kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christian Keller

Christian Keller, född 19 oktober 1858 i Köpenhamn, död 8 juni 1934 på Frederiksberg, var en dansk läkare.

Keller blev 1875 student vid Borgerdydskolen i Köpenhamn och avlade 1883 medicinsk ämbetsexamen. År 1884 övertog han efter sin far Johan Kellers död ledningen för sinnesslöanstalten Karens Minde i Hvidovre, och fortsatte att driva den verksamhet fadern startat. År 1886 blev han medlem kommissionen för reformering av de danska sinnesslöanstalterna och två år senare medlem av organisationskommissionen för det danska dövstum- och sinnesslöväsendet, i vilken han blev en drivande kraft.
 
År 1895 övertogs de Kellerska anstalterna av danska staten och under åren 1898-99 uppfördes för dessa en ny och större sinnesslöanstalt med 700 platser vid Brejning på Vejlefjordens södra strand, vilken blev en europeisk mönsteranläggning med Keller som överläkare och chef och hans bror Johan Keller som rektor. Man eftersträvade så hög grad av frihet som möjligt för de sinnesslöa, utan onödiga inhägnader, och fick karaktären av ett kollektiv med eget lantbruk, trädgård, bageri och vattenverk. Anstalten blev efterhand utbyggd med en rad olika byggnader för olika ändamål.

Efter samma modell grundade Keller 1911 även en anstalt för samhällsfarliga sinnesslöa män på Livø i Limfjorden och 1922 en anstalt för lätt sinnesslöa och promiskuösa kvinnor på Sprogø i Stora Bält. Det var Kellers idé att placera dessa anstalter på öar, vilket ansågs lyckat och fick stor uppmärksamhet. Han fungerade som överläkare även för dessa anstalter. Keller öppnade också ytterligare en anstalt i Ribe. Under tiden från 1884 fram till hans pensionering 1932 hade antalet platser på de Kellerska sinnesslöanstalterna ökat från 207 till 1539.

Christian Keller var en nydanare inom dansk sinnesslövård. Han började använda Binet-Simons intelligenstest redan 1905, samma år som det publicerades. Han var dock den förste i Danmark som föreslog kastration och sterilisering av sinnesslöa. Under påverkan av amerikansk eugenik var han initiativtagare till Europas första rashygieniska lag, Lov om Adgang til Sterilisation (1929). Keller tilldelades professors namn 1892.

Keller gifte sig 1885 med Louise Amalie, född Fick (1857-1935), dotter till Christoffer Rudolph Fick (1822-94), sedermera förvaltare på hospitalet Oringe vid Vordingborg, och Kirstine Louise Sachman.

Källor
Dansk biografisk leksikon, 3. udg, redaktør: Sv. Cedergreen Bech, bd 7, Høeg-Kjærholm, København 1981.

Noter

Externa länkar
Kellers park (på danska)
Kellers park - bildarkiv

Danska psykiatrer
Danska professorer
Födda 1858
Avlidna 1934
Män
Glafsfjorden

Glafsfjorden är en sjö i Arvika och Säffle kommuner i Värmland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Den har plats 25 bland Sveriges största sjöar. Sjön avvattnas av vattendraget Byälven (Kölaälven).

Det är en långsträckt sjö i riktning SO till NV. Glafsfjorden förbinds med Vänern via Söljeflagan, Stömneflagan, Björnöflagan, Gillbergasjön, Harefjorden och Byälven. Dessa vattendrag har en sammanlagd längd på över 8 mil. Höjdskillnaden mellan Glafsfjorden och Vänern är bara ca 1 m och regleras via en sluss alldeles innan utloppet, i centrala Säffle. Genom Vänern och Göta älv finns en förbindelse till havet.

Glafsfjorden är ingen egentlig fjord i ordets bemärkelse, men har varit det. Runt 7500-talet f.Kr. var sjön en fjord i Ancylussjön, ett forntida innanhav. Därav har den sitt fjordliknande, långsträckta utseende.

Vid Kyrkviken ligger Arvika, som är den innerst belägna hamnstaden i landet. Sveriges innerst belägna hamn ligger dock i Sulvik vid sjöns norra ände. Tidigare var yrkestrafiken omfattande på sjön, men nu dominerar fritidsbåtarna. På sommaren äger ett antal kappseglingar rum, som arrangeras av Arvika Segelsällskap.

Sjön omnämns år 1560 som Glassfiolen. Ursprungligen har namnet sannolikt varit *Gladher(fornsvenska), en bildning till glad i betydelsen ljus och glänsande. Senare har fjord lagts till, här i betydelsen sjö. Den ursprungliga förleden *Gladhs- har med tiden utvecklats till Glass-, vilket slutligen ombildats till Glafs- genom inflytande från sockennamnet Glava.

Delavrinningsområde 
Glafsfjorden ingår i delavrinningsområde (660734-132142) som SMHI kallar för Utloppet av Glafsfjorden. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 206 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Byälven (Kölaälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (51 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Galleri

Se även 
 Lista över insjöar i Säffle kommun

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Värmland
Insjöar i Arvika kommun
Insjöar i Säffle kommun
Byälvens avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Vanship

Vanship är ett fiktivt fordon som förekommer i animen Last Exile. Ett Vanship ser ut som ett flygplan från första världskriget.

Ett Vanship drivs av ett ämne som heter Claudia, detta förbränns i Vanshipet och gör själva fordonet viktlöst. Själva processen över hur detta går till förklaras inte i serien. Eftersom skeppet är viktlöst kan det sväva och åka i princip hur som helst, skeppet behöver inte heller några vingar för att kunna flyga utan dessa används bara för att kunna styra skeppet.

Last Exile
Fiktiva fordon
Johan Keller (författare)

Johan Keller (pseudonym Erik Dybdahl), född 23 juni 1866 i Köpenhamn, död 12 maj 1930, var en dansk författare. Han var son till professor Johan Keller.

Keller blev student 1885 vid Borgerdydskolen i Köpenhamn och cand. phil. 1886. Sistnämnda år utgav han under pseudonym Forsorgen for de Aandsvage och debuterade samma år, också under pseudonym, som dramatiker med Et Haandtryk. Keller skrev senare många berättelser och romaner, bland annat Smaakaarsfolk (1895), Situationer (1899), Fru Karen (1903), Overlærer Løvgren (1912) och Abnorme eksistenser (1918), vilka visade kännedom om och förståelse för dem, som är dåligt rustade i livets strid. Han skrev även barnböcker, Smaa Fortællinger og Vers: For mindre Børn i Skole og Hjem (1901) och Smaa Historier for Børn (1902)  samt utgav minnesskriften Den Kellerske Aandssvage-Anstalt 1865-1915: et Tilbageblik i korte Rids (1915).

Keller var från år 1899 rektor vid den av brodern Christian Keller ledda sinnesslöanstalten i Brejning vid Vejlefjorden och redigerade från 1919 Nyt tidsskrift for abnormvæsenet i Norden. År 1895 gifte han sig med Augusta Johanne Marie Betzonich.

Källor
Dansk biografisk leksikon, 3. udg, redaktør: Sv. Cedergreen Bech, bd 7, Høeg-Kjærholm, København 1981.

Noter

Externa länkar 
  

Danskspråkiga författare
Danska författare
Danska skolledare
Födda 1866
Avlidna 1930
Män
Upplands runinskrifter 15

Runinskrift U 15 är en gravhäll med namnet Ingeborgsstenen, som är placerad i Ekerö kyrka på Ekerö i nordöstra Mälaren. Hällen står upprest i Ingeborgskorets sydöstra hörn, ett mindre andaktsrum i kyrkans södra korsarm. Rummet byggdes ursprungligen på 1680-talet som ett gravkor för greve Erik Lindschöld. I samband med renoveringar 2010 genomfördes arkeologiska utgrävningar i koret och man hittade skelettdelar efter sex personer, samt fragmentet efter ytterligare en gravhäll med en dödskalle i relief.

Historia
Gravhällen som uppges ha varit inmurad i kyrkans golv står numera uppställd i ett sidokapell. Den härstammar från 1100-talets senare del och antas till en början ha legat på kyrkogården. Ingeborg som vilade under gravhällen bodde förmodligen på Askanäs gård under 1100-talets senare del. Sannolikt var hon gift med Joar Jedvardsson, en bror till Erik den helige och enligt Erikskrönikan var deras dotter gift med Jon Jarl. Askanäs låg direkt öster om kyrkan och i dess närhet finns Ekerös största gravhög, således fanns här en stormannagården med forntida anor. Ornamentiken består av ett Sankt Georgkors krönt med en krona. Hällen är estetiskt tilltalande och påminner om en liljesten utan växtdekorationer. Ovanför motivet är en runinskrift utförd på latin som lyder enligt nedan.

Inskrift 

Runor: ᛁᚵᚵᛅᛒᛆᚱᚵ᛫ᚠᛁᛚᛁᛆ᛫ᛅᚱᛘᚢᚿᛆᛁ᛫ᛁᛆᚳᛆᛐ᛫ᚼᛁᚳ
  

Inskriften börjar med kors ᛭, och avslutas med ligatur Ave Maria ᛯ. Ermundus är en  latinisering av Ærnmundr,  som  är  känt  från: U 72, U 81, U 107, U 180, U 209, U 283, U 360, U 685, U 1030.

Se även

Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Ekerö kommun
Bondkaka

Bondkakor är en typ av småkakor där den väsentliga ingrediensen är grovhackad mandel. Utöver mandel innehåller ett typiskt recept på bondkakor även smör, vetemjöl, socker, sirap samt bikarbonat.

Bondkakor är torra, klassiska småkakor som ingår ofta i sju sorters kakor.

Referenser 

Bakverk
Kortvågssändaren i Schwarzenburg

Kortvågssändaren i Schwarzenburg var i drift från 1938 till 1998. Den sände schweiziska utlandsprogram till flera världsdelar. Under andra världskriget var det den enda stationen på Europas fastland som kunde sända nyheter som inte kontrollerades av Nazityskland och dess allierade. Efter kriget användes stationen bland annat för sändningar till Östeuropa, men även till Afrika, Nord- och Sydamerika samt till Fjärran östern.

Sändareffekten var inledningsvis 15 kW, men ökades senare till 1200 kW. Kortvåg är det radiosystem som har längst räckvidd eftersom denna våglängd reflekteras i jonosfären och därmed kan följa jordens krökning. För att nå bästa räckvidd vinklades strålningsloben något uppåt med en vinkel som, beroende på det aktuella atmosfäriska läget kunde varieras mellan 6 och 11 grader. 

Schweiziska radiostationer
Radiokanaler och radiostationer startade 1938
Schwarzenburg

Schwarzenburg är en ort och kommun i distriktet Bern-Mittelland i kantonen Bern, Schweiz. Kommunen har  invånare (). 

Kommunen bildades den 1 januari 2011 genom sammanslagningen av kommunerna Wahlern och Albligen. De största byarna är  Lanzenhäusern, Schwarzenburg, Mamishaus, Milken och Albligen.

Referenser 

Kommuner i Bern
Orter i Bern (kanton)
Geodætisk Institut

Geodætisk Institut var det danska statliga kartografiska institutet från 1928 till 1989, då institutet gick upp i Kort & Matrikelstyrelsen.

Geodætisk Institut bildades 1928 genom sammanslagning av Den Danske Gradmåling och Generalstabens topografiske Afdeling. 1989 skedde en sammanslaning med Søkortarkivet och Matrikeldirektoratet.

Källor

Geodesi
Danska forskningsinstitut
Monica Zetterlunds park

Monica Zetterlunds park. eller Zetterlunden, en park i Vasastaden, Stockholm.

Historik
Monica Zetterlunds park ligger i korsningen Surbrunnsgatan och Roslagsgatan. Den har fått sitt namn efter sångerskan och skådespelerskan Monica Zetterlund som vid sin bortgång bodde i närheten.

Parken invigdes i september 2006. Initiativet till parkens namn kom från ett medborgarförslag inlämnat till Norrmalms stadsdelsnämnd. Parken hade tidigare inget namn. Inom samma kvarter ligger restaurang Clas på Hörnet.

Parken försågs 2010 med en ljudinstallation av Fredrik Wretman. Besökande i parken kan slå sig ner på en bänk och lyssna till Monica Zetterlunds sång och musik.

Externa länkar

Dagens Nyheter
Beslut i kommunfullmäktige

Parker i Stockholms kommun
Vasastan
Mary-Louise Parker

Mary-Louise Parker, född 2 augusti 1964 i Fort Jackson i South Carolina, är en amerikansk skådespelare. 

Parker fick sin skådespelarutbildning vid North Carolina School of the Arts och flyttade till New York där hon arbetade på olika teaterscener. Hon fick sin stora filmdebut med Stekta gröna tomater på Whistle Stop Café. Hon har medverkat i flera olika stora filmer men hon har även fortsatt inom teatern. 2005 fick hon huvudrollen som Nancy Botwin i den prisbelönta TV-serien Weeds vilket ledde till ett stort internationellt genombrott.

Parker har belönats med Tony-, Emmy- och Golden Globe-utmärkelser. Hennes morfar kom från Mora.

Parker har en son född 2004 tillsammans med skådespelaren Billy Crudup. 2007 adopterade hon på egen hand en dotter från Etiopien.

Filmografi i urval 

 (TV-film)
 (23 avsnitt)

 (TV-film)
 (102 avsnitt)

Referenser

Externa länkar 

 
 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1964
Skådespelare från South Carolina
Kvinnor
Levande personer
Faringe station

Faringe station ligger i Almunge socken i Uppsala kommun.

Faringe station ligger vid byn Näsby cirka 6 km söder om Faringe kyrka. Faringe station är ändstation för Uppsala-Länna Järnväg, en museijärnväg mellan Uppsala och Faringe. Här finns järnvägens lokstall med verkstad och i stationshuset finns personallokaler. Namnet Faringe station används numera inte bara för stationen utan även för själva området runt stationen. Bredvid stationen ligger Faringes nedlagda mejeri som numera inrymmer klädvaruhuset Thuns som säljer kläder billigt. Thuns är också det ställe i Faringe som drar till sig mest besökare.

Faringe station var tidigare en järnvägsknut där Uppsala-Länna Järnväg, Länna-Norrtälje Järnväg och Faringe-Gimo Järnväg möttes. All trafik från Faringe mot Gimo upphörde 1960 och spåret revs 1970. Trafiken från Faringe mot Rimbo upphörde 1977 (spåret revs 1978) och samtidigt blev spåret från Faringe mot Uppsala museijärnväg.

Stationshuset byggdes 1921, brann ned 1982 men återuppbyggdes sedan och återinvigdes 2011 med ett snarlikt utseende.

Referenser

Externa länkar
 Thuns

Järnvägsstationer i Uppsala län
Byggnader och anläggningar i Uppsala kommun
Stora Gla

Stora Gla är en sjö i Arvika kommun i Värmland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnades tidigare av vattendraget Glasälven (Sörbohedsälven). Vid provfiske har bland annat abborre, gärs, gädda och lake fångats i sjön.

Sedan 1958 avvattnas Stora Gla genom en kulvert från Tjärnebackeviken till Glava kraftstation. Efter turbinen leds vatten i en ytterligare kulvert till Bergsviken i Glafsfjorden, som i sin tur avvattnas genom Byälven till Vänern. Höjd över havet är 142 m. Storleken är 34 km². I omgivningarna ligger Glaskogens naturreservat.

Delavrinningsområde 
Stora Gla ingår i delavrinningsområde (660249-131018) som SMHI kallar för Utloppet av Stora Gla. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 19 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Glasälven (Sörbohedsälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (52 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Gärs
 Gädda
 Lake
 Löja
 Mört
 Nors
 Sik
 Siklöja

Se även 
 Lista över insjöar i Arvika kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Värmland
Insjöar i Arvika kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Hälsinglands runinskrifter 12

Runinskrift Hs 12 är en runsten som står utanför Högs kyrka i Högs socken och Hudiksvalls kommun, Hälsingland.

Stenen 
Ristningen som är från 1000-talet efter Kristi födelse är ristad med hälsingerunor, vilka med sina förenklade former huvudsakligen användes som snabbskrift för mer omfattande uppteckningar. Stenen som tidigare varit inmurad i kyrkan fritogs och restes år 1951 på sin nuvarande plats. Ornamentiken är enkel och består av ett runband som övergår i ett kristet kors. Den från runor översatta inskriften följer nedan:

Inskriften 

Runsvenska: kuþniutr ÷ þru sun ÷ lit rita stin þina ÷ ak bru kirþi ÷ aftiR bruþr sina ÷ asbiurn ÷ ak at kuþlaf

Nusvenska: Gudnjut Truson lät resa denna sten och gjorde bron efter sina bröder Åsbjörn och efter Gudlev.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Hälsinglands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 
Informationsskylt vid runstenen
Samnordisk runtextdatabas, Hs12
Hälsinglands runinskrifter
Runinskrifter i Hudiksvalls kommun
Hälsinglands runinskrifter 11

Runinskrift Hs 11 är en runsten som står vid Högs kyrka i Högs socken, Hudiksvalls kommun i Hälsingland.

Stenen 
Stenen upptäcktes 1702 i kyrkans östra mur. Den låg sedan inmurad i östra stigluckan tills den fritogs och restes på sin nuvarande plats år 1951. Materialet är ljusgrå granit och ornamentiken består av en runorm som ringlar utmed den pelarlika monolitens ytterkant. Den har en skada på sin vänstra sida. I motivets nedre del står ett kristet kors på en dubbel korsfot. Inskriften är från 1000-talet efter Kristi födelse och en översättning följer nedan:.

Inskriften

Runsvenska: uifostr : lit ...(s)a : s---n þina : abtiR : uta : -a-uR sin : kuþ hialbi salu honis : þiR markaþu : runa : aluiR * ak bratr :

Nusvenska: Vifast lät resa denna sten efter Udde, sin fader. Gud hjälpe hans själ. De ristade runorna, Alver och Brand.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Hälsinglands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor
Samnordisk runtextdatabas, Hs 11

Hälsinglands runinskrifter
Runinskrifter i Hudiksvalls kommun
Stiftelsen Övralid

Stiftelsen Övralid bildades för att förvalta Verner von Heidenstams (1859–1940) egendom, Övralid, och resten av hans kvarlåtenskaper. Varje år den 6 juli, på Heidenstams födelsedag, delar stiftelsen ut Övralidspriset till en författare eller en forskare inom humaniora. Stiftelsen anordnar också ett med jämna mellanrum återkommande populärvetenskapligt Övralidssymposium.

Ordförande i styrelsen är 2016 Elisabeth Nilsson, landshövding i Östergötland

"Heidenstam: hans tid, teman och texter" 
Styrelsen finansierar sedan 2002 en doktorandtjänst (med tillsättning vart femte år) vid Linköpings universitet, med namnet "Heidenstam: hans tid, teman och texter". Syftet är att bedriva humanistisk forskning kring den period då Heidenstam levde och verkade. 
Avhandlingar

Externa länkar 
Stiftelsen Övralids webbplats

Stiftelser i Sverige
Verner von Heidenstam
Poliser (TV-serie)

Poliser är en svensk dramaserie i 8 delar som visades i Sveriges Television mellan 19 september-7 november 2006. Serien kretsar kring ett polisdistrikt i Västsverige där vi får följa en grupp poliser i deras vardag. I huvudrollen ses Johan Hedenberg som den tongivande polisen Rolf. Rolf är skicklig och duktig men bryter gärna mot reglerna, både för att få fast kriminella och för egen privat fördel.

Den nya chefen Marianne försöker minska Rolfs makt. På sin sida har hon den nyexaminerade och idealistiske Nemat.

De privata problemen påverkar också poliserna. Rolf har en mobbad dotter, Anders dotter är narkoman och Marianne har problem med alkohol.

Rollista i urval 
Johan Hedenberg - Rolf
Marie Delleskog - Marianne
Victoria Brattström - Sara
Mats Blomgren - Anders
Amir K. Naji - Nemat
Caroline Andréason - Maud
Carina M. Johansson - Rolfs Fru Anna
Rose Halten - Rolfs Dotter Clara
Sara Malmström - Annas Dotter Klara
Erik Lockington - Daniel
Sasha Becker - Therese
Hanna Wilck - ung Therese   Pappa:  Sonny  Johnson

Källor

Svenska TV-serier från 2000-talet
Svenska dramaserier
Svenskspråkiga TV-serier
TV-program i SVT
TV-seriestarter 2006
TV-serieavslutningar 2006
Hälsinglands runinskrifter 10

Runinskrift Hs 10 är en runsten som står utanför Hälsingtuna kyrka i Hälsingtuna socken och Hudiksvalls kommun i Hälsingland.

Stenen stod på sin nuvarande plats redan innan man uppförde 1100-talskyrkan. Runinskriften är gjord med stavlösa runor (ofta lite missvisande kallat "hälsingerunor" ), det vill säga runor utan lodräta stavar, vilket är en förenkling av det yngre runalfabetet. Ristningen är bitvis utplånad.

Ornamentiken föreställer två profilerade rundjur samt ett stort, flätat ringkors.

Inskriften 

Läsning §P: Peterson, 1994, s. 223–252; §Q: Källström, 2007, s. 411. Enligt Källström står ordet runaʀ  i opassande sammanhang, och därför ska läsas som en del av kvinnonamn Álfrún. Binamn Lini - ’len, saktmodig’ - finns också på Hs 14.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Hälsinglands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Informationstavla vid kyrkan.
Samnordisk runtextdatabas, Hs 10
 Peterson, Lena 1994 “The graphemic system of the staveless runes” i Knirk, James E. (ed.) Proceedings of the Third International Symposium on Runes and Runic Inscriptions : Grindaheim, Norway, 8–12 August 1990; s. 223–252 : ill.. Runrön 9. (Uppsala)

 
Hälsinglands runinskrifter
Runinskrifter i Hudiksvalls kommun
Tokyos nya stadshus

Tokyos nya stadshus, egentligen Tokyo-prefekturens regeringsbyggnad nr. 1 , är en byggnad i centrala Tokyo, Japan. Den färdigställdes 1991, ritad av arkitekten Kenzo Tange, och hyser den centrala administrationen för Tokyo prefektur samt övriga städer i Stortokyo. Den var med sin höjd på 243 meter den högsta byggnaden i Tokyo fram till 2007.

Beskrivning
Byggnaden är belägen i stadsdelskommunen Shinjuku, i höghusområdet Nishi-Shinjuku. Den består av en skyskrapa på 48 våningar (plus tre våningar under jord) som över 33:e våningen delar på sig i två separata torn. Huset är 243 meter högt, räknat upp till taket.

Byggnaden är en av tre sammankopplade byggnader (var och en ett kvarter stor) som tillsammans härbärgerar den centrala administrationen för Tokyo prefektur plus övriga städer i Tokyoregionen. De övriga två byggnaderna är den åtta våningar höga byggnad, Tōkyō-to gikai (東京都議会), där Tokyo-prefekturens fullmäktige sammanträder samt stadshusets systerbyggnad ("Tokyos stadshus huvudbyggnad 2") på 34 våningar (samt tre under jord).

Tokyos nya stadshus har två observationsdäck, en i vardera torn på 45:e våningen (202 meters höjd). Där finns kaféer och presentbutiker, och tillträdet dit är gratis. På taket på det södra tornet finns en helikopterplatta.

Historik
Tokyos nya stadshus byggdes för att ersätta det dåvarande stadshuset i Yūrakuchō, byggt 1957. Båda husen ritades av arkitekten Kenzo Tange. Det tidigare stadshuset används idag som Tokyos internationella forum .

Stadshuset färdigställdes december 1990 och invigdes officiellt i början av 1991. Det var vid invigningen – med sin höjd på 243 meter – den högsta byggnaden i Tokyo och den näst högsta byggnadskonstruktionen i regionen – efter Tokyo Tower. Sedan 2006/2007 är det fem meter högre Midtown Tower i innerstadskommunen Minato Tokyos högsta byggnad.

Det nya stadshuset utformades för att ge ett intryck av en massiv uppåtriktade kraft och ritades för att efterlikna ett mikrochip. Detta skulle markera stadens dynamiska växande och framtidsoptimism. Vid tiden för invigningen 1991 hade den ursprungliga kostnadskalkylen dock sprängts med marginal och landat på 157 miljarder yen. Eftersom det hela var skattefinansierat, fick byggnaden av allmänheten snabbt smeknamnet "Skattetornet" (engelska: Tax Tower).

Nya stadshuset i medier
På grund av den futuristiska siluetten och de två tornen som påminner om en gotisk katedral har byggnaden figurerat flitigt i japanska filmer och tecknade serier. Bland annat har den synts i ett antal animefilmer. I den lilla Shinjuku centralpark väster om stadshuset tältar hemlösa i filmen Tokyo Godfathers.

Referenser
 

Byggnader och anläggningar i Tokyo
Shinjuku
WP:Projekt Japan
Hälsinglands runinskrifter 9

Runinskrift Hs 9 är ett runstensfragment av grå granit som står vid Hälsingtuna kyrka i Hälsingtuna socken och Hudiksvalls kommun i Hälsingland. Inskriften är skadad men på runbandet står namnet Torsten omnämnt. Stenen är korsmärkt.

Inskriften

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Hälsinglands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor
Samnordisk runtextdatabas, Hs 9

Hälsinglands runinskrifter
Runinskrifter i Hudiksvalls kommun