser 

Danska författare
Danskspråkiga författare
Danska författare av barn- och ungdomslitteratur
Danska illustratörer
Födda 1921
Män
Avlidna 2012
Tingvalla, Karlstad

För sportanläggningen, se Tingvalla IP eller Tingvalla isstadion
Tingvalla (äldre stavning: Thingwalla, latin: Thinguallum) är en bebyggd gammal tings- och handelsplats belägen på Tingvallaön i Klarälvens mynning. Tingsplatsen omnämns först på 1200-talet. Staden Karlstad grundades 1584 på platsen av hertig Karl.

Numera utgör Tingvallastaden en central stadsdel i tätorten Karlstad. Här finns bland annat Tingvallagymnasiet och Karlstads domkyrka. 31 december 2019 bodde det  personer i området.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Karlstad
Karlstads historia
Stadsdelar i Karlstad
Bibi Rödöö

Birthe Christina Rödöö, känd som Bibi Rödöö, född 5 september 1960 i Stockholm, är en svensk journalist och radioproducent.

Biografi
Rödöö studerade på Journalisthögskolan i Stockholm i början av 1980-talet och har arbetat på tidningar, TV4 och sedan 1987 på Sveriges Radio. Hon var tidigare nyhetsreporter på Dagens Eko och under många år samhällsjournalist på flera program på P1, däribland Studio Ett. Under åtta år var hon producent och överdomare i På minuten och är numera producent på Sveriges Radio och programchef för Sommar i P1 och Vinter i P1.

Bibi Rödöö är tidigare ordförande i Public Service-klubben, en förening inom SVT, SR och UR som anordnar debatter och delar ut Ikarospriset till program inom bolagen.

Radioproduktioner

Sommar i P1 
Bibi Rödöö är programchef för Sommar i P1 och Vinter i P1 i Sveriges Radio. Hon är den person som innehaft chefskapet längst sedan programmets premiär 1959. Dåvarande P1-chefen Ewonne Winblad gav Rödöö uppdraget 1996 inför 1997 års upplaga och hon har sedan dess varit ansvarig för Sommarprogrammen som under åren stigit i popularitet. Rödöö leder årligen tillsammans med Ulf Elfving programmens direktsända presskonferens i Stockholm. 

I samband med Sommars 50-årsjubileum 2009 initierade Rödöö ett samarbete med SVT med TV-serien Sommarpratarna, som har sänts sedan hösten 2009. Samma år lanserade Rödöö ett digitalt arkiv med tidigare Sommarprogram.

Vinter i P1 
2008 startade Bibi Rödöö Vinter i P1, vinterns motsvarighet till Sommarprogrammen.

På minuten 
Mellan 2003 och 2011 var Bibi Rödöö producent och överdomare i radioklassikern På minuten med Ingvar Storm som programledare tillsammans med en ordinarie panel bestående av Pia Johansson, Kajsa Ingemarsson, Hans Rosenfeldt och Fredrik Lindström.

Bibliografi
 2007 – 
 2013 –

Referenser

Externa länkar 
Bibi Rödöös förord om 2014 års Sommar i P1
Om Bibi Rödöö på Sveriges Radios hemsida

Producenter vid Sveriges Radio
Svenska journalister
Kvinnor
Födda 1960
Levande personer
Personer från Stockholm
Fly

Fly är det fjärde studioalbumet av den engelska sångerskan Sarah Brightman, utgivet 1995 på East West Records. Det är hennes andra album tillsammans med producenten Frank Peterson hos Nemo Studios. Det är ett av hennes "rockigare" album och som varit svårsålt men som fått bättre försäljningssiffror på senare tid.

Albumet innehåller flera duetter med Chris Thompson, Tom Jones och i en senare utgåva även Andrea Bocelli med hitlåten "Time to Say Goodbye" (en engelskspråkig tolkning av "Con te partirò").

Låten "A Question of Honour" var den första låten som skrevs av Brightman och Peterson med boxaren Henry Maske i åtanke. Brightman uppträdde med låten under en viktig match. Låten har blivit väldigt populär runt om i världen men främst i Tyskland. På Brightmans konserter är den populär på grund av dess rockiga energi blandad med klassisk sång.

Låtlista 
 Time to say goodbye (L.Quarantotto/F.Sartori,F.Peterson)
 The Fly (Peterson/Brightman/Peterson)
 Why (Peterson/Brightman/Peterson)
 Murder In Maryland Park (Stina Nordenstam)
 How can heaven love me (Peterson, Christnesen/Dorell)
 A question of honour (Peterson)
 Ghost in a machinery (Peterson/Ravenhill, Peterson)
 You take my breath away (Peterson/Brightman/Peterson)
 Something in the air Peterson/Christnesen/Peterson, Filz)
 Heaven is here (Peterson/Schwarz,Meissner/Brightman, Schwarz)
 I loved you (Peterson/Schwarz,Meissner/Brightman, Schwarz)
 Fly (Peterson/Brightman, Peterson)

Externa länkar 
Sarah Brightmans officiella hemsida

Album av Sarah Brightman
Album utgivna på East West Records
Musikalbum 1995
Abraham Wasastjerna

Abraham Wasastjerna, fram till 1808 Falander, född 2 december 1746 i Gamlakarleby, död 20 januari 1815 i Vasa, var en finländsk grosshandlare, skeppsredare och industriman.

Biografi 
Abraham Wasastjerna, ursprungligen Abraham Falander, var son rådmannen Jakob Falander (vars farbror adlades med namnet Tigerstedt) och far till Gustaf Adolf Wasastjerna och farfar till Oskar Wasastjerna.

Abraham Falander blev student i Åbo 1761, där han studerade juridik, men slog sig sedermera på affärsverksamhet och blev 1776 handlande samt 1780 rådman i Vasa. År 1802 fick han kommerseråds titel. Han representerade Vasa stad vid riksdagarna 1789, 1792 och 1800. Som grundläggare (1798) av Östermyra bruk i Ilmola och ägare av andra bruk och fastigheter, kvarnar och sågar bidrog han till handelns och näringarnas tillväxt i södra Österbotten. År 1806 lät han bygga Östermyra herrgård.

Vid de ryska truppernas ankomst till Vasa sommaren 1808 blev Falander angiven för försök att emot dem uppvigla allmogen och fördes till Åbo, där han dömdes till arkebusering, men frigavs och fick tillstånd att resa till Sverige. På återfärden passerade han i oktober 1808 Åland, där Gustav IV Adolf kallade honom jämte advokatfiskalen i Vasa hovrätt, lagmannen Anders Johan Bergvald (död ogift 1828), som blivit på liknande sätt behandlad av ryssarna, inför sig och adlade dem bägge med namnet Wasastjerna. 

Abraham Wasastjernas hem i Vasa, Falanderska gården, är en ståtlig stenbyggnad i tre våningar och det enda huset i Vasa som stod kvar efter branden år 1852. Idag är huset i Gamla Vasa en del av Österbottens museum.

Källor

Noter

Externa länkar

Finländsk adel
Finländska grosshandlare
Personer inom Finlands näringsliv under 1700-talet
Borgarståndets riksdagsledamöter
Födda 1746
Avlidna 1815
Män
Personer inom Finlands näringsliv under 1800-talet
Svenskt adlade
Finländska innehavare av kommerseråds titel
Personer från Karleby
Ugglan
Österbottens historia
Abraham
Melittin

Melittin är den huvudsakliga aktiva komponenten (40–60 procent av torrvikten) och den huvudsakliga smärtframkallande substansen i bigift och är en kraftfull stimulant av enzymet fosfolipas A2. Melittin är en basisk peptid som består av 26 aminosyror.

Egenskaper
Melittins huvudsakliga funktion som en komponent i bigift är att orsaka smärta och förstörelse av vävnad hos inkräktare som hotar en bikupa. Men hos honungsbin uttrycks melittin inte bara i giftkörteln, utan även i andra vävnader som är infekterade med patogener. De två giftmolekylerna, melittin och secapin, som överuttrycks i honungsbin infekterade med olika patogener, anger möjligen en roll för melittin i binas immunförsvar mot infektionssjukdomar.

Struktur
Melittin är en liten peptid utan disulfidbro. N-terminaldelen av molekylen är övervägande hydrofob medan C-terminaldelen är hydrofil och starkt basisk. I vatten bildar den en tetramer men kan också spontant integrera sig i cellmembran.

Verkningsmekanism
Injektion av melittin i djur och människor orsakar smärta. Det har starka yteffekter på cellmembran som orsakar porbildning i epitelceller och förstörelse av röda blodkroppar. Melittin aktiverar också nociceptorceller (smärtreceptorer)  genom en mängd olika mekanismer.

Melittin kan öppna termiska nociceptor TRPV1-kanaler via cyklooxygenasmetaboliter vilka deltar i depolarisering av nociceptorceller. De porbildande effekterna i celler orsakar frisättning av proinflammatoriska cytokiner. Det aktiverar också G-proteinkopplad receptormedierad öppning av övergående receptorpotentialkanaler. Slutligen reglerar melittin upp uttrycket av Nav1.8- och Nav1.9-natriumkanaler i nociceptorceller som orsakar långvarig verkningspotentiell sveda och smärtupplevelse.

Melittin hämmar proteinkinas C, Ca2+/kalmodulinberoende proteinkinas II, myosinlättkedjekinas och Na+/K+-ATPas (synaptosomalt membran). Mellitin blockerar transportpumpar som Na+-K+-ATPas och H+-K+-ATPas.

Toxicitet hos ett bistick
Melittin är huvudföreningen i bigift, vilket står för den potentiella dödligheten av ett bistick, vilket orsakar en anafylaktisk reaktion hos vissa människor. På ställena för flera stick uppstår lokal smärta, svullnad och hudrodnad och om bin sväljs kan livshotande svullnad i halsen och luftvägarna utvecklas.

Medicinsk användning
Bigiftterapi har använts i traditionell medicin för att behandla olika sjukdomar, även om dess ospecifika toxicitet har begränsad vetenskaplig forskning om dess potentiella effekter.

Referenser

Noter

Externa länkar

Peptider
Johannes Theodor Lorenzen

Johannes Theodor Lorenzen, född 23 november 1855, död 5 maj 1884, var en dansk mineralog.

Lorenzen blev polyteknisk kandidat 1877 och tjänstgjorde som assistent vid mineralogiska museet i Köpenhamn från 1878, Han fastställde en mycket stor del av de sällsynta mineral från Kangerdluarsuk i Julianehåb distrikt på Grönland och beskrev dem i ett antal avhandlingar i "Meddelelser om Grønland", II, IV och VII. 

Lorenzen flyttade 1883 till Stockholm för att studera geologi under professor Waldemar Christopher Brøgger vid Stockholms högskola. Han deltog i november 1883 i bildandet av Studentföreningen i Stockholm, nuvarande Stockholms universitets studentkår, och blev dess förste ordförande. Han lämnade ordförandeskapet i föreningen i mars 1884 för att delta i en vetenskaplig dansk expedition till Grönland men avled i unga år ute på Atlanten.

Källor

Johannes Lorenzens dödsruna i Stockholms Dagblad 27/6 1884

Danska mineraloger
Födda 1855
Avlidna 1884
Män
Kulturåret 1760



Händelser
Okänt datum - Joseph Haydn ingår äktenskap, men han och hans fru kom att leva åtskilda stora delar av sina liv.
Okänt datum - John Newton lämnar sitt tidigare arbete för att arbeta i kyrkan, där han komponerar psalmer och hymner.
Okänt datum - Memoirs of the Life of the Late Georg Friedrich Händel (Minnen från den hädangångne G F Händel), av John Mainwaring, publiceras anonymt.
Okänt datum - John Alcock tvingas ta avsked som organist och körledare i Lichfield Cathedral.
Okänt datum - William Boyces Eight Symphonies publiceras av John Walsh (Händels utgivare), efter att de sista 21 åren ha komponerat oden till vokalmusik, scenmusik och ouvertyrer. 
 Johann Christian Bach blir organist i Milanos Katedral.
Okänt datum - Johann Baptist Vanhal åker till Wien för att ta lektioner av Carl Ditters von Dittersdorf.

Nya verk
 Språkvetenskap
 Anmärkningar öfver 2 skrifter om svenska skrif- och stafningssättet av Sven Hof
 Opera
 Thomas Arne - Thomas och Sally  
 Johann Christian Bach - Artaserse
 Johann Adolph Hasse - Alcide al Bivio 
 Vincenzo Manfredini - Semiramide
 Jean-Philippe Rameau - Les Surprises de l'amour
 Musik
 Johann Albrechtsberger - Stråkkvartett i D
 William Boyce - Eight Symphonies 
 François Joseph Gossec - Grande Messe des Morts 
 Michael Haydn - Concerto for Violin in B flat major

Födda
 2 mars - Christina Charlotta Cederström (död 1832), svensk poet, konstnär, tecknare och författare.
 10 maj - Claude Joseph Rouget de Lisle (död 1836), fransk författare och kompositör.
 16 juni - Louise Contat (död 1813), fransk skådespelare
 25 oktober - Maria Petronella Woesthoven (död 1830), holländsk författare
 31 oktober - Hokusai (död 1849), japansk ukiyo-ekonstnär.
 oktober - Fredrica Löf (död 1813), Dramatens första kvinnliga stjärna.
 okänt datum - Pehr Sundin (död 1827), jämtsk konstnär.
 okänt datum - Antoine Bournonville (död 1843), fransk balettdansör, aktiv i Sverige och Danmark.
 okänt datum - Charlotte Slottsberg (död 1800), Sveriges första kända stjärna inom baletten.
 okänt datum - Lemuel Francis Abbott (död 1802), engelsk porträttmålare.
 okänt datum - Mette Marit Astrup, dansk skådespelare (död 1834)
 okänt datum - Helena Maria Ehrenstråhle, svensk poet (död 1800)

Avlidna
 9 maj - Nikolaus Ludwig von Zinzendorf (född 1700), tysk präst.
 okänt datum - Emerentia Polhem (född 1703), svensk författare.
 okänt datum - Nezim Frakulla (född omkring 1680), albansk-bektashi poet.
 Friederike Caroline Neuber (född 1697), tysk skådespelare och teaterdirektör
Kulturåret 1761



Händelser 
Okänt datum - Francesco Geminiani besöker Dublin, där han blir rånad på ett värdefullt manuskript.
Okänt datum - Domenico Cimarosa börjar på Conservatorio di Santa Maria di Loreto.
Okänt datum - Joseph Haydn börjar sin långa anställning hos Esterházyfamiljen.

Nya verk 

 Litteratur
 Atis och Camilla, av Gustav Filip Creutz 
 Julie eller Den nya Héloïse, av Jean-Jacques Rousseau

 Opera
 Charles-Guillaume Alexandre - George et Georgette
 Florian Leopold Gassmann - Catone in Utica 
 Baldassare Galuppi - Le Tre Amante Ridicoli
 Musik
 Thomas Arne - Judith (oratorio) 
 Christoph Willibald Gluck - Don Juan (balett) 
 François Joseph Gossec - Sei sinfonie a più stromenti, op.5
 Joseph Haydn - Symphony no 8 ("Le Soir") 
 Michael Haydn - Symphony in C major 
 Wolfgang Amadeus Mozart - Minuet for Harpsichord

Födda
 20 februari - Ludwig Abeille (död 1838), tysk pianist, orgelspelare och tonsättare.
 6 april - Carl Ludwig Giesecke (död 1833), tysk skådespelare, författare och mineralog.
 3 maj - August von Kotzebue (död 1819), tysk dramatiker.
 7 augusti - Lars Linderot (död 1811), svensk präst och psalmdiktare.
 20 november - Christina Charlotta Neuman (född 1805), svensk skådespelare.
 4 december - Jean-Louis Laya (död 1833), fransk dramatiker.
 19 september - Marie Cathrine Preisler (död 1797), dansk skådespelare.

Avlidna
 1 januari - Hedvig Witte (född 1724), vokalist i Hovkapellet.
 24 mars - Andreas Olavi Rhyzelius  (född 1677), svensk historiker och biskop.
 10 april - Cecilia Elisabeth Würzer, vokalist i Hovkapellet.
 4 juli - Samuel Richardson (född 1689), engelsk romanförfattare.
 27 juli - Carl Fredric Broocman (född 1709), svensk topograf, historiker och författare.
 okänt darum - Anders Gottman (född 1692), svensk konstnär och målarålderman.
Kulturåret 1762



Händelser
Okänt datum - Egges teater i Norrköping öppnas.

Nya verk
 Menniskans elände, av Gustaf Fredrik Gyllenborg
 Émile ou de l'éducation, av Jean-Jacques Rousseau

Födda
 24 mars - Marco Portogallo (död 1830), portugisisk kompositör.
 10 augusti - Axel Gabriel Silfverstolpe (död 1816), ledamot av Svenska Akademien.
 22 september - Olof Forssell (död 1838), svensk matematiker, präst och psalmförfattare.
 20 oktober - André-Marie de Chénier (död 1794), fransk skald.
 27 oktober - Isac Reinhold Blom (död 1826), ledamot av Svenska Akademien.
 okänt datum - Giovanna Bassi (död 1834), italiensk ballerina.
 okänt datum - Henriette Mathiesen, norsk skådespelare.

Avlidna
 26 juni - Gottschedin (född 1713), tysk författare.
 17 september - Francesco Geminiani (döpt 1687), italiensk tonsättare och eftersökt violinist.
 okänt datum - Charles Langlois (född 1692), svenska teaterns förste direktör.
Aronsson

Aronsson är ett svenskt efternamn, som kan stavas på olika sätt. Den 31 december 2013 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Aronsson 6 395
 Aronson 139
 Aronsohn 23
 Aronzon 18
Tillsammans blir detta 6 575 personer.

Personer med efternamnet Aronsson eller varianter av detta namn
 Albert Aronson (1907–2001), journalist, direktör, stockholmspolitiker, socialdemokrat
 Agne Aronsson (1924–1990), konstnär och keramiker
 Anders Aronsson (1885–1942), lantbrukare och politiker, bondeförbundare
 Anders Aronson (1888–1936), läkare
 Anna-Lisa Aronsson (1923–2002), textilkonstnär
 Arvid Aronsson (född 1998), ishockeyspelare

 Bertil Aronsson (född 1929), metallurg, professors namn

 Elisabeth Aronson (1888–1973), författare och översättare
 Eric Aronsson (1817–1897), naturläkare, "Vingåkersdoktorn"
 Ernst Aronson (1876–1965), lantbrukare, politiker, högerman
 Ewert Aronson (1919–2011), präst

 Gunnar Martin Aronsson (född 1954), regissör
 Gustaf Aronsson (1872–1930), operasångare och skådespelare

 Harald Aronsson (1913–1981), kommunalråd, landshövding, socialdemokrat

 Ivar Aronsson (1928–2017), roddare

 J. Hugo Aronson (1891–1978), amerikansk republikansk politiker, guvernör i Montana
 Jan Aronsson (1931–2016), fotbollsspelare
 Johanna Aronsson  (född 1982), handbollsspelare

 Kerstin Aronsson (född 1959), jurist och förläggare
 Knis Karl Aronsson (1913–1980), ingenjör och riksspelman

 Lars Aronsson (född 1966), programmerare
 Leif Aronsson (1938–1987), fotbollsspelare

 Manfred Aronsson (född 1964), företagsledare
 Margit Aronsson (1919–2014), skådespelare
 Maria Aronsson (född 1983), fotbollsspelare
 Marita Aronson (född 1939), psykolog och politiker
 Martin Aronson-Liljegral (1869–1954), konstnär
 Mats Aronsson (född 1951), fotbollsspelare
 Mårten Aronsson (född 1944), naturvetenskaplig författare

 Per Erik Aronson (född 1956), keramiker
 Peter Aronsson (född 1959), historiker, professor
 Peter Aron Aronsson (1862–1936), svenskamerikansk mekaniker och uppfinnare

 Ronja Aronsson (född 1997), fotbollsspelare

 Sofia Aronsson (född 1984), travtränare, travkusk och montéryttare
 Stina Aronson (1892–1956), författare
 Sven Aronsson (1878–1938), advokat

 Thomas Aronsson (född 1963), nationalekonom, professor
 Torbjörn Aronson (född 1963), historiker, kyrkohistoriker, kristdemokrat

 Vidar Aronsson (född 1988), nykterhetsman

Källor

Svenska efternamn
Sonnamn
Lindholmens BK

Lindholmens BK (LBK) är en fotbollsklubb på Hisingen i Göteborg.

Klubben bildades 1932 på Lindholmen och spelar sina hemmamatcher på Länsmansgårdens IP. Den spelar för närvarande i division 6B. LBK firade nyligen 75-årsjubileum med bland andra Tobias Hysén som gäst och prisutdelare. Elitspelare som spelat med Lindholmen är bland andra Gunnar Gren, Tobias Hysén och Ken Fagerberg.

Externa länkar
Klubbens webbplats

Fotbollsklubbar i Göteborg
Sportklubbar bildade 1932
Ole Rothenborg

Ole Rothenborg, född 20 juli 1947, är en svensk journalist, redaktör och utrikeskorrespondent, som sedan 1975 arbetar på Dagens Nyheter.

Sedan januari 2001, då han efterträdde Lars Ramklint, var han tidningens korrespondent i Malmö, och sedan hösten 2004 är han DN:s utrikeskorrespondent i Danmark, då han efterträdde Ewa Svensson. I samband med tsunamikatastrofen var han 2005 kort utrikeskorrespondent i Phuket. År 2007 rapporterade han och Erich Stering från Grönland. Rothenborg har tidigare varit chef för Dagens Nyheters grävande journalistgrupp DN Special i mitten av 1990-talet.

Han har även varit nyhetsredaktör, nyhetschef och chef för
Stockholmsredaktionen på tidningen. År 1996 nämndes han som en kandidat till posten som Expressens redaktionschef. Ole Rothenborg är gift med Tove Fryklund. Därutöver har han skrivit i bilagan DN söndag och medverkat i DN:s satsning "Gymnasieguiden" 2006. I en rapport från Timbro 2006 kritiserades han för att återge felaktiga uppgifter från Göran Persson.

Referenser

Män
Födda 1947
Svenska journalister under 1900-talet
Utrikeskorrespondenter
Svenska redaktörer
Levande personer
Kulturåret 1764



Händelser
okänt datum – Louis Frossard och Marie-Renée Frossard engageras vid den franska teatern i Sverige.

Födda
 15 februari – Jens Baggesen (död 1826), dansk författare.
 25 februari – Carl Gustaf von Brinkman (död 1847), svensk poet, författare, diplomat och ledamot av Svenska Akademien.
 2 maj – Friedrich von Gentz (död 1832), tysk politisk skriftställare.
 20 maj – Johann Gottfried Schadow (död 1850), tysk skulptör och grafiker. 
 9 juli – Ann Radcliffe (död 1823), engelsk författare.
 24 november – Ulrika Carolina Widström (död 1841), svensk poet och översättare.
okänt datum – Samuel Ahlgren (död 1816), svensk skådespelare.

Avlidna
 3 juni – Hans Adolph Brorson (född 1694), dansk biskop och psalmdiktare.
 12 september – Jean-Philippe Rameau (född 1683), fransk kompositör inom barockmusik. 
 26 oktober – William Hogarth (född 1697), engelsk målare, grafiker och karikatyrtecknare.
 20 december – Erik Pontoppidan (född 1698), dansk teolog, historiker, författare och ornitolog.