kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lits landskommun

Lits landskommun var tidigare en kommun i Jämtlands län.

Administrativ historik
Lits landskommun bildades 1863 i Lits socken i Jämtland i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 gick Kyrkås landskommun upp i Lit. 1963 tillfördes även tidigare Häggenås landskommun.

1971 bildades Östersunds kommun, och Lit kom då att ingå i denna.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Lits församling. Den 1 januari 1952 tillkom Kyrkås församling och den 1 januari 1963 Häggenås församling.

Folkmängd
År 1959 fanns det 3 529 invånare i kommunen och en befolkningstäthet på 4,0 invånare/km². Detta kan jämföras med riksgenomsnittet som då var 18,0 invånare/km².

Kommunvapnet
Blasonering: I grönt fält en gående tjur av silver med röd beväring, därest dylik skall komma till användning, och nosring samt ovanför tjuren tre av vågskuror bildade förhöjda, bjälkvis ställda kavlar.

Detta vapen fastställdes av Kungl Maj:t den 5 mars 1948. Se artikeln om Östersunds kommunvapen för mer information.

Geografi
Lits landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 932,75 km², varav 884,15 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Lits kommun fanns tätorten Lit, som hade 617 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 18,5 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Östersunds kommun
Tidigare kommuner i Jämtlands län
Narrens uppdrag

Narrens uppdrag (originaltitel Fool's Errand) är del ett i en serie skriven av Robin Hobb, utgiven i svensk översättning 2003. Serien Gyllene mannen består av tre delar: Narrens uppdrag, (Fool's Errand) 
Narrens hemlighet (Golden Fool) och Narrens öde (Fool's Fate).

Handling
I den här boken får vi återigen följa Ridderligs son. Det har gått 15 år sedan slutet av rödskeppskriget och sonen har nu sökt sig en friplats i en stuga i skogen långt bort ifrån Bockborgen. Hans varg Nattöga är fortfarande i livet fast att han nu är gammal. Sonen besitter fortfarande båda sina magier, färdigheten och klokheten. Dock använder han sig sällan av färdigheten, Fjärrskådarnas magi, då han lever ett stillsamt liv tillsammans med sin varg. Men sonen har även en pojke boende hos sig. Denne kallas för Bes och är oäkta son till en Utökvinna som inte ville ha honom. Bes vet inte vem sonen som nu kallar sig Tom Grävlingstrimma varit. Han vet inte heller att sonen har färdigheten och klokheten. En dag får sonen besök av sin gamle läromästare Chade Fallstjärna som vill ha tillbaka honom till Bockborgen för att få tillbaka drottning Kettrickens son, prins Trofast. Sonen vägrar att följa med Chade och denne reser tillbaka till borgen. Men en kort tid senare får sonen ett nytt besök av sin gamle vän Narren. Narren stannar kvar hos sonen en tid och övertygar denne att följa med till Bockborgen. Han ser även till att Bes får gå i lära hos en mästersnickare. Tyvärr blir inte Ridderligs sons återkomst till Bockborgen lika enkel som den till en början verkat...

Källor

Fantasy
Babbla med Babsan

Babbla med Babsan sändes för första gången i Z-TV  1992. Programledare var Babsan (Lars Åke Wilhelmson), miljön var glittrig och kitchig. 

I två år ledde Babsan programmet med tittare som fick ringa in i direktsändning och med kända gäster (som hon oftast fick fixa dit själv). Där blev det från maj 1993 till mars 1994 tre serier med 8 program i varje. Studion byggdes ut och fåtöljen ersattes med en soffa för tre gäster. Babsan jämfördes med Alice Timander och fick 1996 Radio Stockholms Glamourpris.

TV-program i ZTV
Narrens hemlighet

Narrens hemlighet (originaltitel Golden Fool) är del två i en serie skriven av Robin Hobb. Den utkom i svensk översättning 2004. Serien Gyllene mannen består av tre delar: Narrens uppdrag, (Fool's Errand) Narrens hemlighet (Golden Fool) och Narrens öde (Fool's Fate).

Källor

Fantasy
Christine Pamp

Ulla Christine Pamp, född 23 mars 1964, ordförande för svenska Amnesty 1993-1996 samt 2004-2007 då hon valdes in i Amnestys internationella styrelse, IEC (International Executive Committee). Vice ordförande i IEC 2009-2011. Ordförande för Amnesty Internationals högsta beslutande möte (International Council Meeting / Global Assembly Meeting) från 2015-2018. Har arbetat som utbildare inom hästhantering och ledarskap, som skribent och fotograf samt med webbdesign. Grundade it-företaget Infinit AB med dåvarande maken Joakim Jardenberg. Jobbar numer på Apple Retail Marketing. Tävlar i westernridning och deltog bland annat i SM och EM för American Paint Horses 2006.

Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Födda 1964
Kvinnor
Levande personer
Svenska westernryttare
Narrens öde

Narrens öde (originaltitel Fool's Fate) är del tre i en serie skriven av Robin Hobb, utgiven i svensk översättning 2005. Serien Gyllene mannen består av tre delar: Narrens uppdrag, (Fool's Errand) Narrens hemlighet (Golden Fool) och Narrens öde (Fool's Fate).

Källor

Amerikansk fantasylitteratur
Hallens landskommun

Hallens landskommun var tidigare en kommun i Jämtlands län.

Administrativ historik
Hallens landskommun bildades i Hallens socken i Jämtland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Vid kommunreformen 1952 gick kommunerna Norderön och Marby upp i Hallen.

Den 1 januari 1954 överfördes från Ovikens landskommun och församling till Hallens landskommun och Marby församling ett område med 20 invånare och omfattande en areal av 4,86 km², varav allt land.

1971 bildades Östersunds kommun, och Norderö församling kom då att överföras dit. Samma år infördes också enhetlig kommuntyp och den resterande delen av kommunen (Hallens och Marby församlingar) ombildades därmed till den kortlivade Hallens kommun som redan tre år senare gick upp i Åre kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Hallens församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Norderö och Marby.

I Mårdsund låg Hallens ålderdomshem intill 1968, då flyttning skedde till nytt, med Mörsils kommun, gemensamt ålderdomshem i Mörsil.

Kommunvapen
Hallens landskommun förde inte något vapen.

Geografi
Hallens landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 1 120,70 km², varav 921,08 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Hallens kommun fanns tätorten Hallen, som hade 223 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 10,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Kommunfullmäktiges siste ordförande var Frithiof Fredricson (c) och

Kommunstyrelsens siste ordförande var Halvar Halvarsson (c).

Källa: Hallens kommuns (1952-1973) kommunfullmäktige- och kommunstyrelseprotokoll i Åre kommunarkiv. (Beståndskod: SE/Z021/H52-Kf/A1 resp. H52-Knn/A1)

Folkmängd
År 1959 fanns det 2 150 invånare i kommunen och kommunen hade en befolkningstäthet på 2,3 invånare/km². Detta kan jämföras med riksgenomsnittet som då var 18,0 invånare/km² medan länsgenomsnittet var 3,0 invånare/km².

Se även
 Hallen socken

Källor

Externa länkar
 Åre kommun Hallens kommuns arkiv (1863-1951 respektive 1952-1973) återfinns under "Fakta om kommunen" - "Kommunarkivet" och därifrån länk till arkivförteckningar.

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Åre kommun
Indelningar i Östersunds kommun
Tidigare kommuner i Jämtlands län
Häggenås landskommun

Häggenås landskommun var en kommun i Jämtlands län.

Administrativ historik
Kommunen bildades 1863 i Häggenås socken i Jämtland när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. 

Kommunreformen 1952 påverkade inte Häggenås, men 1963 gick den upp i Lits landskommun. 

Området tillhör sedan 1971 Östersunds kommun.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Häggenås församling.

Geografi
Häggenås landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 488,10 km², varav 480,30 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Häggenås landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1958

Referenser

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Östersunds kommun
Tidigare kommuner i Jämtlands län
Säbrå

Säbrå är kyrkbyn i Säbrå socken i Härnösands kommun i Västernorrlands län.

Här återfinns Säbrå kyrka

Se även
 Säbrå församling

Externa länkar
 Säbrå Hembygdsförening

Orter i Härnösands kommun
Division I i ishockey 1969/1970

Division I i ishockey 1969/1970 var den 26:e säsongen med Division I som högsta serie inom ishockeyn i Sverige. Serien bestod av sexton lag indelade i två grupper. Till denna säsong hade man återgått till att spela grupperna som dubbelserier, d.v.s. alla lag mötte varandra två gånger. De fyra lag som placerade sig högst i respektive grupp gick vidare till mästerskapsserien som återigen spelades som en dubbelserie. För de kvarvarande lagen återinfördes kvalificeringsserien i två grupper, norra och södra. De två sämst placerade lagen i respektive kvalificeringsgrupp flyttades ner till Division II.

Norrgruppsvinnaren Brynäs IF blev svenska mästare efter seger i svenska mästerskapsserien. Segern kom redan i näst sista omgången. Silverplatsen gick till Västra Frölunda IF.

Division I Norra

Division I Södra

Kvalificeringsserien

Norra

Södra

Svenska mästerskapsserien

Svenska mästarna

Se även
 Division II i ishockey 1969/1970
 Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1970

Källor

1969/1970
Ishockeysäsongen 1969/1970
Sport i Sverige 1969
Sport i Sverige 1970
Division I i ishockey 1970/1971

Division I i ishockey 1970/1971 var den 27:e säsongen med Division I som högsta serie inom ishockeyn i Sverige. Serien bestod av sexton lag indelade i två grupper som spelades som dubbelserier i fjorton omgångar, d.v.s. alla lag mötte varandra två gånger i en hemmamatch och en bortamatch. De fyra lag som placerade sig högst i respektive grupp gick vidare till mästerskapsserien. För de kvarvarande lagen spelade kvalificeringsserien i två grupper, norra och södra. De två sämst placerade lagen i respektive kvalificeringsgrupp flyttades ner till Division II. Norrgruppsvinnaren Brynäs IF blev efter seger i svenska mästerskapsserien svenska mästare för andra säsongen i rad. Inför säsongen hade ishockeysektionerna i IFK Umeå och Sandåkerns SK  gått samman och hette temporärt IFK/SSK Umeå tills man nästa säsong tog namnet IF Björklöven.

Division I Norra

Division I Södra

Kvalificeringsserier

Norra

Södra

Svenska mästerskapsserien

Svenska mästarna

Se även
 Division II i ishockey 1970/1971
 Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1971

Källor
http://www.ishockeytabeller.se/1970-71

1970/1971
Ishockeysäsongen 1970/1971
Sport i Sverige 1970
Sport i Sverige 1971
Sara Ranta-Rönnlund

Sara Ranta-Rönnlund, född Poidnack, född 27 november 1903 i Årosjåkk vid Paittasjärvi i Jukkasjärvi församling, död 26 november 1979 i Helga Trefaldighets församling i Uppsala, var en svensk-samisk författare.

Sara Ranta-Rönnlund växte upp i en renskötarfamilj i Laevas sameby på nordöstra sidan om Kalix älv. Skolgången bestod av sex somrar i visteskola, där hon lärde sig tala och skriva svenska. Hon kunde dessutom tala finska jämte hemspråket samiska. Hon gifte sig 1926 och levde elva år i en læstadiansk miljö i Nilivaara och Dokkas. Hon gifte sig en andra gång 1947 och bosatte sig i Gällivare. Hon födde sammanlagt nio barn, varav två dog i späd ålder. Hon flyttade 1958 (maken dog 1953) till Uppsala där hennes två söner studerade.

Ranta-Rönnlund arbetade som städerska bland annat på Uppsala universitet och hembiträde hos en akademikerfamilj. Hon avslutade sin arbetsdag vid midnatt efter att ha städat ett bageri; 17 timmars arbetsdag var hennes verklighet under många år. Hon började skriva böcker på nätterna efter avslutad arbetsdag.

Efter pensioneringen fullföljde hon författarskapet och debuterade vid 68 års ålder. Hon skrev sammanlagt fyra böcker, som utgavs under 1970-talet, med minnen från uppväxten och hörsägner och skrönor om livet bland samer och nybyggare i Lappland.

Sara Ranta-Rönnlunds skildringar av om samers liv är osentimentala – att idealisera det samiska var främmande för henne.

Bibliografi 

 - Finsk översättning av Nådevalpar och Njoalps söner.

Källor 
 Om Sara Ranta-Rönnund på norrbottenförfattare.se, läst 2012-02-14

Noter

Externa länkar 
 Norrbottensförfattare: Sara Ranta-Rönnlund – Norrbottens länsbibliotek
Svenskt kvinnobiografiskt lexikon
Svenskt biografiskt lexikon

Födda 1903
Avlidna 1979
Svenska författare
Samiska författare
Samer i Sverige
Kvinnor
Personer från Karesuando socken
Författare från Lappland, Sverige
Division I i ishockey 1971/1972

Division I i ishockey 1971/1972 var den 28:e säsongen med Division I som högsta serie inom ishockeyn i Sverige. Serien bestod av sexton lag indelade i två grupper som spelades som dubbelserier i fjorton omgångar, d.v.s. alla lag mötte varandra två gånger i en hemmamatch och en bortamatch. De fyra lag som placerade sig högst i respektive grupp gick vidare till mästerskapsserien. De kvarvarande lagen spelade kvalificeringsserien i två grupper, norra och södra. Det sämst placerade laget i respektive kvalificeringsgrupp flyttades ner till Division II, medan det näst sämst placerade laget fick delta i Division II-lagens kval till högsta serien för att försvara sin plats. Att Allsvenskans lag deltog i kvalserien var nytt för säsongen. Norrgruppsvinnaren Brynäs IF blev efter seger i svenska mästerskapsserien svenska mästare för tredje säsongen i rad.

Division I Norra

Division I Södra

Kvalificeringsserien

Norra

Södra

Svenska mästerskapsserien

Svenska mästarna

Se även
 Division II i ishockey 1971/1972
 Ishockey vid olympiska vinterspelen 1972
 Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1972

Källor

 

1971/1972
Ishockeysäsongen 1971/1972
Sport i Sverige 1971
Sport i Sverige 1972
Division I i ishockey 1972/1973

Division I i ishockey 1972/1973 var den 29:e säsongen med Division I som högsta serie inom ishockeyn i Sverige. Serien bestod av sexton lag indelade i två grupper som spelades som dubbelserier i fjorton omgångar, d.v.s. alla lag mötte varandra två gånger i en hemmamatch och en bortamatch. De fyra lag som placerade sig högst i respektive grupp gick vidare till mästerskapsserien. De kvarvarande lagen spelade kvalificeringsserien i två grupper, norra och södra. Det sämst placerade laget i respektive kvalificeringsgrupp flyttades ner till Division II, medan det näst sämst placerade laget fick delta i Division II-lagens kval till högsta serien för att försvara sin plats.

Södra gruppen vanns av Färjestad (Karlstad) på samma poäng som Leksand, men med ett måls bättre målskillnad. AIK (Solna) och Västra Frölunda (Göteborg) gick också vidare till mästerskapsserien. Norra gruppen vanns av Brynäs (Gävle) före Södertälje. De andra två platserna till mästerskapsserien togs av Djurgården och Timrå. Mästerskapsserien vanns av Leksands IF som blev svenska mästare för andra gången, denna gång på samma poäng som tvåan Södertälje. I kvalificeringsserien kunde nykomlingen Skellefteå inte hålla sig kvar utan flyttas ner till division II, medan Modo (Örnsköldsvik) fick spela kvalserie. I södra gruppen klarade sig nykomlingen Västerås kvar på Karlskogas bekostnad. Mora gick till kval.

Division I Norra

Division I Södra

Kvalificeringsserien

Norra

Södra

Svenska mästerskapsserien

Svenska mästarna

Se även
 Division II i ishockey 1972/1973
 Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1973

Källor

1972/1973
Ishockeysäsongen 1972/1973
Sport i Sverige 1972
Sport i Sverige 1973
Division I i ishockey 1973/1974

Division I i ishockey 1973/1974 var den 30:e säsongen med Division I som högsta serie inom ishockeyn i Sverige. Serien bestod av sexton lag indelade i två grupper som spelades som dubbelserier i fjorton omgångar, d.v.s. alla lag mötte varandra två gånger i en hemmamatch och en bortamatch. De fyra lag som placerade sig högst i respektive grupp gick vidare till mästerskapsserien. De kvarvarande lagen spelade kvalificeringsserien som denna säsong spelades i en grupp med dubbelmöten. De två sämst placerade lagen flyttades ner till Division II.
 
I den norra gruppen vann Brynäs för femte året i rad. Denna gång med enbart ett poäng tillgod på tvåan Timrå. Södertälje och Björklöven kvalificerade sig också till mästerskapsserien. I den södra gruppen vann leksand med stor marginal (9 poäng) före Göteborgslaget Västra Frölunda. Även AIK (Solna) och Färjestad (Karlstad) kvalificerade sig för mästerskapsserien. Leksands IF vann mästerskapsserien och blev svenska mästare för andra året i rad med god marginal före Timrå och Södertälje. Kvalificeringsserien slutade med att Tunabro (Borlänge) och Kiruna flyttades ner till division II.

I april 1974, efter att seriespelet avslutats beslöt Svenska Ishockeyförbundets årsmöte att införa ett nytt seriesystem fr.o.m. säsongen 1975/1976 och att Division I i ishockey 1974/1975 skulle bli en övergångssäsong.

Division I Norra

Division I Södra

Kvalificeringsserien

Svenska mästerskapsserien

Svenska mästarna

Se även
 Division II i ishockey 1973/1974
 Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1974

Källor

1973/1974
Ishockeysäsongen 1973/1974
Sport i Sverige 1973
Sport i Sverige 1974
Tor di Nona

Tor di Nona är en del av Roms femte rione – Ponte. Tor di Nona-området är beläget mellan Tibern och den nästan helt raka gatan Via dei Coronari.

Historik
Området är uppkallat efter det medeltida, sedan länge rivna, Torre dell'Annona, ett torn som under en tid tillhörde släkten Orsini. 

Från tidigt 1400-tal till 1660-talet användes tornet som påvligt fängelse. Bland fångarna märks konstnären Benvenuto Cellini samt filosofen Giordano Bruno som här väntade på sin avrättning år 1600. Tornet användes vid Spanaprocessen 1659–1660. 

År 1667 byggdes fängelset om till teater, Teatro Tordinona, med drottning Kristina som beskyddare; teatern öppnade fyra år senare. I slutet av 1700-talet förstördes teatern vid en eldsvåda, men återuppbyggdes under namnet Teatro Apollo. Den revs år 1888.

Se även
 Fontana del Teatro Apollo

Källor

Externa länkar

Rom
Rione Ponte
Generic array logic

GAL, en förkortning för Generic Array Logic är en av Lattice Semiconductor uppfunnen vidareutveckling av den programmerbara logikkretsen PAL. GAL skiljer sig från en typisk PAL-krets på så vis att den kan raderas och åter programmeras, vilket avsevärt underlättar utvecklingen av prototyper och uppgraderingar av befintliga konstruktioner.

Se även
 Application Specific Integrated Circuit (ASIC)
 Complex programmable logic device (CPLD)
 Field-programmable gate array (FPGA)
 Grindmatris
 Programmable array logic (PAL) – Enklare grindmatris med programmerbar AND-logik och fast OR-logik som blev tillgänglig under 1980-talet
 Programmerbar logisk matris (PLA) – Både programmerbar AND-logik och OR-logik. En idag i stort sett utdaterad metod.
 System-on-a-chip (SoC)

Digitalteknik
Alessandro Galilei

Alessandro Galilei, född 25 augusti 1691 i Florens, död 21 december 1737 i Rom, var en italiensk arkitekt. I Rom har han bland annat ritat fasaderna till kyrkorna San Giovanni in Laterano och San Giovanni dei Fiorentini.

Födda 1691
Avlidna 1737
Italienska arkitekter under 1700-talet
Män
Arkitekter från Florens
Flickan och den hemliga hunden

Flickan och den hemliga hunden (1960) är en barnbok av Inger Brattström. Den handlar om 14-åriga Lucie, som bott två år i Indien med sina föräldrar. Nu har hon flyttat hem till Sverige och bor hos sin storasyster Rebecka, som har två små barn. Lucie har inga vänner i skolan och känner sig ensam. När hon träffar den vita hunden Nell i parken blir hon förtjust i henne. Nells husse behöver någon som rastar henne på eftermiddagen och Lucie är jättelycklig att få göra det. Rebecka är hundallergisk, men Lucie bestämmer sig för att klara av det på något sätt.

Skönlitteratur 1960
Svenska barnböcker
TRS-80 MC-10

TRS-80 MC-10 Micro Color Computer var en lågprisdator lanserad 1983 av den amerikanska datortillverkaren Tandy.

Bakgrund 
MC-10:ans var tänkt att slå sig in på den del av marknaden som dominerades av billigt byggda och snabbsålda hemdatorer som Sinclairs ZX-81 och Commodores VIC-20. Tandy hade en fördel gentemot konkurrenterna genom redan befintliga försäljningkanaler i form av den egna elektronikaffärskedjan Radio shack.

Uppbyggnad 
MC-10 är till det yttre en mycket liten dator (216 x 178 x 51 mm) med ett enkelt plasttangentbord med 48 tangenter. Internt uppvisar den vissa släktskap med Tandys dyrare hemdatorer i Colour Computer-serien, men den avancerade processorn Motorola 6809 är utbytt mot en enklare 6803 som också förser datorn med två serieportar. Minnet är bantat till 4 Kbyte. På en 8 Kbyte stor ROM finns Microsofts Microcolor BASIC. Grafiken sköts av en separat videoprocessor från Motorola, MC6847. På grund av minnesbrist är grafiken dock begränsad till en mycket låg upplösning. Inläsning och lagring av program sker på kassettband. Som tillbehör fanns modem, en minnesexpansion som utökade minnet till 20 Kbyte, och en enkel termisk skrivare.

Marknadsposition 
Trots att Tandy redan var väletablerade på marknaden både med sina kontorsdatorer i TRS-80-serien och med sina hemdatorer Colour Computer uppnådde MC-10 ingen jämförbar position. Specifikationerna var ytterst blygsamma även för 1983, och priset motsvarade inte fullt ut dessa. Inte heller fanns något upparbetat programvarubibliotek, och Tandy själva tillhandahöll inte mer än ett fåtal kassettband med spel och enklare nyttoprogram. 1984 lades MC-10 ned, efter bara ett år på marknaden.

I Frankrike tillverkade Matra en version av MC-10 på licens, kallad Alice, som via vidareutvecklade modeller klarade sig i ytterligare ett år på den något omognare franska datormarknaden.

Se även 
 Matra-Hachette Alice

Externa länkar 
 The MC10 archive
 Inside the Radio Shack MC-10 (Teknisk information)
 My MC-10

Hemdatorer