Bergsbrukens valdistrikt

Bergsbrukens valdistrikt var under den svenska ståndsriksdagens sista århundrade samlingsnamnet på de valdistrikt som hade rätt att skicka var sin representant till borgarståndet för bergsbruken i de svenska bergslagsområdena. Bergsbruksdistrikten gav därmed representation åt de ofrälse ståndspersoner som var tongivande i bergshanteringen. De var också de enda riksdagsmännen i borgarståndet som inte företrädde städer.

Det första bergsbruksdistriktet avsåg Falu bergslag, som från riksdagen 1778/79 fick en egen plats i borgarståndet. Riksdagsmannen för Falu bergslag skulle väljas av "fjärdepartsägare, som tillika äro brukande bergsmän", och riksdagsmannen skulle också i minst tre års tid ha varit "brukande bergsman" i Falu bergslag.

Falu bergslag, även kallat Stora kopparbergs bergslag, var en form av bolag som utvann koppar ur Falu gruva. Andelarna, s.k. fjärdeparter, kunde innehas dels av aktiva eller brukande bergsmän, dels av andra personer. Bergsmännen stod gemensamt för gruvdriften och tilldelades efter lottning malm som de sedan antingen sålde till andra bergsmän eller själva smälte till s.k. råkoppar. Det var alltså de etablerade aktiva bergsmännen som från 1778/79 valde sin representant i borgarståndet.

Järnhanteringen hade en något annan organisation. Bergsmän, som stod för brytning av järnmalm och för malmsmältning i masugnar, ingick i mycket mindre sammanslutningar än den vid Falu gruva. De räknades under hela ståndsriksdagens tid som bönder och representerades bland dessa i bondeståndet. Tackjärnet som de producerade bearbetades sedan vid oftast enskilt ägda järnbruk. Järnbruksägarna, som var en resursstark grupp, var länge inte representerade i riksdagen såvida de inte också var adelsmän eller drev handel i någon stad, där de var borgare. 

Detta ändrades vid 1828/30 års riksdag, då det beslutades att inrätta ytterligare fem platser i borgarståndet för övriga delar av bergsnäringen. Dessa fem platser bemannades alltså första gången vid 1834/35 års riksdag. De fem riksdagsplatserna öronmärktes för "de övriga bergsbruken, varunder inbegripas alla av Styrelsen över Bergverken privilegierade inrättningar till förädling af mineralrikets produkter". 

Röstberättigade och valbara för dessa fem bergsbruksdistrikt var endast de som varit bruksägare i riket minst tre år, och som inte var valbara till riksdagen för något annat stånd. Riksdagsmännen utsågs efter en procedur där Bergskollegium ("Styrelsen över bergverken") först beräknade värdet av den samlade produktionen och därefter graderade bruksägarnas rösträtt efter det produktionsvärde var och en av dem representerade. För järntillverkningen användes det årligen beräknade priset för hammarskattsjärnet (en form av skatt), och för annan tillverkning det medelpris som kronan fick i försäljningsintäkt på andra skatter som erlades in natura. Om det fanns någon brukshantering där inte produktionsvärdet kunde fastställas enligt någon av dessa principer skulle i stället "det i Stockholm gångbara pris" som varan betingade användas som beräkningsgrund. 

Detta gör att gränserna för bergsbruksdistrikten kunde variera. Bergsbrukens första valdistrikt hade dock tyngdpunkten i Gävleborgs län och Uppsala län, bergsbrukens andra valdistrikt i Södermanlands län och Östergötlands län, bergsbrukens tredje valdistrikt i Värmlands län, bergsbrukens fjärde valdistrikt i Örebro län och bergsbrukens femte valdistrikt i Västmanlands län samt Kopparbergs län utanför Falu bergslag.

Riksdagsmän för bergsbrukens valdistrikt

Falu bergslag
 1778/79 Johan Gottlieb Gahn, Olof Nauclér
 1786 Lars Berger
 1789 Daniel Flodström
 1792 Daniel Flodström
 1800 Erik Falhem
 1809/10 Johan Gottlieb Gahn
 1810 Johan Gottlieb Gahn
 1812 Erik Falhem
 1815 Jean Noréus
 1817/18 Jean Noréus
 1823 Jean Noréus
 1828/30 Jean Noréus
 1834/35 Erik Eriksson Falhem
 1840/41 Carl Henrik Engström
 1844/45 Erik Eriksson Falhem
 1847/48 Gustaf Falhem
 1850/51 Erik Eriksson Falhem
 1853/54 Erik Eriksson Falhem
 1856/58 Erik Eriksson Falhem
 1859/60 Johan Gottlieb Gahn d.y.
 1862/63 Hans Erik Falhem
 1865/66 Hans Erik Falhem

Bergsbrukens första valdistrikt
 1834/35 Thore Petre
 1840/41 Thore Petre
 1844/45 Thore Petre
 1847/48 Carl Östberg junior
 1850/51 Thore Petre
 1853/54 Carl Anton Rettig
 1856/58 Anders Jakob Thomée
 1859/60 Carl Rinman
 1862/63 André Oscar Wallenberg
 1865/66 Casimir Petre

Bergsbrukens andra valdistrikt
 1834/35 Claes Henrik Fries
 1840/41 Andreas Baltzar de Maré
 1844/45 Andreas Baltzar de Maré
 1847/48 Carl Gustaf Indebetou
 1850/51 Carl Gustaf Indebetou
 1853/54 Carl Gustaf Indebetou
 1856/58 Johan Fredrik Björkman
 1859/60 Carl Edvard Ekman
 1862/63 Carl Edvard Ekman
 1865/66 Johan Fredrik Björkman

Bergsbrukens tredje valdistrikt
 1834/35 Jonas Wærn
 1840/41 Carl Fredrik Geijer
 1844/45 Carl Fredrik Geijer
 1847/48 Arvid Gullström
 1850/51 Anders Berger
 1853/54 Anders Berger
 1856/58 Erik Georg Danielsson
 1859/60 Anders Berger
 1862/63 Anders Berger
 1865/66 Anders Berger

Bergsbrukens fjärde valdistrikt
 1834/35 Mauritz Reinhold Sahlin
 1840/41 Viktor Cassel
 1844/45 Karl Axel Bergsten
 1847/48 Theodor Ludvig Bohnstedt
 1850/51 Viktor Cassel
 1853/54 Viktor Cassel
 1856/58 Henrik Gahn
 1859/60 Henrik Gahn
 1862/63 Henrik Gahn
 1865/66 Henrik Gahn

Bergsbrukens femte valdistrikt
 1834/35 Paul Isak Tottie
 1840/41 Fredrik Langenberg
 1844/45 Fredrik Langenberg
 1847/48 Carl Reinhold Roth
 1850/51 Christian Sundin
 1853/54 Jonas Gustaf Wahlström
 1856/58 Jonas Gustaf Wahlström
 1859/60 Jonas Gustaf Wahlström
 1862/63 Nils Johan Christian Sundin
 1865/66 Selim Heijkenskjöld

Referenser

Noter

Källor 
 Viktor Millqvist: Svenska riksdagens borgarstånd 1719–1866. Skrifter utgifna af Personhistoriska samfundet nr 5. Stockholm 1911
Personregister till Rikets ständers protokoll 1809-1866, Centraltryckeriet, Stockholm 1935 

Historiska valkretsar i Sverige
Borgarståndet i Sverige