kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Uttalsförsening

Denna artikel handlar om utvecklingsbetingade svårigheter med produktion av språkljud. Det finns ingen vedertagen benämning för detta begrepp. Uttryck som talförsening, artikulationssvårigheter, uttalsavvikelser och talfel kan användas för att beteckna området. I Klassifikation av sjukdomar och hälsoproblem 1997 (Svenska versionen av ICD-10) hamnar de flesta av dessa avvikelser under diagnosen Specifik störning av artikulationsförmågan (F80.0).

Uttalssvårigheter kan delas in i dyspraktiska/oralmotoriska och (dys-)fonologiska svårigheter.

Oralmotoriska talsvårigheter
Taldyspraxi, verbaldyspraxi eller oralmotoriska svårigheter kallas svårigheter med hur talapparaten ska vara inställd för olika språkljud, dvs hur man ska kombinera artikulationsställe, artikulationssätt och fonation (röst) för att fysiskt kunna producera de olika språkljuden.

Diagnoser
 F80.0B Utvecklingsförsening av oralmotorik (med ev artikulationsfel)
 F80.8B Läspning
 F80.8C R-fel
 F80.8D Generell interdentalism
 F80.8W Annan specificerad störning av tal- och språkutvecklingen

Dysfonologi
Dysfonologi eller fonologiska svårigheter kallas svårigheter med språkljudsystemet (det fonologiska systemet), det vill säga reglerna för hur språkljud kan och ska kombineras i det aktuella språket.

Diagnoser
 F80.0A Fonologisk språkstörning
 F80.1 Expressiv språkstörning
 F80.1B Fonologisk och grammatisk språkstörning

Se även
 Fonologisk utveckling 
 Specifik språkstörning
 Talstörning
 Språkstörning
 Tal- och språkutveckling 

Kommunikationsstörningar
Språkinlärning
Barne-Åsaka socken

Barne-Åsaka socken i Västergötland ingick i Barne härad, ingår sedan 1983  i Essunga kommun och motsvarar från 2016 Barne-Åsaka distrikt.

Socknens areal är 25,56 kvadratkilometer varav 25,42 land. År 2000 fanns här 643 invånare. Tätorten Jonslund samt kyrkbyn Åsaka med sockenkyrkan Barne-Åsaka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Åsaka socken. Häradsnamnet lades till för att skilja från Väne-Åsaka med flera socknar.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsaka församling och för de borgerliga frågorna bildades Åsaka landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Essunga landskommun som 1971 ombildades till Essunga kommun som 1974 uppgick i Vara kommun. Området bröts ut därifrån 1983 för att återuppstå som Essunga kommun med något mindre omfång än kommunen hade till 1974. Församlingen uppgick 2002 i Lekåsa-Barne Åsaka församling som 2019 uppgick i Essunga församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Barne-Åsaka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Barne-Åsaka socken ligger nordväst om Herrljunga med Nossan i väster. Socknen är en slättbygd med inslag av mossar och skog.

1834 brann Barne Åsaka gamla kyrka ner till grunden genom åsknedslag. Den nuvarande Barne-Åsaka kyrka byggdes i sten 1844 och restaurerades 1926. Eftersom prästen hade både Lekåsa och Barne-Åsaka som arbetsområde kallades vägen mellan de båda byarna "prästavägen".

Fornlämningar
Boplatser och två hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravar och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns gravar, domarringar och resta stenar. Två runristningar har påträffats.

En runsten står strax söder om kyrkan med texten ”Rividr reste denna sten efter Kirm, sin son, en mycket god kämpe”. En annan runsten hittades i Abrahamstorp och användes som en så kallad sköljesten i samband med tvätt och sköljning. Den flyttades 1792 till Dagsnäs av en man, som samlade på runstenar. En kopia gjordes på 1970-talet och bekostades av Ernst Dahrén, bygdens store son. Den står idag intill hembygdsstugan i Jonslund. Texten på runstenen lyder: ”Björn reste sten denna efter Tjod, sin bolagsman. Gud hjälpe hans själ och den heliga sankta Maria”.

Namnet
Namnet skrevs 1412 Asaka och kommer från kyrkbyn. Namnet har haft flera tolkningar, den nu förespråkade är att det innehåller as, 'asagud' och ek(e), 'ekdunge'.

Se även
 Barne-Åsaka församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Essunga kommun

Socknar i Barne härad
Lekåsa församling

Lekåsa församling var en församling i Skara stift och i Essunga kommun. Församlingen uppgick 2002 i Lekåsa-Barne Åsaka församling.

Administrativ historik  
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1922 moderförsamling i pastoratet Lekåsa, Essunga, (Barne-)Åsaka, Fåglum och Kyrkås (Sandbäck) för att därefter till 2002 vara annexförsamling i pastoratet Essunga, Lekåsa, Barne-Åsaka, Fåglum och Kyrkås. Församlingen uppgick 2002 i Lekåsa-Barne Åsaka församling som 2019 uppgick i Essunga församling.  Här bodde drygt 200 personer (2013).

Kyrkor 
 Lekåsa kyrka

Se även 
 Lekåsa socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Essunga kommun
Främmestads församling

Främmestads församling var en församling i Skara stift och i Essunga kommun. Församlingen uppgick 2002 i Främmestad-Bärebergs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1646 annexförsamling i pastoratet Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma, Längnum, Främmestad och Bäreberg. Från 1646 till 2002 moderförsamling i pastoratet Främmestad och Bäreberg. Församlingen uppgick 2002 i Främmestad-Bärebergs församling.

Kyrkor 
Främmestads kyrka

Se även
Främmestads socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Essunga kommun
Bärebergs församling

Bärebergs församling var en församling i Skara stift och i Essunga kommun. Församlingen uppgick 2002 i Främmestad-Bärebergs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1646 annexförsamling i pastoratet Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma, Längnum, Främmestad och Bäreberg. Från 1646 till 2002 moderförsamling i pastoratet Främmestad och Bäreberg. Församlingen uppgick 2002 i Främmestad-Bärebergs församling.

Kyrkor 
Bärebergs kyrka

Se även
Bärebergs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Essunga kommun
Fåglums församling

Fåglums församling var en församling i Skara stift och i Essunga kommun. Församlingen uppgick 2002 i Essunga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1922 annexförsamling i pastoratet Lekåsa, Essunga, Barne-Åsaka, Fåglum och Kyrkås (Sandbäck) för att därefter till 2002 vara annexförsamling i pastoratet Essunga, Lekåsa, Barne-Åsaka, Fåglum och Kyrkås. Församlingen uppgick 2002 i Essunga församling.

Kyrkor 
 Fåglums kyrka

Se även 
 Fåglums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Essunga kommun
Malma församling, Skara stift

Malma församling var en församling i Skara stift och i Essunga kommun. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma och Längnum som till 1646 även omfattade Främmestads och Bärebergs församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.

Kyrkor 
Fridhems kyrka, sedan 1868 gemensam kyrka med flera församlingar
Malma kapell

Se även
Malma socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift

Indelningar i Essunga kommun
Hyringa församling

Hyringa församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma och Längnum som till 1646 även omfattade Främmestads och Bärebergs församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.

Kyrkor 
Fridhems kyrka sedan 1868 gemensam kyrka med flera församlingar

Se även
Hyringa socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Längnums församling

Längnums församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma och Längnum som till 1646 även omfattade Främmestads och Bärebergs församlingar. Församlingen uppgick 2002 i Fridhems församling.
-1646 Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma, Längnum, Främmestad och Bäreberg, 1646- Tengene, Trökörna, Hyringa, Malma och Längnum.

Kyrkor 
Fridhems kyrka sedan 1868 även var församlingskyrka för Malma och Hyringa församlingar.

Se även
Längnums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Bjärby församling

Bjärby församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Särestad, Bjärby, Håle, Täng och Flakeberg som från 1962 även omfattade församlingarna Flo, Ås och Sal. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Kyrkor 
Församlingskyrka var efter 1612 Särestad-Bjärby kyrka.

Se även
Bjärby socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Håle församling

Håle församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Särestad, Bjärby, Håle, Täng och Flakeberg som från 1962 även omfattade församlingarna Flo, Ås och Sal. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Kyrkor 
Håle-Tängs kyrka

Se även
Håle socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Tängs församling

Tängs församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 
. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Särestad, Bjärby, Håle, Täng och Flakeberg som från 1962 även omfattade församlingarna Flo, Ås och Sal. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Kyrkor 
Håle-Tängs kyrka gemensam med Håle församling

Se även
Tängs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Flakebergs församling

Flakebergs församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Särestad, Bjärby, Håle, Täng och Flakeberg som från 1962 även omfattade församlingarna Flo, Ås och Sal. Församlingen uppgick 2002 i Särestads församling.

Kyrkor 
Flakebergs kyrka

Se även
Flakebergs socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Sals församling

Sals församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Flo församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1671 annexförsamling i pastoratet Ås, Näs, Flo och Sal. Från 1671 till 1 maj 1816 var den annexförsamling i pastoratet Flo, Ås, Sal och Näs. Från 1 maj 1816 till 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Flo, Ås och Sal. Från 1962 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Särestad, Bjärby, Håle, Tång, Flakeberg, Flo, Ås och Sal. Församlingen uppgick 2002 i Flo församling.

Kyrkor 
Sals kyrka

Se även
Sals socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Ås församling

Ås församling kan syfta på:
Ås församling, Härnösands stift – församling i Härnösands stift
Ås församling, Göteborgs stift – tidigare församling (till 2005) i Göteborgs stift
Ås församling, Skara stift – tidigare församling (till 2001) i Skara stift
Ås församling, Ölands kontrakt – tidigare församling (till 2002) i Växjö stift (Ölands södra kontrakt)
Ås församling, Östbo-Västbo kontrakt – tidigare  församling (till 2013) i Växjö stift (Östbo-Västbo kontrakt)
Red Dress

Red Dress är den tredje singeln från det brittiska tjejbandet Sugababes fjärde musikalbum, Taller in More Ways. Singeln släpptes den 6 mars 2006.

Red Dress är Sugababes första singel med Amelle Berrabah, som ersatte originalmedlemmen Mutya Buena i december 2005. Delar av låten har spelats in på nytt, nu med Berrabahs sång.

Som B-sida till singeln har man valt att göra en cover på Arctic Monkeys ”I Bet You Look Good on the Dancefloor”.

Red Dress debuterade på englandslistans fjärde plats.

Externa länkar
 Sugababes – Red Dress (kräver QuickTime)

Musiksinglar 2006
Ås församling, Skara stift

Ås församling var en församling i Skara stift och i Grästorps kommun. Församlingen uppgick 2002 i Flo församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1671 moderförsamling i pastoratet Ås, Näs, Flo och Sal. Från 1671 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Flo, Ås och Sal som till 1 maj 1816 även omfattade Näs församling. Från 1962 till 2002 var församlingen annexförsamling i pastoratet Särestad, Bjärby, Håle, Tång, Flakeberg, Flo, Ås och Sal. Församlingen uppgick 2002 i Flo församling.

Kyrkor 
Ås kyrka

Se även
Ås socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Grästorps kommun
Berga församling

Berga församling kan syfta på:

Berga församling, Växjö stift – en församling i Växjö stift
Linköpings Berga församling – en församling i Linköpings stift
Berga församling, Skara stift – en tidigare församling i Skara stift –2004
Malma församling

Malma församling kan syfta på:

 Malma församling, en tidigare församling i Skara stift
 Malma församling, en församling i Västerås stift
 Lilla Malma församling, en tidigare församling i Strängnäs stift
Bitterna församling

Bitterna församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vedums församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1818 genom sammanslagning av Västerbitterna och Österbitterna församlingar. 

Församlingen var till 2002 moderförsamling i pastoratet Bitterna, (Laske-)Vedum och Eling som även omfattade Södra Lundby församling från 1962. Församlingen uppgick 2002 i Vedums församling.

Kyrkor 
Bitterna kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Södra Lundby socken

Södra Lundby socken i Västergötland ingick i Laske härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Södra Lundby distrikt.

Socknens areal var 18,81 kvadratkilometer varav 18,75 land. År 2000 fanns här 250 invånare. Sockenkyrkan Södra Lundby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Lundby socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lundby församling och för de borgerliga frågorna bildades Lundby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vedums landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vedums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Södra Lundby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Laske härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Vilska och Skånings kompanier och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Södra Lundby socken ligger sydost om Vara kring Afsån. Socknen är en uppodlad slättbygd på Varaslätten med inslag av skog.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravhögar. Från järnåldern finns gravar och stensättningar.

Namnet
Namnet skrevs 1286 Lundby och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller lund och by, 'gård; by'.

Se även
 Södra Lundby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

http://sodralundbybygdegard.se/

Indelningar i Vara kommun

Socknar i Laske härad
Elings socken

Elings socken i Västergötland ingick i Barne härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Elings distrikt.

Socknens areal är 20,19 kvadratkilometer land. År 2000 fanns här 197 invånare. Sockenkyrkan Elings kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.

Den 1 januari 1947 (enligt beslut den 14 december 1945) överfördes till Elings socken från Lekåsa socken de obebodda fastigheterna Västorp 1:9 och Västorp 1:11, omfattande en areal av 0,11 km² land.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Elings församling och för de borgerliga frågorna bildades Elings landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vedums landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vedums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Eling, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Barne härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Elings socken ligger söder om Vara. Socknen är en mossrik slättbygd med kuperad skogsbygd i söder.

Socknen genomkorsas av E20, som passerar cirka 700 meter väster om Elings kyrka.

I väster, i en kil av sockenen mellan kommungränsen till Essunga kommun och E20, ligger mossen Store Björn. I öster gränsar socknen till Laske-Vedums socken och i sydost till Västerbitterna socken. I norr ligger Naums socken.

Fornlämningar
En hällkista från stenåldern är funnen. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster.

Namnet
Namnet skrevs 1371 Eline och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller vin, 'betesmark, äng'. Förleden kan innehålla al.

Se även
 Elings församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun
Socknar i Barne härad
Laske-Vedums socken

Laske-Vedums socken i Västergötland ingick i Laske härad och området ingår sedan 1971 i Vara kommun och motsvarar från 2016 Laske-Vedums distrikt.

Socknens areal var 24,61 kvadratkilometer varav 24,55 land. År 2015 fanns här 1 260 invånare. Godset Häggatorp samt tätorten Vedum med sockenkyrkan Laske-Vedums kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Vedums socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vedums församling och för de borgerliga frågorna bildades (Laske-)Vedums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vedums landskommun som 1967 uppgick i Vara köping som 1971 ombildades till Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Vedums församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Laske-Vedum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Laske härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Skånings kompani och Västgöta regemente, Barne kompani.

Geografi
Laske-Vedums socken ligger söder om Vara. Socknen är en uppodlad kuperad mark på Varaslätten.

Fornlämningar
Lösfynd och ett par hällkistor från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns spridda gravar och stensättningar. Från järnåldern finns ett gravfält.

Namnet
Namnet skrevs 1325 Vidhemmæ och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller hem, 'boplats, gård'. Förleden innehåller vidher, 'skog'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Laske-Vedums församling
 Vidhemsprästen

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Vara kommun

Socknar i Laske härad
Fonologisk utveckling

Fonologisk utveckling är utvecklingen av ljudsystemet och uttalet av språkljud (se fonologi). Barnets fonologiska utveckling ska vara avslutad vid ca 7-8 års ålder. Finns det fortfarande svårigheter kvar behövs en utredning hos en logoped.

Det finns stora skillnader mellan olika barn i hur utvecklingen av talet och språket ser ut. Det går att iakkta olika steg och stadier i tal- och språkutvecklingen som de flesta barn följer, men exakt hur gammal man är när man når de olika stadierna är mycket olika från person till person. Observera att alla åldersangivelser nedan alltså är ungefärliga.

För avvikelser såsom försening, se uttalsförsening.

Ungefärliga åldrar/stadier

0-1 år
Under det första levnadsåret förekommer joller. Det börjar med gurglingar och vokalliknande ljud. Vid ca 5-6 månaders ålder börjar stavelser uppträda i jollret, såsom [p], [b], [d] eller [t] + vokal ("da"). Så småningom, ca 8-9 mån, utvecklas detta stavelsejoller till att innehålla upprepade och varierade stavelser (s.k. kanoniskt joller).

1-2 år
Stavelsestrukturen blir mer varierad. Ljuden börjar användas för att kommunicera betydelse i de första orden, men ljudsystemet är fortfarande starkt begränsat.

2-2,5 år
De flesta vokalerna förekommer i talet. Konsonanterna [p], [b], [m], [t], [d] och [n] bör förekomma.

2,5-3 år
Ljudsystemet omfattar nu alla vokaler, och nya konsonanter tillkommer som [f], [v], [l] och [j]. Ljud som fortfarande oftast saknas är k, g, ng, s, sj, tj och r. De flesta konsonantförbindelser är inte utvecklade än (konsonantförbindelser är till exempel "pl" och "skr").

3-4 år
Nu tillkommer [k], [g] och [ŋ]. Ofta saknas fortfarande s, sj, tj och r. De konsonantförbindelser som man fortfarande kan förvänta sig svårigheter med är de med /r/ och /s/, och eventuellt även de med /v/ och /j/.

4-5 år
Ljudsystemet är relativt välutvecklat, men det kan fortfarande finnas svårigheter med s-, sj-, tj- och r-ljuden samt komplexa och ovanliga konsonantförbindelser utan att det är onormalt.

Vid 4 års ålder genomförs en BVC-kontroll av barnets ljudsystem. Förekommer det avvikande svårigheter med språkljuden remitteras barnet till logoped för utredning. Av de olika BVC-kontrollerna av språkliga förmågor är det denna kontroll som genererar flest logopedremisser.

5-6 år
Nu slutförs etableringen av språkljuden och artikulationen automatiseras. Det finns en språklig medvetenhet hos barnet, dvs medvetenhet om språkets form. Eventuellt kan det finnas kvar enstaka problem med s-, sj-, tj- och r-ljud samt ovanliga och komplexa konsonantförbindelser.

6-8 år
Nu sker en finslipning av uttalet. Eventuellt förekommer en lätt läspning eller lätta svårigheter med r-ljud. I slutet av denna period skall dock alla dessa svårigheter vara borta och ljudsystemet färdigutvecklat.

Se även
 Tal- och språkutveckling
 Uttalsförsening
 Specifik språkstörning

Språkinlärning
Kyrkås församling

Kyrkås församling kan syfta på:
Kyrkås församling, Härnösands stift – en församling i Härnösands stift
Kyrkås församling, Skara stift – en tidigare församling i Skara stift
Tråvads församling

Tråvads församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Larvs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Larv, Längjum och Tråvad, som till 1962 även omfattade Södra Lundby församling, till omkring 1800 Vässby församling och åtminstone till 1555 Edums församling. Församlingen uppgick 2002 i Larvs fförsamling.

Kyrkor 
 Tråvads kyrka

Se även
Tråvads socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun
Längjums församling

För församlingen som före 1574 fanns i Vedens härad, se Längjums socken, Vedens härad
Längjums församling var en församling i Skara stift och i Vara kommun. Församlingen uppgick 2002 i Larvs församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Omkring 1800 införlivades Vässby församling, varefter namnet till 12 april 1889 var Längjum och Vässby församling.

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Larv, Längjum och Tråvad, som till 1962 även omfattade Södra Lundby församling, till omkring 1800 Vässby församling och åtminstone till 1555 Edums församling. Församlingen uppgick 2002 i Larvs församling.

Kyrkor 
 Längjums kyrka

Se även
Längjums socken

Källor 

Historiska församlingar i Skara stift
Indelningar i Vara kommun